Verbatim report of proceedings of 12 April 2016
Date: 2016-04-12
Institutions: European Parliament
Subjects: European Parliament, parliamentary debate








C_202401269EN.000101.fmx.xml












Official Journal of the European Union


EN
Series C














1.2.2024







            12 April 2016
            VERBATIM REPORT OF PROCEEDINGS OF 12 APRIL 2016
            
         
(C/2024/1269)

Contents







1.

Opening of the sitting
4










2.

Debates on cases of breaches of human rights, democracy and the rule of law (announcement of motions for resolutions tabled): see Minutes
4










3.

The situation in the Mediterranean and the need for a holistic EU approach to migration (debate)
4










4.

Measures to alleviate the crisis in the European agriculture sector (debate)
33










5.

Voting time
55










5.1.

Products originating in certain ACP states (A8-0010/2016 - Jarosław Wałęsa) (vote)
55










5.2.

Fisheries partnership agreement with Denmark and Greenland: fishing opportunities and financial contribution (A8-0067/2016 - Marco Affronte) (vote)
55










5.3.

EU-Macao Agreement on certain aspects of air services (A8-0072/2016 - Dieter-Lebrecht Koch) (vote)
55










5.4.

Minimum standard rate of VAT (A8-0063/2016 - Peter Simon) (vote)
55










5.5.

Agreement on strategic cooperation between Brazil and Europol (A8-0070/2016 - Claude Moraes) (vote)
55










5.6.

Request for waiver of the parliamentary immunity of Hermann Winkler (A8-0062/2016 - Angel Dzhambazki) (vote)
55










5.7.

United Nations Convention on the Law of the Sea: fisheries aspects (A8-0042/2016 - Norica Nicolai) (vote)
55










5.8.

Breeding animals and their germinal products (A8-0288/2015 - Michel Dantin) (vote)
55










5.9.

The situation in the Mediterranean and the need for a holistic EU approach to migration (A8-0066/2016 - Roberta Metsola, Kashetu Kyenge) (vote)
55










5.10.

Annual reports 2012-2013 on subsidiarity and proportionality (A8-0301/2015 - Sajjad Karim) (vote)
56










5.11.

Regulatory Fitness and Performance Programme (A8-0208/2015 - Sylvia-Yvonne Kaufmann) (vote)
56










5.12.

Towards improved single market regulation (A8-0278/2015 - Anneleen Van Bossuyt) (vote)
56










5.13.

Learning EU at school (A8-0021/2016 - Damian Drăghici) (vote)
56










5.14.

Erasmus+ and other tools to foster mobility in vocational education and training (A8-0049/2016 - Ernest Maragall) (vote)
56










5.15.

The EU role in the framework of international financial, monetary and regulatory institutions and bodies (A8-0027/2016 - Sylvie Goulard) (vote)
56










5.16.

Small-scale coastal fishing in regions dependent on fishing (A8-0044/2016 - Ruža Tomašić) (vote)
56










5.17.

External dimension of the CFP, including fisheries agreements (A8-0052/2016 - Linnéa Engström) (vote)
56










6.

Explanations of vote
56










6.1.

Products originating in certain ACP states (A8-0010/2016 - Jarosław Wałęsa)
56










6.2.

Fisheries partnership agreement with Denmark and Greenland: fishing opportunities and financial contribution (A8-0067/2016 - Marco Affronte)
84










6.3.

EU-Macao Agreement on certain aspects of air services (A8-0072/2016 - Dieter-Lebrecht Koch)
111










6.4.

Minimum standard rate of VAT (A8-0063/2016 - Peter Simon)
133










6.5.

Agreement on strategic cooperation between Brazil and Europol (A8-0070/2016 - Claude Moraes)
164










6.6.

Request for waiver of the parliamentary immunity of Hermann Winkler (A8-0062/2016 - Angel Dzhambazki)
190










6.7.

United Nations Convention on the Law of the Sea: fisheries aspects (A8-0042/2016 - Norica Nicolai)
201










6.8.

Breeding animals and their germinal products (A8-0288/2015 - Michel Dantin)
232










6.9.

The situation in the Mediterranean and the need for a holistic EU approach to migration (A8-0066/2016 - Roberta Metsola, Kashetu Kyenge)
260










6.10.

Annual reports 2012-2013 on subsidiarity and proportionality (A8-0301/2015 - Sajjad Karim)
311










6.11.

Regulatory Fitness and Performance Programme (A8-0208/2015 - Sylvia-Yvonne Kaufmann)
347










6.12.

Towards improved single market regulation (A8-0278/2015 - Anneleen Van Bossuyt)
384










6.13.

Learning EU at school (A8-0021/2016 - Damian Drăghici)
418










6.14.

Erasmus+ and other tools to foster mobility in vocational education and training (A8-0049/2016 - Ernest Maragall)
466










6.15.

The EU role in the framework of international financial, monetary and regulatory institutions and bodies (A8-0027/2016 - Sylvie Goulard)
515










6.16.

Small-scale coastal fishing in regions dependent on fishing (A8-0044/2016 - Ruža Tomašić)
549










6.17.

External dimension of the CFP, including fisheries agreements (A8-0052/2016 - Linnéa Engström)
578










7.

Corrections to votes and voting intentions: see Minutes
605










8.

Approval of the minutes of the previous sitting: see Minutes
605










9.

Counterterrorism following the recent terrorist attacks (debate)
605










10.

Effectiveness of existing measures against tax evasion and money laundering in light of recent Panama papers revelations (debate)
635










11.

Corrigendum (Rule 231): see Minutes
657










12.

Delegated acts and implementing measures (Rules 105(6) and 106(4)(d)): see Minutes
657










13.

Decision adopted on public tax transparency (debate)
657










14.

Main aspects and basic choices of the common foreign and security policy and the common security and defence policy (Article 36 TEU) (debate)
669










15.

Situation in Nagorno-Karabakh (debate)
682










16.

EU-Cuba political and cooperation agreement (debate)
690










17.

The EU in a changing global environment - a more connected, contested and complex world (debate)
697










18.

Implementation and review of the EU-Central Asia Strategy (debate)
705










19.

Agenda for next sitting: see Minutes
712










20.

Closure of the sitting
712




Verbatim report of proceedings of 12 April 2016
                  


PRESIDENZA DELL'ON. DAVID-MARIA SASSOLI


Vicepresidente

1.   Opening of the sitting

(La seduta è aperta alle 8.30)

2.   Debates on cases of breaches of human rights, democracy and the rule of law (announcement of motions for resolutions tabled): see Minutes
3.   The situation in the Mediterranean and the need for a holistic EU approach to migration (debate)

Presidente. – L'ordine del giorno reca la relazione di Roberta Metsola e Kashetu Kyenge, a nome della commissione per le libertà civili, la giustizia e gli affari interni, sulla situazione nel Mediterraneo e la necessità di un approccio globale dell'UE in materia di immigrazione (2015/2095(INI)) (A8-0066/2016).
               

Roberta Metsola,
rapporteur
. – Mr President, if one thing is clear, it is that there is no quick fix to migration. There is no magic silver bullet. What we wanted to do is look at every single aspect and come up with an all-encompassing plan, and I would like to thank Cecilia and everyone who cooperated so well to get us to this stage. What we are saying here is that we must shift our thinking: no more emergency solutions to emergency situations. We want a sustainable long-term vision. Our departing point is that solidarity must be the point of principle upon which any action on migration is based. It is clear that we still need to do more to prevent loss of life at sea, and we call for a permanent Union response in search and rescue.
When it comes to Frontex and the European Border and Coast Guard, we acknowledge that Frontex and naval operations such as Operation Sophia have played their part in saving lives, but we need to go further. Any holistic approach to migration must also necessarily contain measures aimed at criminal networks, and our report also tackles this point. This is crucial. We draw differences between those who are in need of protection and those who come to Europe for work, because we understand that while people fleeing war and persecution have a right to protection, it is true that this does not equate to an inalienable right to migration. So we highlight that when it comes to labour migration, for example, it must be the Member States who have control over the labour market, and that they and the Union must see how best to fill any possible gaps in the market.
When it comes to beneficiaries of international protection, we have come back again and again to the issue of relocation. If we are a Union of shared values we must now truly become a Union of shared responsibility. Relocation is a move in the right direction, but the numbers of people relocated from Italy and from Greece are very disappointing. When it comes to safe and legal routes, we want a binding legislative approach for resettlement. On security, we cannot bury our heads in the sand. Security fears do exist among our citizens, and states must fulfil their obligations at the external borders if these fears are to be in any way allayed.
The abolition of internal border controls and Schengen has to go hand in hand with strengthening external borders. This is simply a prerequisite if we are to save our celebrated Schengen zone. We know that not everyone who arrives in Europe is in fact eligible for protection, and we understand that the return of those who are not eligible must be carried out. Only 36% of those who were ordered to leave the Union were actually returned in 2014.
On Dublin, we know that there is an upcoming legislative process, but we have put forward one option whereby the establishment of a central system could be considered and the ‘country of first entry’ principle should no longer be applied. We want a new approach on integration. The way forward is to have a two-way process, and while, yes, everyone's rights must be protected and yes, we must do more to keep families together, it is also fair to expect people to respect the values upon which our Union is founded. We also talk about tackling the root causes and understand that greater commitment is needed to solve the geopolitical issues of our time. This means that Europe must help build capacity in third countries which can eventually allow people to seek protection also in safe countries outside the EU.
In conclusion, 1.8 million people crossed into Europe last year. 3 771 drowned in the Mediterranean. This year already more than 77 children have died. This is the magnitude of the situation we are facing and, as politicians, all of us have a duty to take a stand to ensure that these are not just nameless statistics. We cannot allow ourselves to become desensitised to the fact that migration is, above all, a human issue. These are real people with real lives, and we must all do better. It is time for action, and I hope that you will vote precisely for that today.

Kashetu Kyenge,
relatrice
. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, con il voto di oggi siamo giunti al termine di un percorso politico che getta le basi di una futura politica migratoria comune.
               

                  È stato un lavoro straordinario di allineamento delle diverse posizioni – e ringrazio l'onorevole Metsola per il lavoro svolto insieme – di appianamento delle singole sensibilità e di condivisione di un approccio comune: il fenomeno migratorio non si contrasta ma si gestisce. Si gestisce attraverso tutte le politiche e gli strumenti di cui disponiamo, nella combinazione ottimale tra politica interna e politica estera. Si gestisce attraverso il pieno coinvolgimento di tutti gli attori interessati, tanto a livello europeo, nazionale e locale. Si gestisce attraverso azioni concrete di breve termine e politiche lungimiranti di medio e lungo termine. Si gestisce se vi è la volontà politica di attuare un principio fondante dell'Unione, il principio di solidarietà e piena condivisione delle responsabilità tra tutti gli Stati membri. Noi questa responsabilità politica l'abbiamo assunta.
               

                  Il progetto di risoluzione fornisce risposte concrete a quello che è il più grande spostamento di uomini e donne dopo la Seconda guerra mondiale, nonché delinea politiche strutturali dirette ad arginare il fenomeno e a combattere le sue cause profonde. Il filo conduttore delle nostre proposte è l'approccio globale e il centro su cui poggiano è il principio di solidarietà. Il salvataggio di vite umane diventa una priorità assoluta, così come la messa a punto di meccanismi che prevedano la ripartizione di beneficiari di protezione internazionale in tutti gli Stati membri dell'Unione europea. È giunto il momento per gli Stati membri di assumersi le loro responsabilità ed adempiere ai loro obblighi connessi alle misure di ricollocazione fortemente volute da quest'Aula.
               

                  Insistiamo sulla necessità di un meccanismo vincolante ed obbligatorio di reinsediamento di un numero considerevole di richiedenti asilo direttamente dai campi profughi dei paesi terzi agli Stati membri, i cosiddetti ‘corridoi umanitari’, senza tuttavia tralasciare il potenziamento di forme analoghe di solidarietà, quali l'ammissione umanitaria e i visti umanitari. Chiediamo misure specifiche per i minori a partire dal diritto all'assistenza legale, sanitaria, all'istruzione, alla tutela, e soprattutto alla non detenzione a causa della loro condizione.
               

                  Analizziamo le criticità del Sistema europeo comune di asilo e decretiamo la fine del regolamento di Dublino. La nostra proposta è chiara: andare al di là del concetto dello Stato di primo approdo. Proponiamo di istituire un sistema centrale e collettivo per l'assegnazione delle responsabilità. Un sistema che potrebbe essere concepito stabilendo delle soglie per singolo Stato membro relative al numero degli arrivi. Non si presenterà più una domanda di asilo in Italia o in Grecia, ma in Europa. Commissario Timmermans, è questa la modifica di Dublino che noi ci aspettiamo da Lei, non ritocchi cosmetici ad un regolamento che alla prova dei fatti ha dimostrato di non essere all'altezza delle sfide migratorie di questi ultimi anni.
               

                  Gestire il fenomeno migratorio significa anche agire sulle cause profonde della migrazione. Chiediamo una maggiore cooperazione con i paesi terzi, il rilancio di alcuni processi, tra cui Rabat e Karthoum, e soprattutto chiediamo misure forti volte a combattere la tratta e il traffico di esseri umani.
               

                  I flussi migratori comprendono anche i migranti economici, chiediamo agli Stati membri di rivedere le loro politiche frammentate in materia di migrazione economica e definire nuove regole in materia di ingresso e residenza. Rivolgendomi a Lei, Commissario, spero che la modifica della Blue card sia ambiziosa e all'altezza dei bisogni identificati nel mercato del lavoro. Il successo di una politica migratoria si misura anche in termini di integrazione. Chiediamo agli Stati membri misure concrete che prevedano la messa a disposizione di alloggi, l'accesso all'educazione, nonché di intensificare il dialogo interculturale.
               

                  Signor Presidente, con questa risoluzione noi gettiamo le basi di una politica migratoria comune all'altezza delle sfide del XXI secolo. Sta ora agli Stati membri decidere se seguire la nostra via o decretare il declino definitivo del processo di integrazione europea. Il futuro dell'Europa dipende anche da quanto siamo in grado di condividere il nostro sogno europeo e i nostri valori.
               

Dimitris Avramopoulos,
Member of the Commission
. – Mr President, let me start by expressing my thanks to our rapporteurs Ms Metsola and Ms Kyenge for this comprehensive report. They and the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs (LIBE) have invested a great deal of serious work to achieve this result. We all share a common objective. We all agree that the time has come to replace chaotic, irregular and dangerous migratory flows with organised safe and legal pathways to Europe.
Like the European Agenda on Migration, your report rightly stresses the need to work on all aspects of migration in order to reduce the incentives for irregular migration, assist migrants in need of protection, secure our external borders and attract skills to support our economic growth. We cannot work on one of the aspects and ignore the others. We cannot pick and choose what to focus on. We need to enhance all aspects of our policy in parallel, to coordinate with all key players and be both realistic and ambitious looking ahead.
The agreement reached between the European Union and Turkey should also be seen in this broad context. Implementing this agreement is a challenge. We are working tirelessly to put in place all the legal, practical, logistical and financial arrangements to implement it. We are doing so with the Greek and the Turkish Governments, as well as with international organisations and NGOs to ensure that the European Union and international law is fully respected.
People who apply for asylum in Greece will have their applications treated on a case-by-case basis in line with EU law. I was in Ankara last week to discuss how the EU-Turkey agreement is being put into practice. Discussions are still ongoing on the protection guarantees for both Syrian and non-Syrian asylum seekers. As a result, the first promising steps have been taken. In the short time since its implementation, which started on 4 April, 74 Syrians have been resettled in Europe and more than 300 migrants returned to Turkey.
We have started to finance projects to support Turkey in hosting millions of refugees. More generally, the current crisis has shown that the present system is not working, and many elements are reflected in your report. In particular we need to overhaul the asylum system. Currently, the first place of arrival of a person in the European Union decides which Member State should handle an asylum claim. This is neither fair nor sustainable, as we have seen in the last months.
Last week's communication presented two options for the establishment of a sustainable and fair system for determining the Member State responsible for examining asylum claims. The first alternative is to add a corrective fairness mechanism to Dublin: what I would call ‘Dublin plus’. We would keep the current criteria and supplement them with adjustments enabling redistribution to other Member States in specific circumstances. The objective would be to have a threshold that is not too high. Redistribution should start before the asylum system of a Member State is over-stretched.
The second, alternative, line of thought we are proposing is changing the basic criteria. In this scenario, responsibility for an asylum claim would be decided from the very start and for every case on the basis of distribution between Member States. Both options would provide the much-needed solidarity and fair sharing of responsibilities between Member States. Indeed, under both options, the distribution mechanism should be activated automatically.
But a reformed Dublin mechanism alone will not make our asylum policy more fair and efficient. This is why the Commission will present complementary initiatives in order to achieve greater convergence in the EU asylum system and to limit secondary movements across the European Union. The Eurodac system will be reinforced. The asylum procedures and the qualification directives will be replaced with fully-harmonised regulations. Targeted modifications will be proposed to the Reception Conditions Directive and a new reinforced mandate will be given to the EASO.
We also need to enhance safe and legal pathways to Europe to stop migrants from embarking on dangerous journeys. This is why we will put forward a horizontal mechanism for resettlement. Right now there are many differences between Member States' approaches to a settlement. It would be more efficient if EU Member States pooled their offers and use the same methodology. We also agree that in the future we will need migration to fill the skills gap and to address the demographic challenge that all our nations in Europe face. We will propose a reform of the blue card scheme for highly skilled migrants, as well as measures to attract and support innovative entrepreneurs. I also want to emphasise that we are working on an action plan on integration for all third-country nationals. This will be a crucial element to increase acceptance in our societies.
All these actions are complementary to the actions initiated to protect our borders and reduce incentives for irregular migration. Last week we proposed making our borders smarter and stronger. We created an EU entry/exit system to improve our external borders management by better monitoring over-stayers. The Commission is pursuing its efforts, together with Member States, to improve arrangements for the return of irregular migrants not in need of protection, especially regarding sub-Saharan countries. Let me assure you once more that the Commission is working very hard with all actors to ensure that the current deficit in the migration system is being addressed.
The refugee crisis has been a catalyst for the acceleration of these changes. The picture sometimes looks very dark. I will not hide from you that my first thought every morning is whether we as Europeans will overcome this crisis and turn it into an opportunity instead of a disaster. But I still want to believe that we are all now realising the need to adapt to a new era, which is characterised by human mobility. Most importantly, we have started realising that we can only face this new reality united and based on our common values of respect for human rights, and it is true that this Parliament was the first to show the way ahead and this Commission's mission was from the beginning to tackle the issue in a comprehensive way. In this framework, I welcome the fact that many constructive proposals can be found in your report, which shows our common understanding of the challenges and potential solutions. I am looking forward to a constructive debate.

Δημήτρης Παπαδάκης,
Εισηγητής της γνωμοδότησης της Επιτροπής Εξωτερικών Υποθέσεων
. – Κύριε Πρόεδρε, ο τίτλος της έκθεσης παραπέμπει στη Μεσόγειο, όμως η προσφυγή κρίση έχει πάρει τέτοιες διαστάσεις που πρέπει να μιλάμε για μια ολιστική προσέγγιση της μετανάστευσης εκ μέρους της Ευρωπαϊκής Ένωσης, η οποία θα βασίζεται στην αλληλεγγύη τον πλήρη σεβασμό των θεμελιωδών δικαιωμάτων, τις αρχές και τις αξίες της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
               

                  Οι λόγοι για να αποφασίσει κάποιος να εγκαταλείψει τον τόπο του είναι οι πόλεμοι, η τρομοκρατία, η έλλειψη ασφάλειας, η φτώχεια, η πείνα.
               

                  Πρέπει να μας γίνει παράδειγμα ότι η συμμετοχή χωρών της Ευρωπαϊκής Ένωσης στην απορρύθμιση των εύφλεκτων γειτονικών μας χωρών οδηγούν σε τεράστιες ροές μεταναστών, προσφύγων και εκτοπισμένων.
               

                  Η Ευρώπη πρέπει να είναι μια δύναμη ειρήνης και σταθερότητας στις γειτονικές περιοχές. Χρειάζονται στήριξη οι χώρες που δέχονται τις μεγαλύτερες μεταναστευτικές ροές και πρέπει να υπάρχει δίκαιη κατανομή ευθυνών. Η Ευρώπη φάνταζε ως Γη της Επαγγελίας για τους μετανάστες και πρόσφυγες αλλά, τώρα, μόνον ντροπή προκαλούν οι εικόνες στην Ειδομένη ή τα κέντρα φιλοξενίας που μετατράπηκαν σε κέντρα κράτησης. Πρέπει να σταματήσει η ανέγερση τειχών στα εσωτερικά σύνορα της Ευρωπαϊκής Ένωσης και να αντικαταστήσουμε τις ανοργάνωτες, παράτυπες και επικίνδυνες μεταναστευτικές ροές με οργανωμένες, ασφαλείς και νόμιμες οδούς προς την Ευρώπη.
               

Beatriz Becerra Basterrechea,
Ponente de opinión de la Comisión de Desarrollo
. – Señor Presidente, señor Comisario, hasta nueve comisiones hemos trabajado en la elaboración de este informe de 85 páginas. Un gran trabajo conjunto de ponentes y ponentes alternativos, con un solo objetivo común: articular un enfoque integral de la Unión Europea sobre la migración.
               

                  Imaginen que hubiéramos creado hace meses, como propuso mi Grupo y avalan los Tratados, una fuerza europea de intervención de emergencia para los refugiados que estuviera recibiendo, registrando y velando prioritariamente por los derechos esenciales de los más vulnerables que llegan a Europa: los niños.
               

                  Estaríamos garantizándoles acceso a tutela, asistencia jurídica y sanitaria, alojamiento y educación y no estaríamos todos nosotros vulnerando el principio de interés superior del menor.
               

                  No nos cubriría el oprobio y la vergüenza de desconocer el paradero de miles de menores que han entrado en Europa.
               

                  En noviembre ya alerté a la Comisión sobre el creciente número de menores no acompañados que estaban llegando a nuestras fronteras.
               

                  En enero, y con carácter de urgencia, volví a formular una pregunta sobre los 10 000 menores desaparecidos que Europol reconocía, muchos de ellos, posiblemente, víctimas de mafias, esclavitud y explotación. Ayer mismo, Alemania reconocía más de 6 000.
               

                  Señor Comisario, llevamos meses esperando una clarificación de la Comisión al respecto. ¿Puede, por favor, decirme hoy, al menos, si no saben, no pueden o no quieren explicarlo?
               

Gérard Deprez,
rapporteur pour avis de la commission des budgets
. – Monsieur le Président, je félicite d'abord les deux rapporteures, qui ont fait un très bon travail, très complet et qui contient tous les éléments stratégiques d'une véritable politique européenne cohérente et responsable en matière d'asile.
               

                  On y trouve – j'y souscris totalement – l'organisation de voies légales d'accès pour éviter les tristes hécatombes auxquelles nous assistons en Méditerranée. On y trouve la revendication d'une répartition plus équitable des réfugiés pour éviter la surcharge et l'asphyxie du premier pays d'accueil qui découlent du système de Dublin. On y trouve – et j'y souscris également – la nécessité d'un contrôle renforcé des frontières, d'une lutte plus efficace contre les passeurs et du retour vers leur pays d'origine des gens ne pouvant prétendre au droit d'asile. On y trouve aussi – et je m'en réjouis particulièrement – l'esquisse d'une politique d'asile totalement intégrée.
               

                  L'asile doit être à l'avenir un asile européen. On doit pouvoir demander l'asile sur le territoire de l'Union européenne. C'est l'agence européenne EASO qui doit instruire les demandes. Toutes les procédures, tous les recours et tous les délais doivent être harmonisés.
               

                  Dernier élément, Monsieur le Président, sur le plan budgétaire, à l'évidence, les moyens budgétaires prévus dans le cadre financier pluriannuel sont insuffisants. D'où une question, Monsieur le Commissaire: pouvez-vous nous confirmer aujourd'hui que la Commission – je m'adresserai à vous quand vous m'écouterez – a l'intention de proposer dans le cadre de la révision du cadre financier pluriannuel les moyens supplémentaires indispensables pour que l'Union européenne puisse assumer ses responsabilités en matière d'asile?
               

Elisabeth Morin-Chartier,
rapporteur pour avis de la commission de l'emploi et des affaires sociales
. – Monsieur le Président, Monsieur le Commissaire, chers collègues, voilà ce matin, avec le sujet des migrants et de l'accueil des migrants dans le cadre d'une approche globale en Méditerranée, l'occasion de vérifier l'adéquation de notre conduite et des politiques que nous menons avec les valeurs que nous proclamons.
               

                  Le premier point, c'est l'accueil: il n'y a pas d'intégration sociale sans intégration professionnelle, et le défi consiste à intégrer professionnellement les migrants alors même que nous sommes touchés par une vague de chômage sans précédent.
               

                  Bien sûr, il faut que les réfugiés apprennent la langue; il faut reconnaître leurs diplômes, leur donner des équivalences, promouvoir la formation. Mais moi, je voudrais attirer ce matin votre attention sur un point: une fois que les réfugiés ont leurs papiers, qu'ils ont été accueillis par des organisations non gouvernementales sur un site, il faut les relocaliser vers des sites qui offrent des emplois. Et là, je vous demande, Monsieur le Commissaire, deux choses: la première, c'est de mobiliser les États membres pour cette relocalisation qui comporte des difficultés dont ils n'ont pas conscience, et la seconde, c'est d'augmenter le montant consacré au Fonds social européen, parce que nous ne pourrons pas tout faire dans le cadre financier pluriannuel pour intégrer à la fois les citoyens européens et les réfugiés.
               

Merja Kyllönen,
liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon valmistelija. – Arvoisa puhemies, me tarvitsemme konkreettiset ja uskottavat esitykset pitkään jatkuneen kriisin ratkaisemiseksi, kriisin, joka on monella tapaa epäinhimillinen ja kestämätön ihmisten näkökulmasta.
               

                  Liikennevaliokunta on huolissaan kriisin humanitäärisistä näkökohdista, mutta myös vaikutuksista Välimeren alusliikenteeseen, alusten ja niiden miehistöjen turvallisuuteen ja yleiseen meriturvallisuuteen. Huolena on, että Välimerellä nähdään onnettomuuksia, jotka voivat johtaa ihmishenkien lisämenetyksiin ja myös ympäristövahinkoihin.
               

                  YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaan alusten päälliköt ovat aina velvoitettuja antamaan apua, jos merellä todetaan hukkumisvaarassa olevia ihmisiä, ja aina osallistumaan myös etsintä- ja pelastusoperaatioihin. Viranomaisresurssit ovat olleet Välimerellä todellakin liian heikot, ja meidän kauppa-aluksemme koko maailmassa ovat joutuneet kantamaan pelastustöistä kohtuuttoman suuren vastuun itsekseen. Välimerellä tapahtuvien tilapäisten pelastusoperaatioiden rahoitusta tulee lisätä, jotta sekä Eurooppaan pyrkivien pakolaisten että Välimerellä työskentelevien alusten henkilöiden turvallisuus ja perusoikeudet voidaan varmistaa.
               

                  Kiitän esittelijöitä siitä, että myös liikennevaliokunnan kanta on otettu huomioon, ja toivon, että kykenemme löytämään ratkaisuja, jotka ovat ihmisten ratkaistavissa.
               

Andrea Cozzolino,
relatore per parere della commissione per lo sviluppo regionale. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ringrazio le due relatrici per il lavoro che qui è stato presentato.
               

                  Vi è una grandissima distanza tra ciò che stiamo facendo stamattina qui, il lavoro che è stato fatto, e le notizie che continuano ad arrivarci anche in queste ore, come l'ultima, quella del muro tra Italia e Austria di duecentocinquanta metri, diciamo così, di cui i giornali stamattina ci informano e come sia insoddisfacente, ancora una volta, la risposta che gli Stati danno alla crisi migratoria.
               

                  Noi diamo due importanti contributi, Commissario, a questa risoluzione. Il primo è mettere la politica di coesione al servizio di una nuova politica sulla migrazione e rendere la politica di coesione più flessibile, più aperta, più disponibile a essere meno bloccata nei suoi programmi ed essere più concretamente di ausilio, diciamo così, alla politica di contrasto all'emergenza migratoria, ma anche come politica strutturale dei prossimi anni.
               

                  La seconda sollecitazione che facciamo in questa relazione è segnalare la necessità di introdurre progressivamente misure che derogano dal patto di stabilità perché le risorse che i singoli Stati e la stessa Commissione europea mettono a disposizione per la politica di migrazione siano sempre di più messe fuori da una logica stretta del patto di stabilità. Da questo punto di vista, sollecitiamo una riflessione su questi due punti.
               

Mary Honeyball,
rapporteur for the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality
. – Mr President, at every stage of their journeys to, and indeed within, Europe, women and girls are targeted by people who seek to exploit them. Women and girls are targets for smugglers and traffickers and are at risk of being sold into prostitution and domestic servitude. Many of these are underage girls travelling on their own, as we have heard from one of the other speakers.
All of these women and girls are at heightened risk of all forms of violence and sexual assault. Therefore we need measures to meet the specific needs of women, and they have too often only been considered as an afterthought. Most of the time there are not even minimum standards in reception centres for preventing violence against women, such as single-sex sanitation facilities, which would seem absolutely obvious. What we need, therefore, is gender sensitivity in all aspects of our policies, from the design stage to delivery and evaluation.

Marlene Mizzi,
Rapporteur għal opinjoni tal-Kumitat għall-Petizzjonijiet
. – L-Ewropa qed tħabbat wiċċha ma' kriżi bla preċedent ta' emerġenza umanitarja - kriżi li wriet biċ-ċar li s-soluzzjonijiet eżistenti fuq livell Ewropew definittivament mhux qed jilħqu l-iskop tagħhom. L-uniku mezz biex nimxu 'l quddiem huwa permezz ta' soluzzjoni Ewropea komuni.
               

                  Bħala rapporteur tal-Kumitat PETI, rajt ċar mill-ħafna petizzjonijiet li din hija waħda mill-problemi għaċ-ċittadini Ewropej. Wasal iż-żmien li nuru liċ-ċittadini tagħna, li t-tħassib tagħhom finalment ser jinstema'. Kliem sabiħ bħal ‘tqassim fair ta' responsabilità’, ‘integrazzjoni’ u ‘solidarjetà’ ma għandhom l-ebda effett jekk ma jkunux appoġġjati minn azzjonijiet konkreti, viżibbli u effettivi.
               

                  Għalhekk, għandna bżonn sistema ċentrali għall-allokazzjoni tar-responsabilitajiet, sabiex talbiet tal-ażil jinfirxu b'mod aktar ugwali madwar l-Istati Membri; irridu nirrevedu d-Dublin Regulation, li fil-forma preżenti hu inutli u bla funzjoni; hemm bżonn ta' rotot għal aċċess legali lejn l-Ewropa, sabiex b'hekk ikollna kontroll aħjar tal-migranti li jkunu ġejjin lejn l-Ewropa; u fl-aħħar, u mhux l-anqas, hemm bżonn li jiġu indirizzati l-kawżi tal-migrazzjoni u naħdmu biex dawn in-nies nagħtuhom futur ġo pajjiżhom u ma jkollhomx għalfejn jaħarbu u jiġu lejn l-Ewropa.
               

Ελισσάβετ Βόζεμπεργκ-Βρυωνίδη,
εξ ονόματος της ομάδας PPE
. – Κύριε Πρόεδρε, είναι πολύ σημαντική η έκθεση που επιμελήθηκαν η συνάδελφος κυρία Metsola και η συνάδελφος κυρία Kyenge, μια πολύ σωστή ολιστική ισορροπημένη προσέγγιση η οποία δεν αντιμετωπίζει το πρόβλημα σε επίπεδο προσωρινής διαχείρισης, αλλά αντίθετα, εισηγείται μια οριστική προοπτική επίλυσης του προβλήματος που ήρθε να μας αιφνιδιάσει.
               

                  Κυρίες και κύριοι συνάδελφοι, το μεταναστευτικό πρόβλημα καλεί την Ευρωπαϊκή Ένωση να αναμετρηθεί με τις αρχές και τις αξίες της. Απαιτείται, εδώ και τώρα, αλλαγή νοοτροπίας, αλλαγή αντίληψης και αλλαγή προσέγγισης ως προς το πρόβλημα αυτό, και το λέω γιατί γνωρίζετε πολύ καλά ότι ο θεσμός της μετεγκατάστασης δεν μπορεί να λειτουργήσει αν υπάρχουν κράτη μέλη που δεν δέχονται να συμφωνήσουν με τις αποφάσεις μας. Ο θεσμός της επανεγκατάστασης απ' τα τρίτα κράτη, επίσης, δεν μπορεί να λειτουργήσει, αν υπάρχουν κράτη μέλη που κλείνουν τα σύνορα και φαλκιδεύουν τον ουσιαστικό θεσμό του Σένγκεν.
               

                  Πρέπει, λοιπόν, σε αυτή την προσέγγιση να αντιληφθούμε ότι πρέπει να υπάρχει μια κοινή μεταναστευτική πολιτική και να προωθηθεί, όπως είπε και ο Επίτροπος μια κοινή ευρωπαϊκή πολιτική ασύλου. Διαφορετικά, δεν θα μπορούμε να αντιμετωπίσουμε ούτε τα ασυνόδευτα παιδιά, τον πιο ευαίσθητο πυρήνα αυτής της υπόθεσης που σωστά διαλαμβάνει η έκθεση, ούτε τους απελπισμένους αυτούς ανθρώπους, που κάποιοι τους υπολογίζουν ως απλά στατιστικά μεγέθη και αριθμούς, και όχι ως ανθρώπινες ζωές, που έφυγαν ως κατατρεγμένοι για να έρθουν να δουν, στην ήπειρό μας, μια καλύτερη ζωή και ένα καλύτερο επίπεδο αξιοπρεπούς διαβίωσης.
               

Tanja Fajon,
v imenu skupine S&D
. – Prejšnji teden sem se vrnila iz Grčije. S polnim srcem žalostnih, nepozabnih, mučnih prizorov, ki bi jih moral videti čisto vsak od nas. Zato, da bi vedeli, o kom sploh razpravljamo in o čem sploh odločamo.
               

                  Politiki vseh držav članic bi morali opraviti svoje delo na terenu, zato da bi se z lasnimi očmi, z osebno izkušnjo prepričali, kdo so tisti, ki smo jim s prepočasnim odzivom, predvsem pa s popolnim nesodelovanjem Evropske unije kot celote, ne le močno dodatno otežili, temveč tudi razvrednotili življenje.
               

                  Grški otoki, na katerih so nameščeni migranti, postajajo zapori, zaprta taborišča, v katerih, razen hrane, begunci nimajo nikakršne pravne, socialne, psihološke ali druge pomoči. Ne poznajo svojih pravic in možnosti, če jih, jih najpogosteje sploh ne morejo izkoristiti.
               

                  Verjetno tudi veste, kako nemogoče so ta trenutek razmere na grški celini. Verjetno pa ne veste, da lahko begunci tam za azil zaprosijo samo preko Skypa? To je povsem absurdna situacija.
               

                  Grčiji moramo pomagati z vsemi strokovnimi in drugimi možnimi viri. Relokacije morajo začeti delovati. Ta konec tedna smo spet doživeli nečloveške razmere na meji z Makedonijo, ko je posredovala makedonska policija.
               

                  Zavzemam se za čim prejšnjo uvedbo prenovljene Dublinske zakonodaje, po kateri bi lahko oseba, ki želi zaprositi za azil, zaprosila zanj v Evropski uniji, in ne več v posamezni državi. S tem bi razbremenili države na udaru in že takoj porazdelili begunsko breme.
               

                  Za to je seveda potrebno popolno sodelovanje vseh držav članic, in če tega ne bomo dosegli, potem je nesmiselno govoriti o kakršnih koli nadaljnjih skupnih evropskih ukrepih.
               

                  Pozivam vas, kolegice in kolegi, da si v živo ogledate meje, taborišča, šotorišča, in ko boste na terenu, ne boste mogli obrniti gumba na televiziji ali ugasniti računalnika. Kajti odgovornost do nedolžnih otroških oči bo prevelika.
               

Helga Stevens,
namens de ECR-Fractie
. – Dit verslag, dat een strategische visie inzake asiel en migratie voor deze legislatuur diende uiteen te zetten, is een gemiste kans. Eerst en vooral zijn asiel en legale migratie twee totaal verschillende thema's die elk een eigen behandeling verdienen. Maar het werd een soep!
               

                  Ten tweede, waar het verslag nieuwe voorstellen bevat, zijn deze compleet onrealistisch. Het Dublin- systeem omvormen tot een spreidingsmechanisme is tot daaraan toe, maar dit doen zonder beperkingen en strikte voorwaarden hieraan te koppelen, zonder maximumquota en amper een woord over terugkeer? Maar wél over nieuwe legale routes naar de EU? Hallo gezond verstand! Wij moeten onze oogkleppen afdoen en eindelijk realistische en goed doordachte oplossingen op tafel leggen.
               

                  Hierbij moeten wij op verschillende terreinen tegelijk werken. Dus aan de ene kant ervoor zorgen dat onze grenzen goed bewaakt worden en dat iedere lidstaat de Dublin-regels toepast. Aan de andere kant inzetten op een succesvolle integratie van erkende vluchtelingen in onze maatschappij.
               

Cecilia Wikström,
on behalf of the ALDE Group
. – Mr President, the report on a holistic approach to migration contains many good elements, and I would like to thank the co-rapporteurs for their excellent work on this. I consider this report an important blueprint for how the EU could create a common well-functioning asylum system fit for today. The crisis in Europe demonstrates the complete failure of our national governments to set up a functioning asylum system fit for the world of today, but unfortunately national leaders have played the rhetoric up to such a level that they manage to convince both themselves and parts of the electorate that we cannot do anything about the crisis. We need to get this straight: one million refugees as against 500 million Europeans represents 0.2% of our population. Compare that to a country that I visited last week, Lebanon, where a 30% ratio is facing the everyday life of the Lebanese people: there we are talking about a great influx and a big, big problem.
I am convinced that the vast majority of European citizens want to see a fair system that grants protection and dignity to people fleeing persecution and war, and at the same time they want Member States to share the responsibility in a fair way, where each country gives its contribution and shares the responsibilities. Today I hope that we are going to send a clear message to the citizens of Europe that this European Parliament has the vision for such a system. As the rapporteur for the reform of the Dublin Regulation, I am especially proud of the joint commitment from all major political groups in this House to real reform of the Dublin Regulation, which will enable us finally to see a centralised European system where applicants are distributed fairly among EU Member States. But after the vote of today, we will all need to get to work to ensure that this initiative is followed by determined and concrete legislation.

Barbara Spinelli,
a nome del gruppo GUE/NGL
. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ringrazio le corelatrici per il grande lavoro svolto.
               

                  Per un anno e mezzo i gruppi hanno negoziato, spesso e duramente, per giungere all'odierna risoluzione. Eravamo partiti con due ambizioni forti: darci una visione olistica del Mediterraneo e delle migliaia di morti in mare, capire che non siamo di fronte a una questione ‘immigrati’, ma una questione ‘profughi e rifugiati’.
               

                  Se olistico vuol dire superare una difficoltà affrontando insieme i suoi aspetti e se penso alle politiche europee dell'ultimo anno e mezzo, mi domando se siamo stati all'altezza. Non è una visione olistica la concentrazione degli Stati membri e della Commissione, Frontex compresa, sul controllo delle frontiere e sul respingimento dei rifugiati, con la scusa che Schengen si salva solo così; non è visione olistica la frase di Donald Tusk, che invita i fuggitivi da guerre a non venire soprattutto in Europa; non è olistica Frontex trasformata in nuova Agenzia per i respingimenti collettivi; non è olistico soprattutto l'accordo con un regime, la Turchia, che respinge migliaia di rimpatriati nelle zone di guerra siriana mentre in casa reprime i connazionali curdi.
               

                  Questa relazione contiene punti positivi, soprattutto per quanto riguarda la domanda di vie legali di accesso all'Unione, di sistemi europei di ricerca e salvataggio, del reciproco riconoscimento delle decisioni di asilo. Sarebbe all'altezza delle ambizioni iniziali se denunciasse a chiare lettere l'accordo con la Turchia, come chiesto in precisi emendamenti del mio gruppo, se comprendesse che siamo di fronte a una crisi di rifugiati, non di immigrati. Se non lo farà, nemmeno questo Parlamento potrà dire di avere una visione olistica del Mediterraneo.
               

Ska Keller,
on behalf of the Verts/ALE Group
. – Mr President, I would also like to thank the rapporteurs for their excellent work. We do indeed need a holistic approach – people have said that – and we need one that is much better than the piecemeal solutions and unilateral actions offensive to human rights that have been taken by several Member States. This Sunday, children were tear gassed in Idomeni, and it was not just the Macedonian police who did this – several Member States were present there. I really hope, Commissioner, that you can remind those Member States of the importance of human rights and the fact that you cannot tear gas people who are in need of international protection and fire rubber bullets at children.
What we need instead in the European Union is legal and safe passage for people in need of international protection, because even the best asylum system does not do its job if we close access to that asylum system. I recognise that the Commission acknowledges this problem in its communication, but I think we need concrete and binding proposals so that all Member States are obliged to offer that legal access. Far too few governments in the Member States are willing to welcome refugees, but it is our duty and our international obligation to open the doors to those people in need.
We need common standards for asylum rules, but we also need better standards for asylum rules. The review that will be proposed by the Commission should lead to better standards, because current procedures are very often taking too long. They are not very transparent, and legal advice and legal security for people is not there. Accommodation is, in many cases, horrendous. The issue of distribution is crucial: the European Union is based on solidarity, and solidarity should also be reflected in an allocation key, which we urgently need in order to have all Member States participating in receiving asylum seekers and dealing with their claims.
However, such an allocation system also needs to take into account the fact that we are dealing with people and not with numbers. We need to be able to take into account their family ties, their community ties and their language skills, because this will also make it easier for them to integrate. Member States will also benefit from that. Integration is indeed key, and we need to find common rules and fight the causes of why people have to flee. We also need to do something on that as the European Parliament. We can contribute to a fairer trade system and a fairer agricultural system. There are a lot of things we can do, and we should never forget that we are talking about people who are in need of protection – not problems, not numbers, but people.

Ignazio Corrao,
a nome del gruppo EFDD
. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, anch'io vorrei ringraziare le corelatrici, i relatori ombra e i colleghi che hanno lavorato sui pareri che provengono dalle altre commissioni.
               

                  Possiamo dire che ci abbiamo provato, durante questo anno e mezzo, il Parlamento europeo ha provato a trovare una posizione unitaria per un approccio olistico alla questione migrazione, però è anche vero che dall'altro lato è emersa la totale impotenza del Parlamento europeo di fronte all'egoismo degli Stati membri e questo risultato non può che essere un totale fallimento dell'Unione europea nell'approccio alla questione della migrazione.
               

                  Perché, signori, è un fallimento quello a cui stiamo assistendo. La relocation che è stata votata, annunciata di 160 000 persone, si è risolta in poche centinaia che sono stati ricollocati finora; sono sorti nel frattempo muri e frontiere ovunque, diceva bene il collega nel ricordare che si sta costruendo un altro muro tra l'Austria e l'Italia; è a rischio Schengen; sono violati i diritti umani in ogni posto e, buon ultimo, quest'accordo con la Turchia, a cui chiedo parere al Commissario Avramopoulos, non è che l'ultimo passo di un approccio totalmente insensato che abbiamo sul tema immigrazione.
               

                  La chiave di partenza doveva esser il regolamento di Dublino, dovevamo superarlo, non ci siamo ancora riusciti perché da lì parte una visione unitaria sulla questione. Se non riusciamo a distribuirci, a guardare assieme come affrontare appunto la problematica, diventa impossibile trovare le soluzioni e tutte le soluzioni che stiamo discutendo sono le soluzioni che non sono sufficienti e che rischiano di far diventare i paesi di frontiera, come l'Italia, come la Grecia, dei tappi, degli enormi campi profughi.
               

                  Abbiamo bisogno di un approccio più trasparente, più intelligente sulla gestione dei fondi perché a livello interno ci sono sciacalli che sulla gestione dell'immigrazione speculano, sia a livello economico sia a livello politico. Purtroppo quella che stiamo vivendo è una triste pagina di storia, qualcuno ha ricordato quello che sta succedendo ad Idomeni dove vengono sparati gas lacrimogeni in campi dove ci sono bambini. E quando un domani si ricorderà questa pagina di storia, sarà difficile dire che siamo esenti da colpe, sarà difficile trovare scuse.
               

Vicky Maeijer,
namens de ENF-Fractie
. — Een collega zei hier net dat er maar liefst negen commissies aan dit verslag hebben gewerkt. Négen commissies! Dat zijn heel wat parlementariërs die zogenaamd de inwoners van de Europese Unie zouden moeten vertegenwoordigen en die hier de afgelopen maanden enorm veel tijd en geld aan hebben verspild.
               

                  Want het enige wat u voorstelt is meer mogelijkheden creëren om naar de Europese Unie te komen. Holistisch, in de zin van allesomvattend, neemt u wel heel letterlijk door de hele wereld uit te nodigen om deze kant op te komen. Geen enkel voorstel om een einde te maken aan de asielinflatie, niets over IS-terroristen die met de asielzoekers meereizen om dood en verderf te zaaien. Geen enkele vertegenwoordiging van de mensen die genoeg hebben van deze asielinstroom en die willen dat hun land hun land blijft.
               

                  De puinhopen van de open grenzen los je niet op door méér Europese Unie. Daarvoor moet je de grenzen sluiten en de-islamiseren!
               

Κωνσταντίνος Παπαδάκης (NI). – Κύριε Πρόεδρε, η Ευρωπαϊκή Ένωση, μαζί με τους συμμάχους και τους ανταγωνιστές της, όπως αιματοκυλά τη Συρία, ανάλογα μεταχειρίζεται και τους πρόσφυγες, θύματα των βομβαρδισμών της. ‘Πρόληψη της δευτερογενούς μετανάστευσης και μετακίνησης’, έτσι βαφτίζετε τις αποφάσεις σας, τον εγκλωβισμό στις άθλιες συνθήκες της Ειδομένης και του Πειραιά. Ευρωπαϊκή Ένωση και ελληνική κυβέρνηση, με τις επικίνδυνες αποφάσεις σας, αναλαμβάνετε ακέραια την ευθύνη για την κατάσταση που έχει δημιουργηθεί, με την εμπλοκή των ΜΚΟ που εσείς ‘χρυσώνετε’.
               

                  Στη γλώσσα σας, ‘ενεργή μεταναστευτική πολιτική’ εννοείτε τη Σένγκεν, το Δουβλίνο που ενισχύονται, τις φυλακίσεις, τις απελάσεις προσφύγων και μεταναστών. Με τη ‘fast track’ απόρριψη της πλειοψηφίας των αιτήσεων ασύλου, αποδέχεστε ελάχιστους, όσους έχουν τις προδιαγραφές που ζητούν οι επιχειρηματικοί όμιλοι για τα κέρδη τους.
               

                  Οι λαοί με την πάλη τους ενάντια στον ιμπεριαλιστικό πόλεμο και με την αλληλεγγύη τους να επιβάλουν τερματισμό των άθλιων συνθηκών παραμονής των προσφύγων και την άμεση μεταφορά τους στις χώρες τελικού προορισμού τους.
               

Artis Pabriks (PPE). – Mr President, firstly I wish to thank rapporteur Metsola for doing this very difficult job. One of the best examples of a holistic approach in our history and literature is Sherlock Holmes. Here is an example to take when looking at the migration crisis.
Applying the method of deduction to the migration crisis shows the weaknesses of our current system and politics, which arose as a result of delaying foreign and security policy. It also shows the current weaknesses in our value system, our border-security system and in internal cooperation between different institutions, as well as weaknesses in the institutions themselves.
If we really want to regain the trust of our citizens, we must be successful in solving the migration crisis, and to do this we have to proceed step by step. This step-by-step approach entails, for example, trying to fix these problems one after another. I see the upcoming file at Parliament on our border agency and more secure European external borders as a contribution to this holistic approach. This is because we cannot survive with our current values and Schengen system of open internal borders without fixing our external borders. Let us do it step by step and we will also succeed with the migration crisis.

(The speaker agreed to take a blue-card question under Rule 162(8))


Maria Grapini (S&D),
Întrebare adresată conform procedurii ‘cartonașului albastru’
                     
. — Am auzit aici și eu și dumneavoastră și toți: unii spun să deschidem porțile, alții să închidem frontierele. Credeți dumneavoastră că atât Comisia, cât și Consiliul au făcut tot ce trebuie pentru a asigura proceduri clare, corecte și unitare pentru primirea refugiaților și doar a refugiaților? Nu credeți că trebuie explicat clar și transparent care sunt metodele prin care putem rezolva problema refugiaților fără a afecta securitatea niciuneia dintre părți, nici a refugiaților, nici a europenilor?
               

Artis Pabriks (PPE),
blue-card answer
. – I have no reason to believe that the Commission is not, just like ourselves, doing its job to the best of its capability. We must understand that none of us is a god here. The Commission, the European Parliament, the Council and the world in general have restricted capabilities, so the only way we can proceed is not just to paint ideals on the wall and think about a wished-for world in the future, but to fix every issue step by step. That is the only practical solution in politics that I can suggest to you.

Knut Fleckenstein (S&D). – Herr Präsident, liebe Kolleginnen und Kollegen! Eine gemeinsame Migrationspolitik – das ist mehr als nur eine gemeinsame Asylpolitik. Und wie wichtig sie wäre, werden wir in diesem Sommer wieder sehen. Wir wissen von unseren Diensten, dass circa 200 000 – wenn nicht sogar mehr – Menschen in Libyen und an anderen Stellen in Nordafrika darauf warten, in die EU einreisen zu können. Und wir werden am Ende des Sommers sehen, wie viele von ihnen noch leben und nicht im Mittelmeer ertrunken sind, weil wir es immer noch nicht schaffen, vor Ort zu prüfen und dann, wenn es möglich ist, auch regulär den Transport vorzunehmen.
               

                  Ich will einen zweiten Aspekt ansprechen. Herr Kommissar, Sie haben sich auf das Türkei -Agreement bezogen, mit dem ich grundsätzlich sehr einverstanden bin. Aber ich würde gerne von Ihnen oder vom Rat, falls jemand irgendwann noch mal wieder an einer solchen Debatte teilnimmt, gerne wissen, warum so vieles nicht funktioniert. Warum können diejenigen, die wieder in die Türkei abgeschoben werden, im Moment keinen Asylantrag stellen? Warum werden von der EU-Kommission nicht Mitarbeiter dorthin geschickt, wenn es den Mitgliedstaaten nicht gelingt? Warum hören wir immer nur action plan, aber wir sehen nicht, was damit gemeint ist? Denn wir würden gerne wissen, wohin das Geld geht.
               

                  Last, but not least: Wenn wir unsere Werte nicht vernachlässigen wollen – haben wir Ihnen und vor allem dem Rat immer gesagt –, dann müsst Ihr die Kapitel 23 und 24 eröffnen. Das ist aber nicht geschehen, und kein Mensch erklärt uns, warum nicht.
               

                  Wir müssen zusammenstehen. Wir tun das auch – Rat und Kommission – gut. Aber wir müssen uns ein bisschen besser informieren, sonst wird das auf Dauer nicht gut gehen.
               

Timothy Kirkhope (ECR). – Mr President, I want to thank the rapporteurs for their work, but I think the report has been a missed opportunity. The ECR Group supports much of the European agenda on migration, but Parliament has not focused on getting the EU's asylum system working properly.
Combating human trafficking, returns, readmission, third-country cooperation agreements, detention conditions, fingerprinting, sharing of resources, external border controls and integration policies are themes that are merely touched on but absolutely key to finding a way forward. Furthermore, the radical and impractical options suggested by Parliament for the Dublin Regulation will not serve as well in a time when what we want is for Member States to start following the rule book, not tearing it up. Despite this, I look forward to working in the coming months on many of the Commission proposals which my Group can support. This is an important area and we must get it right.

Nathalie Griesbeck (ALDE). – Monsieur le Président, tout d'abord, je dirai quelques mots pour remercier les députés, et surtout nos deux collègues, du travail dense et approfondi de notre Parlement sur ce texte très important et sur cette thématique dont nous parlons depuis de longs mois, voire de nombreuses années.
               

                  C'est une proposition de vision qu'on attendait depuis longtemps et c'est un cadre qui est équilibré et global. Cette vision est importante dans la mesure où elle correspond enfin à nos valeurs et, au fond, à la survie de l'Europe.
               

                  Je me réjouis des points clés que sont le principe de solidarité et l'engagement clair pris dans ce texte pour sauver des vies et les personnes en détresse en mer. Je salue aussi la proposition qui est faite d'intensifier la lutte contre les passeurs, de réviser le règlement de Dublin et de créer des voies légales d'entrée sur le sol européen.
               

                  Si je me réjouis de ces points, je souhaite, Monsieur le Commissaire, qu'avec le Conseil, vous parveniez à sortir les États membres de leur égoïsme et de leur torpeur et à les amener à s'engager à mettre en œuvre cette politique volontariste équilibrée pour que cesse le spectacle de ces malheurs, en accordant une attention particulière, je voudrais le dire en conclusion, aux milliers d'enfants isolés qui se trouvent sur le sol européen.
               

(L'oratrice accepte de répondre à une question ‘carton bleu’ (article162, paragraphe 8, du règlement)


Marek Jurek (ECR),
pytanie zadane przez podniesienie niebieskiej kartki
. – Wiele spośród naszych państw nie zgadza się na zasadę przymusowego rozlokowywania imigrantów w Europie. Komisja Europejska i większość Parlamentu uparcie do tego dąży. Czy ma pani świadomość, że tak naprawdę jesteśmy świadkami nie tylko społecznej dekompozycji Europy, ale tak naprawdę politycznego rozbijania Unii Europejskiej, jeżeli ignorujemy stanowiska państw, które na taką forsowaną politykę się po prostu nie zgadzają, i co więcej, są w prawie, żeby się nie zgadzać.
               

Nathalie Griesbeck (ALDE),
réponse ‘carton bleu’
                     
. – Cher collègue, en tant que démocrate, évidemment, j'entends comme vous un certain nombre de positions qui sont divergentes.
               

                  Aujourd'hui, je me réjouis que l'on prenne conscience de la difficulté qui est celle des territoires européens, des citoyens européens, des États membres de l'Europe, en adoptant une vision globale qui permet d'avoir une politique, elle aussi, globale. Cette vision permet d'éviter que certains des États membres ne se retrouvent à supporter toute la charge parce que la géographie les prédispose à être les premiers concernés. Il s'agit de faire preuve de solidarité, en partageant, évidemment, la charge de l'accueil de manière démocratique, en s'appuyant sur des décisions.
               

                  Sur un plan juridique, il s'agit tout simplement de respecter les obligations qui nous incombent, en vertu du droit international, d'accueillir les réfugiés qui fuient la guerre et la violence. Mais nous devons le faire de manière organisée, en évitant que certains États membres n'accueillent un trop grand nombre de réfugiés et, d'autres, aucun, et tout en protégeant nos frontières extérieures.
               

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL). – Señor Presidente, desde la delegación de Izquierda Unida-Izquierda Plural ya les anuncio nuestro voto en contra de este informe, porque es un informe que apoya la política criminal de la Unión Europea contra los migrantes, porque es un informe que avala el acuerdo de la vergüenza —Unión Europea- Turquía— y que, en estos momentos, se esté gaseando a personas en las fronteras y que miles de personas estén sobreviviendo en unas condiciones inhumanas en campos de detención, porque es un informe que continúa apostando por la ‘Europa fortaleza’. Es un informe que parece haber sido redactado en el despacho de la señora Le Pen, situando a los migrantes como enemigos de los que debemos protegernos.
               

                  La única propuesta concreta que hace el informe es la deportación de quienes se atreven a pisar nuestro continente, y les recuerdo que el desplazamiento forzoso de población a otro territorio está contemplado en la legislación internacional como delito de lesa humanidad. Piénsenlo cuando vayan apretar el botón de las votaciones.
               

(La oradora acepta responder a una pregunta formulada con arreglo al procedimiento de la ‘tarjeta azul’ (artículo 162, apartado 8, del Reglamento))


Alessandra Mussolini (PPE),
Domanda ‘cartellino blu’
                     
. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, le azioni criminali sono altre, non in questa relazione che tenta di trovare una soluzione a una realtà drammatica. Nessuno sta parlando, tranne qualche accenno, io vorrei sapere che cosa ne pensa anche il Commissario, dei muri che si stanno costruendo; di Schengen che si sta rompendo; cosa pensa la collega visto che parla di azioni criminali di quello che sta facendo l'Austria al nostro confine col Brennero?
               

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
respuesta de ‘tarjeta azul’
                     
. – Sí, son políticas criminales. Cualquier informe que no cuestione las políticas de la ‘Europa fortaleza’, que continúe afirmando que hay personas que son ilegales o que relacione la seguridad interna de Schengen con los refugiados o con los migrantes está dando continuidad a las mismas políticas que estamos sufriendo, y, por tanto, es un informe que sí avala esas políticas criminales. Por supuesto que sí.
               

Bodil Valero (Verts/ALE). – Herr talman! Det är precis som många har sagt, nämligen att vi har arbetat med detta betänkande väldigt länge nu, och det gjorde vi redan innan de stora strömmarna av flyktingar kom till oss under hösten. Jag är inte alls lika kritisk som föregående talare, men jag kan också säga att även detta betänkande har väldigt stort fokus på det som händer i Europa i stället för på helhetssynen på migrationen och anledningen till att människor faktiskt flyttar.
               

                  Efter de stora flyktingströmmarna under hösten har ju debatten emellertid till väldigt stor del handlat om hur vi ska klara den akuta situationen, det som vi kallar för en flyktingkris. Samtidigt är det ju inte en flyktingkris vi har, utan det är ju våra mottagningssystem som har kollapsat, och det är dem som vi måste arbeta med för att få en bättre möjlighet i framtiden.
               

                  Jag tycker dock att det som är kanske allra viktigast i detta betänkande är frågan om de humanitära visumen. Vi har i parlamentet ett betänkande på gång. Kommissionen har lagt fram förslag på att ändra viseringsförordningen, och från parlamentets sida kommer vi att föreslå ett införande av en möjlighet till humanitära visum för dem som kommer som flyktingar. Det är ett lagligt och långsiktigt sätt att lösa att människor slipper använda sig av människosmugglare.
               

                  Vi behöver emellertid också ha en modell för dem som kommer som ekonomiska migranter. Betänkandet tar också upp lagliga vägar för ekonomiska migranter. Det kan inte räcka med bara det s.k. blåkortsförfarandet, utan vi måste hitta en modell även för andra ekonomiska migranter än de högutbildade. På så sätt kan vi också lösa långsiktigt att fattiga människor inte behöver ge sig av via båtarna i Medelhavet.
               

Kristina Winberg (EFDD). – Herr talman! Hur tror ni ens att det möjligt att inrätta en gemensam asylpolitik när vissa länder, som för en otrolig, oansvarig invandringspolitik, har tagit sig vatten över huvudet och bönar och ber om att få dispens för att slippa ingå i den föreslagna tvångsfördelningsmekanism som EU vill pådyvla medlemsstaterna? Hur kan ni ens tro på en gemensam asylpolitik när gränsen för länge sedan är nådd för många medlemsländer, som har tagit emot mer än vad de klarar av?
               

                  Vi hörde här tidigare att man pratade om att det ska finnas arbete i medlemsstaterna. Då undrar jag vilka medlemsstater det är som kan erbjuda arbete åt dessa migranter med låg utbildning. I Sverige har vi en väldigt hög arbetslöshet, och inte blir det bättre. Det kunde därför vara intressant att veta vilka medlemsstater som har möjlighet att erbjuda arbete.
               

                  Vi pratar om solidaritet. Vi pratar om integration. Integration är något som alla pratar mycket om, men det är ju sällan det fungerar. Hur ska man ens lyckas med integration när medlemsstaterna inte ens själva får avgöra hur många migranter man anser att man kan ta emot? Hur gör man med de medlemsstater som säger nej till en gemensam asylpolitik?
               

(Talaren godtog att besvara en fråga (‘blått kort’) i enlighet med artikel 162.8 i arbetsordningen.)


Liisa Jaakonsaari (S&D),
sinisen kortin kysymys. – On varmasti erittäin monia ongelmia, mitä tulee maahanmuuttajien kotoutumiseen, mutta voisitteko te hetkisen ajatella myös tämmöistä pitemmän tähtäimen näkökulmaa, esimerkiksi sitä tosiasiaa, että Euroopan väkiluku laskee vuoteen 2050 mennessä sadalla miljoonalla ihmisellä?
               

                  Eikö olisi positiivista ajatella, että me tarvitsemme näitä maahanmuuttajia?
               

Kristina Winberg (EFDD),
svar (‘blått kort’)
. – Ja, jag kan väl säga att jag har hört många gånger att vi måste ha invandringen för att vi har en minskad befolkning. Men det är ju så att det för många av de migranter som kommer tar upp emot 20 år innan de kommer in på arbetsmarknaden. Det är därför bara nonsens. Det vi behöver är ju oftast högutbildade personer. Jag menar att det för de här migranterna som kommer oftast tar väldigt lång tid att komma in på arbetsmarknaden.
               

Lorenzo Fontana (ENF). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, parto subito dicendo che, per risolvere il problema del calo demografico, bisogna fare in modo che ci siano più figli da parte degli europei, non altre questioni abbastanza strane.
               

                  Dico un'altra cosa dal mio punto di vista, quando si parla di approccio olistico all'immigrazione noi dovremmo chiederci se l'immigrazione è una cosa positiva o negativa. Siccome le immigrazioni provengono da un male, che spesso sono le guerre o la povertà, è evidente che da un male non può arrivare un bene, quindi le migrazioni così grosse come in questo periodo sono un male, sono un male e quindi noi dovremmo tentare di vedere quali sono le cause e tentare di risolverle. E la questione viene affrontata in questa relazione solo al punto 103, in alcune righe al punto 103, invece era la prima cosa; sono le questioni geopolitiche, le questioni delle guerre.
               

                  E poi teniamo conto di una cosa: quando poi queste persone arrivano qui serve un periodo di integrazione. Ho visto che c'è scritto che è un processo bidirezionale, no, è un processo unidirezionale, sono loro che devono integrarsi con noi perché altrimenti succedono i casi come Molenbeek, dove c'è stata l'immigrazione, dove però non c'è stata l'integrazione e dove ci sono grossissimi problemi adesso. Allora noi vogliamo creare Molenbeek in ogni città?
               

Ελευθέριος Συναδινός (NI). – Κύριε Πρόεδρε, ‘παταγώδης αποτυχία’ είναι ο ακριβέστατος όρος να χαρακτηρίσουμε τις προσπάθειες της Ένωσης για την αντιμετώπιση των μεταναστευτικών ροών. Αυτό συμβαίνει διότι δεν αναζητούμε τα αίτια της μετανάστευσης, λαθραίας ή μη, από τη Μέση Ανατολή και την Αφρική στις ευρωπαϊκές χώρες. Αντιθέτως, επιδιώκουμε να ασχοληθούμε με τα αποτελέσματά της, πιο ανώδυνο και οικονομικά κερδοφόρο για τους φιλοχρήματους Ευρωπαίους ηγέτες.
               

                  Η πολιτική της μαζικής μετανάστευσης δεν αποτελεί λύση στο δημογραφικό και εργασιακό πρόβλημα της Ευρώπης. Αντίθετα, οδηγεί σε πληθυσμιακή αλλοίωση, διάλυση του κοινωνικού ιστού και, δυστυχώς, ισλαμοποίηση με τα παρελκόμενα της δημιουργίας τζιχαντιστικών τρομοκρατικών θυλάκων. Η πολιτική ανοικτών συνόρων αποτελεί κίνητρο και ενθάρρυνση για τη μεγαλύτερη εισβολή λαθρομεταναστών στην Ευρώπη. Μια Ευρώπη που στον βωμό της πολυπολιτισμικότητας και της διαφορετικότητας έχει χάσει ηθικές αξίες και επιδιώκει την απώλεια της εθνικής συνείδησης και ομοιογένειας των κρατών μελών.
               

                  Άμεσες και εφικτές λύσεις υπάρχουν: ακύρωση της συμφωνίας με Τουρκία, επαναφορά της προστασίας των εθνικών συνόρων, άμεση απέλαση των λαθρομεταναστών, ποινικό αδίκημα η παράνομη είσοδος, αυστηρότατες ποινές στους λαθροδιακινητές. Αυτά, όμως, μπορούν να υλοποιηθούν μόνο με εθνικιστικές κυβερνήσεις.
               

Michał Boni (PPE). – Mr President, this is an excellent report. ‘Holistic approach’ means a multidimensional understanding of the problem of migration. There is a refugee crisis and a big influx of people. Challenging this phenomenon, we need to establish well-coordinated European policies oriented at making our borders secure and under smart control. But at the same time we need solidarity in our location of the refugees, better organised transit measures and new procedures for Dublin schemes.
The only guarantee is real cooperation on the part of Member States, not the marketing games led by some politicians. There is only one honest political message: be open to solving the human dimension of the problem and separate the matters of refugees and terrorists rather than connecting them.
What about migration? This is a challenge, especially now vis-à-vis the many social fears all over Europe. The added value of the report is to look at legal migration as an opportunity for aging European societies and for solving the problem of shortages on the labour markets. On the other hand, for a successful story in that area, we also need reasonable policies – not only in Member States but above all at European level – and we have recommendations for those policies in this report.
This report is a background for further decision-making processes. We need to move from the chaotic emergency activities to the well-integrated long-term ones.

Péter Niedermüller (S&D). – Elnök Úr! Miközben mi itt a migráció holisztikus megközelítéséről vitatkozunk, a görög-macedón határon embertelen körülmények között élnek a menekültek. A magyar miniszterelnök népszavazást akar kierőltetni a kvótarendszer ellen. A görög szigeteken bujkálnak a menekültek, nehogy visszaküldjék őket Törökországba, az osztrák kormány pedig le akarja zárni a Brenner-hágót. Ezt a néhány példát csak azért említem, hogy világossá váljon, milyen nagy a különbség az itteni politikai vita és a valóság között.
               

                  Ennek ellenére azt gondolom, nincs más út. Ha befogadó Európát, szabályozott, ellenőrzött, legalizált bevándorlást akarunk, akkor egységes, átfogó rendszerre, közös európai bevándorláspolitikára van szükség. Nemcsak a Földközi-tenger térségében, hanem Európában mindenütt. És ez a jelentés ezt a célt jól szolgálja, és ezért támogatást érdemel. De nem szabad meghátrálnunk a szélsőséges és populista erőkkel szemben. Nem szabad engedni a rémisztgetésnek, a félelemkeltésnek, az idegen-gyűlöletnek. Mind a Bizottságnak, mind a Parlamentnek az eddigieknél jóval határozottabban kell fellépnie azokkal a kormányokkal szemben, amelyek a maguk partikuláris érdekei okán, vagy éppen nacionalista indítékokból gátolják, szabotálják a közös európai politikát, akik nem hajlandók tudomásul venni: felelősségvállalás és szolidaritás nélkül nincs Európai Unió.
               

Ελένη Θεοχάρους (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, κύριε Επίτροπε, ήθελα να σας θυμίσω ότι και οι Ευρωπαίοι πολίτες, πρόσφυγες και αυτοί, ζουν για χρόνια στην Ευρωπαϊκή Ένωση σε άθλιες συνθήκες, χωρίς καμία στήριξη και παρόλα αυτά αγκαλιάζουν με θέρμη τους πρόσφυγες που φθάνουν σήμερα στην Ευρώπη. Το μεταναστευτικό εξελίσσεται σε τσουνάμι έτοιμο να κατακλύσει την Ευρώπη και δεν αντιμετωπίζεται με μέτρα καταστολής.
               

                  Πρέπει να εφαρμόσουμε μια καθολική πολιτική, βασισμένη στο αμοιβαίο όφελος, στην ανάπτυξη των λαών που δυσπραγούν, στην ειρήνευση στις εμπόλεμες ζώνες. Χρειαζόμαστε αλληλεγγύη ανάμεσα στα κράτη μέλη, σωστό σύστημα ασύλου, σωστή μεταναστευτική πολιτική, δίκαιο επιμερισμό του βάρους.
               

                  Σήμερα, η Ελλάδα αντιμετωπίζει το μεγαλύτερο πρόβλημα, αλλά και η Κυπριακή Δημοκρατία γίνεται ο νέος στόχος της Τουρκίας, που άρχισε να διοχετεύει τους δύστυχους πρόσφυγες για να πάρει εκβιαστικά ανταλλάγματα από την Ευρωπαϊκή Ένωση, η οποία την ανταμείβει με άνοιγμα κεφαλαίων.
               

Angelika Mlinar (ALDE). – Herr Präsident! Perspektive, das ist eines der häufigsten Wörter, wenn man mit PolitikerInnen, Beamten und NGOs im Mittleren Osten über die syrische Flüchtlingskrise spricht. Sie brauchen eine Perspektive. Die europäische Debatte konzentriert sich oft nur auf kurzfristige finanzielle Unterstützung. Wir müssen aber mehr als nur kurzfristiges Überleben sichern.
               

                  Wenn das Geld aufhört zu fließen, weil sich unsere strategischen Interessen verlagern, wird die Region nur weiter destabilisiert werden. Sie und wir, wir alle brauchen eine Perspektive. Dies bedeutet, dass wir ehrlich mit unseren BürgerInnen umgehen müssen und einsehen sollten: Die sonnigen Tage sind für den Augenblick vorüber. Wir brauchen einen holistischen Zugang zum Thema, und unsere Diskussion muss sich schleunigst in Richtung bestmöglicher Vor-Ort-Hilfe bewegen.
               

                  Jeder vor Ort investierte Euro ist nämlich wesentlich wirkungsvoller als jeder Euro selbst für die beste Integrationsmaßnahme bei uns.
               

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL). – Κύριε Πρόεδρε, η έκθεση που συζητούμε σήμερα, σωστά αναδεικνύει τις αδυναμίες του κανονισμού του Δουβλίνου και σωστά καλεί για άμεση αναθεώρηση του νομικού πλαισίου, η οποία θα βασίζεται στην αρχή της δίκαιης κατανομής της ευθύνης και θα παρέχει επαρκή οικονομική και τεχνική υποστήριξη στα κράτη μέλη πρώτης εισόδου των αιτούντων άσυλο, όπως, ιδίως, η Ελλάδα και η Ιταλία.
               

                  Καμία αναθεώρηση, όμως, δεν πρόκειται να ευδοκιμήσει, αν τα άλλα κράτη μέλη της Ένωσης δεν αναλάβουν τις ευθύνες τους. Χαρακτηριστικό παράδειγμα, το πρόγραμμα μετεγκατάστασης. Από τις προβλεπόμενες 160.000 θέσεις, μόλις 2.200 έχουν καταστεί διαθέσιμες από τα κράτη μέλη και, βέβαια, πέρα από τα κράτη μέλη, σεβασμό στις ευρωπαϊκές αρχές οφείλουν να δείχνουν και οι υποψήφιες για ένταξη χώρες.
               

                  Η υπέρμετρη χρήση βίας σε βάρος προσφύγων και μεταναστών προχθές, από τους αστυνομικούς των Σκοπίων και η ρίψη από αυτούς χημικών, μέσα σε ελληνικό έδαφος, είναι ασυμβίβαστη με το καθεστώς χώρας υποψήφιας για ένταξη.
               

(Ο ομιλητής δέχεται να απαντήσει σε ερώτηση με γαλάζια κάρτα (άρθρο 162 παράγραφος 8 του Κανονισμού))


Tibor Szanyi (S&D),
Kékkártyás kérdés
. – Tisztelt Képviselő Úr! Ön említette a relokációnak a kérdését, és hogy ebben valóban együtt kell működnie az összes tagországnak, ebben egyetértünk. De én egy olyan országból jövök, Magyarországról, ahol a magyar kormány makacsul ellenáll minden ilyen jellegű kísérletnek, illetve minden ilyen megállapodásnak gátat vet. Kérdezem Öntől: Ön lát-e olyan mechanizmust, amiben a huszonhét tagország egy huszonnyolcadikat rá tud venni az együttműködésre, vagy pedig belenyugszunk abba, hogy ez így menjen tovább, hogy egy ország meg tud akadályozni mindent.
               

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
απάντηση σε ερώτηση με ‘γαλάζια κάρτα’
                     
. – Η Ουγγαρία, όπως και κάθε άλλο κράτος μέλος, πρέπει να αντιληφθεί ότι η συμμετοχή στην Ένωση δεν συνεπάγεται μόνο δικαιώματα, αλλά και υποχρεώσεις. Δεν είναι δυνατό να αγνοεί τις αποφάσεις του Ευρωπαϊκού Συμβουλίου και να αρνείται να δέχεται τους ανθρώπους οι οποίοι της αναλογούν και οι οποίοι είναι ένα μικρό μόνο ποσοστό του συνόλου. Αν ο καθένας ακολουθήσει αυτή την τακτική, τότε η Ένωση βαίνει προς διάλυση.
               

Gerard Batten (EFDD). – Mr President, anyone in Britain who is still unsure on how to vote in the EU referendum should think about what is to come if they vote to remain in the EU. The report states that the EU Treaty gives a legal basis to implement the principle of solidarity in the area of migration. This is part of a common immigration and asylum policy which Britain cannot avoid if it stays in the European Union. It calls for a binding mechanism on all Member States for the distribution of asylum seekers. It says that asylum seekers should be viewed as seeking asylum in the Union as a whole and not in individual Member States. Mrs Merkel opened the floodgates by inviting anybody to come who wanted to. They took her at her word. More than a million have come and many millions more will try to follow. This was not done by accident. The EU has a commitment to endless, mass, uncontrolled migration, both within its borders and from without.
David Cameron did not even try to gain concessions on immigration in his so-called renegotiation with the European Union. There is nothing in his famous reforms that takes back any control whatsoever over migration. If the British people want their government to have any control on migration whatsoever, then they must vote to leave the European Union on 23 June.

Janice Atkinson (ENF). – Mr President, I wish I could thank the rapporteurs for the report but, yet again, they have not confronted the elephant in the room: Islam. The most comprehensive study of British Muslims – and I would say Muslims in Europe, actually – ever conducted, by Trevor Phillips, the former chairman of the Commission for Racial Equality, draws some very disturbing conclusions, particularly for the Socialists in this House and the members of the Committee on Women's Rights and Gender Equality.
39% of British Muslims say that a woman must always obey her husband and submit to chastisement from him. More than half of Muslims think lesbian and gay relationships should be illegal. More than 100 000 British Muslims said that they had sympathy for people who take part in suicide bombings. Only one out of three would report to the police if they knew someone was supporting terrorism in Syria. A quarter would like Sharia law to take precedence over English law. We are currently not talking about a tiny minority. Unfortunately, these are widespread views among the Muslim communities in the UK. I think the so-called refugees on our borders need to be repatriated to Muslim countries, as their values are clearly incompatible with our liberal western democracies. This will avoid the current clash of cultures that denigrates the achievements of Western civilisation and flouts the protection of women, the gay community and vulnerable children, who are being attacked by Muslim gangs and migrants who deplore our way of life.

Barbara Matera (PPE). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, oggi siamo chiamati a provare che l'Unione europea è capace, attraverso il compromesso di cui questa relazione è il frutto, di dare risposte concrete alla sfida migratoria. Ringrazio quindi le relatrici per lo sforzo e l'impegno profuso in quest'anno di lavoro.
               

                  Il testo offre linee generali bilanciate evitando spinte estremiste da una parte e dall'altra, che sicuramente potrebbero lacerare il moderato senso di cooperazione e compromesso di cui questa relazione è intrisa. Questa relazione di iniziativa è l'ennesima chiamata d'azione che lanciamo agli Stati membri per agire insieme per il bene generale di tutti. Sono soddisfatta che tutti condividiamo la necessità che il regolamento di Dublino venga urgentemente modificato nel senso di eliminare l'obbligo di richiedere asilo nel paese di primo approdo, una disposizione che ha messo a dura prova l'Italia, Malta e la Grecia.
               

                  Condivisione della responsabilità, solidarietà tra Stati membri, spirito costruttivo e ripartizione degli oneri finanziari sono le chiavi di volta per riuscire dove i singoli Stati membri hanno fallito. Per questa ragione, approvo i paragrafi dove insistiamo sulla necessità di un piano comune per i rimpatri di migranti economici, sulla lotta ai trafficanti di esseri umani, i piani di ricollocazione di migranti idonei per la protezione internazionale. Ringrazio l'on. Metsola per avere insistito sull'inclusione nel testo di chiari riferimenti ai rischi che politiche di immigrazione deboli e morbide pongono per la sicurezza dei nostri cittadini. Abbiamo bisogno di più sicurezza.
               

Juan Fernando López Aguilar (S&D). – Señor Presidente, durante más de un año la Comisión de Libertades Civiles, Justicia y Asuntos de Interior ha debatido este informe holístico, comprehensivo, de política migratoria, que merece ser aprobado por este Parlamento Europeo. Pero, sobre todo, merece tener una oportunidad de marcar un contraste con respecto de la realidad patética y lamentable que caracteriza el momento presente, porque, cuando hablamos de solidaridad, estamos denunciando la insolidaridad que en estos momentos campea entre los Estados miembros.
               

                  Cuando hablamos de reformar Dublín, estamos hablando de un mecanismo permanente que garantice la solidaridad de los Estados miembros en la gestión de las demandas de asilo y refugio, estamos hablando de la necesidad de cambiar la dirección de Frontex y de la Guardia Europea de Fronteras y Costas para que no se constituya en una agencia de retorno o de rechazo de inmigrantes que buscan su esperanza en suelo europeo.
               

                  Cuando hablamos de un mecanismo vinculante y permanente de solidaridad, estamos hablando de accesos legales y seguros y, por tanto, de visados humanitarios, que son imprescindibles para que haya una vía legal para entrar en la Unión Europea y, en definitiva, para que quienes aspiran a entrar en la Unión Europea tengan una oportunidad de ver un hoy y un mañana como ciudadanos europeos, tengan una esperanza de realizar su sueño y puedan ser europeos sin morir en el intento.
               

(El orador acepta responder a una pregunta formulada con arreglo al procedimiento de la ‘tarjeta azul’ (artículo 162, apartado 8, del Reglamento))


Bill Etheridge (EFDD),
blue-card question
. – Thank you for taking the question. You speak about solidarity between the Member States of the EU, and I understand from your speech that you wish to enforce that solidarity by forcing Member States to take certain numbers of immigrants into their countries and also finding ways of legalising the immigrants so they become citizens of the EU. Do you not realise that this is completely against the views of many – certainly of my constituents, but maybe even of yours? The people of the EU are not united behind you on this and you are enforcing something that nobody really wants.

Juan Fernando López Aguilar (S&D),
respuesta de ‘tarjeta azul’
                     
. – La razón de ser de la Unión Europea y que explica nuestra presencia aquí es precisamente que los Estados miembros, sus sociedades, sus ciudadanías y también sus opiniones públicas aprendan que hay desafíos que no pueden ser acometidos por ningún Estado miembro por sí solo; que nos necesitamos los unos a los otros; y que esto debe realizarse en la práctica cada vez que un Estado miembro padece dificultades, sobre todo si las políticas aplicadas en los últimos años, como la austeridad recesiva, han creado dificultades adicionales para que pueda velar por la frontera exterior de la Unión Europea, como es notoriamente el caso de Grecia.
               

                  Pero, además, discuto la premisa -falsa, porque no tiene ningún contraste empírico- de que los gobernantes que se atreven a ser solidarios son castigados por sus opiniones públicas. No. La evidencia de la realidad muestra que la ciudadanía europea se ha mostrado más solidaria en las organizaciones no gubernamentales y los ciudadanos, en su conjunto, más solidarios que la mezquindad que lamentablemente han mostrado los Gobiernos a la hora de afrontar este problema en los últimos años.
               

Jussi Halla-aho (ECR). – Mr President, the shortcoming of the solutions proposed by both the Commission and Parliament is that they focus on the question of how we could make irregular immigration more regular. This is what we mean when we talk about creating more legal pathways into Europe. This approach does not address the core problem, which is that there are more people coming than Europe can absorb. The more we take in, the more will try to come. For a very long time, Europe has failed miserably to integrate third-world immigrants, as shown, for example, by the no-go areas in European cities, religious radicalism, and the horrible crime and unemployment rates. As the number of immigrants grows dramatically, this failure is likely to become catastrophic – both economically and socially.

Maite Pagazaurtundúa Ruiz (ALDE). – Señor Presidente, el hecho es que, más de un año después del inicio de la crisis de refugiados, no tenemos un plan aplicable, concreto y creíble. El Parlamento Europeo ha trabajado duramente pero todos hemos perdido la credibilidad y miles de personas han muerto y cientos de miles malviven y pueden caer en la desesperación —lo estamos viendo en las fronteras griegas con Macedonia—. La EASO no ha tenido recursos para tramitar la reubicación.
               

                  Y sí hemos sido eficaces para iniciar la expulsión y para pagar las alambradas de Moria o para cosificar a esos niños y mujeres que se desesperan, y parte es nuestra responsabilidad. La clave es que los hemos obligado a jugarse la vida para poder pedir el asilo al que tenían derecho, y por esto vamos a pasar a la historia de la infamia.
               

                  Canadá gestiona en sus consulados y embajadas los flujos seguros y el asilo de la cuota que ha establecido, de forma transparente, sin engañar a nadie, sin mentiras. Nosotros no lo hemos hecho porque los Gobiernos han dicho cosas que no querían aplicar. Mi pregunta es: ¿dentro de seis meses la Comisión podrá decir que tiene un plan de asilo aplicable, concreto y creíble?
               

Σοφία Σακοράφα (GUE/NGL). – Κύριε Πρόεδρε, κύριοι συνάδελφοι, η σημερινή εικόνα της Ευρώπης, μετά από χιλιάδες νεκρούς στη Μεσόγειο είναι ζοφερή. Κλειστά σύνορα, εκτοπισμένοι πρόσφυγες, γεγονότα βίας εναντίον τους, μαζικές επιστροφές και φυλακίσεις τους, συγκρούσεις μισαλλοδοξίας και, το πιο σοβαρό, προκλητικές δηλώσεις ηγετών κρατών μελών. Στον αντίποδα, μια αίολη συμφωνία με την Τουρκία που παραβιάζει τη διεθνή νομιμότητα και κανονισμοί ολοκληρωμένων στρατηγικών που κινούνται στα όρια των ευχολογίων.
               

                  Κύριοι συνάδελφοι, το σημερινό ψήφισμα, έστω και αργά, και παρά τα επιμέρους αρνητικά του στοιχεία, προσπαθεί να παρακολουθήσει το πλαίσιο και τις πρακτικές που επιβάλλουν οι διεθνείς συνθήκες. Θέτει πρώτη προτεραιότητα την ανάγκη για μόνιμες ισχυρές και αποτελεσματικές επιχειρήσεις έρευνας και διάσωσης στη Μεσόγειο. Απαιτεί ασφαλείς και νόμιμες διόδους για τους πρόσφυγες, με δεσμευτική και υποχρεωτική νομοθεσία για επανεγκατάσταση μεγάλου αριθμού τους. Αναγνωρίζει την αποτυχία του Δουβλίνου και ζητά νέο κανονισμό με επιμερισμό ευθυνών, προστασία των παιδιών και επανένωση οικογενειών και, επιτέλους, κύριοι συνάδελφοι, απαιτεί κυρώσεις στα κράτη που εφαρμόζουν τακτικές απωθήσεων. Έστω και άτολμο, είναι ένα πρώτο βήμα.
               

(Η ομιλήτρια δέχεται να απαντήσει σε ερώτηση με γαλάζια κάρτα (άρθρο 162 παράγραφος 8 του Κανονισμού))


Janice Atkinson (ENF),
blue-card question
. – You talk about international law not being implemented and you talk about pathways. Have you thought – because the Commission is here, Mr Avramopoulos is here – about asking Qatar, Kuwait, Saudi Arabia, all those Muslim countries in the Middle East, if they would like to take their share? Because at the moment they have taken zero.

Σοφία Σακοράφα (GUE/NGL),
απάντηση σε ερώτηση με ‘γαλάζια κάρτα’
                     
. – Κυρία συνάδελφε, έχετε σκεφτεί εσείς ποτέ να ζητήσετε να αναλάβετε το δικό σας μερίδιο ευθύνης που ο δικός σας πρωθυπουργός δημόσια δήλωσε ότι χρησιμοποίησε πλαστά στοιχεία για να κάνει επίθεση στο Ιράκ, να διαλύσει μια ολόκληρη χώρα; Το σκεφτήκατε ποτέ αυτό σαν λαός, σκεφτήκατε ποτέ τις ευθύνες που έχετε απέναντι σε όλο αυτό τον κόσμο που τον αναγκάσατε να βγει στους δρόμους, να μην έχει σπίτια, τα παιδιά του να πεινάνε, αυτή τη στιγμή να είναι υποχρεωμένοι να βρίσκονται πρόσφυγες σε όλη την Ευρώπη και να παρακαλάνε να ζήσουν σαν άνθρωποι; Το σκεφτήκατε ποτέ αυτό;
               

Gilles Lebreton (ENF). – Monsieur le Président, ce rapport sur la crise migratoire a le mérite d'encourager la lutte contre le trafic illicite de migrants mais, pour le reste, il cède aux habituelles lubies de l'Union européenne en essayant de sauver l'espace Schengen. Pire, il propose des mesures qui porteront gravement atteinte à l'identité des peuples européens.
               

                  Il souhaite en effet organiser deux voies légales d'immigration massive: l'une pour les demandeurs d'asile, pour lesquels le rapport veut mettre en place – je cite – des itinéraires sûrs pour entrer dans l'Union, l'autre pour les migrants économiques, que le rapport veut accueillir par millions pour remplacer les travailleurs européens qui manqueront à cause de la crise démographique, plutôt que d'encourager une politique nataliste.
               

                  Au lieu de lutter contre la submersion migratoire, l'Union l'organise donc. C'est une nouvelle preuve qu'elle est une oligarchie technocratique qui se moque des peuples européens, de leurs identités et de leurs aspirations.
               

Milan Zver (PPE). – Spoštovani, dovolite mi nekaj kratkih intervencij v zvezi s tem poročilom.
               

                  Prvič: nobenega dvoma ni, da Evropska unija potrebuje celosten in enovit pristop k reševanju migrantske krize.
               

                  Drugič: radikalizacija: obveščevalne službe govorijo o infiltraciji teroristov med begunce in migrante. Njihova naloga je radikalizacija prebežnikov, torej, tudi to je dokaz – migrantska kriza in pa varnostna situacija sta povezani.
               

                  Tretjič: zavarovanje zunanje meje – na tej točki je predlog evropske obmejne in obalne straže več kot dobrodošel, a je še izvedba še prepočasna. Takšno stražo bi potrebovali že včeraj, podpora Frontexu in pa Europolu bi morala biti bistveno večja.
               

                  Četrtič: Evropska unija naj v okviru upravljanja z migrantsko krizo ne dovoli izsiljevanja Turčije, v nasprotnem primeru naj izgubi status partnerke, kot jo je Rusija.
               

                  Petič: Makedonija – ta kandidatka se je izkazala kot prava zaveznica Evropske unije, po njeni zaslugi smo zaustavili balkansko pot in omogočili dogovor s Turčijo. Paradoksalno pa je, da Evropska unija Makedonijo še vedno kaznuje, saj ji ne določi datuma za začetek pristopnih pogajanj.
               

                  Šestič: naj še jasno povem, da sem odločno proti tako imenovani dialoški ali dvosmerni integraciji. Predpostavlja medsebojno prevzemanje vrednotnih in vedenjskih obrazcev. – temu odločno nasprotujem.
               

                  In končno: bolj jasno bi bilo treba povedati, da ko bo dovolj varno, se morajo begunci vrniti domov, kjer bodo potrebni pri obnovi države.
               

Patrizia Toia (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, un grande ringraziamento innanzitutto alle onn. Kashetu Kyenge e Roberta Metsola per questo lavoro.
               

                  Ci piaccia o no, con l'immigrazione l'Europa dovrà fare i conti molto a lungo. È un tema, una sfida che ci accompagnerà nel nostro sviluppo europeo e se non la risolveremo nel modo più equo ed efficace rischia di compromettere, e lo sta già facendo, quanto abbiamo costruito fin qui in Europa. Per questo ogni miopia, ogni chiusura sono solo forme di difesa, destinate ad essere inevitabilmente travolte.
               

                  Affrontiamola invece, come dice la relazione, nel modo più aperto, con un approccio globale. Affrontiamolo dove nasce, questo tema, risolvendo sul terreno le cause: povertà, guerra. Affrontiamole dove arriva, nei nostri paesi, con una gestione intelligente ed efficace, con canali regolari per gli arrivi e con un sistema europeo di asilo. Facciamolo con apertura anche alla convivenza, all'integrazione, puntando soprattutto sulle donne che sono un elemento chiave e sui giovani, con tanta educazione, tanta formazione, perché questa è la strada per l'integrazione. Io penso che questa sia l'unica strada e non è idealismo astratto, il mio, è piuttosto il sano realismo di chi vuole governare i problemi e costruire il proprio futuro.
               

Branislav Škripek (ECR). – Každý, kto je svedkom súčasnej mizérie utečeneckej krízy v Stredomorí, vie, že skutočná pomoc musí byť poskytnutá skutočným utečencom. Nemožno však z pozície predstavených vnútiť členským štátom kvóty. Príklad v Českej republike, odkiaľ utečenci odišli, ukazuje, že oni samotní nesúhlasia s určenou relokáciou. Naša pomoc je otázka milosrdenstva. Európska únia bola založená na kresťanských hodnotách, preto musíme nasledovať príklad o dobrom samaritánovi od Ježiša Krista. Neobišiel zraneného pocestného, ale mu dal pomoc a ošetrenie. Vzoprel sa kultúrnym predsudkom, cynizmu iných a preukázal milosrdenstvo cudzincovi. Je to však aj otázka spravodlivosti. Vojna a kríza dala príležitosť pašerákom konať množstvo krutostí a vykorisťovania. Naša snaha musí smerovať k stíhaniu organizovaných pašeráckych gangov a tiež im svojím prístupom k utečencom prekaziť pašovanie ľudí. Parlament by mal jasne zadefinovať, komu sú európske dvere otvorené, teda po prvé, utečencom v ohrození života z oblastí bojov, a po druhé, v spolupráci všetkých členských štátov zabezpečiť kontrolu vonkajších hraníc.
               

Ivan Jakovčić (ALDE). – Gospodine predsjedniče, o čemu danas govorimo? Govorimo o posljedicama naših intervencija u Libiji, u Iraku, onome što radimo u Siriji, o tome mi danas govorimo. Mi govorimo o posljedicama jedne politike koja nije dala rezultata.
               

                  Obama je barem imao hrabrosti i neki dan rekao da je intervencija u Libiji njegov najlošiji potez u karijeri. Od Camerona nismo ništa čuli, od Sarkozya nismo ništa čuli i od mnogih drugih nismo ništa čuli.
               

                  Mi danas govorimo o posljedicama onoga što smo činili i da bismo mogli u budućnosti razmišljati dugoročno o onome što ćemo činiti u Sredozemlju, porazgovarajmo i o onome što smo činili zadnjih godina na Sredozemlju. Naravno, ovdje želim jasno izraziti svoju podršku Dublinu plus, svemu onome što piše u ovim izvještajima zato što sam siguran da upravo suradnja zemalja članica Europske unije jedino može doprinijeti rješenju problema migrantske krize, ali nemojmo zaboraviti zašto je do nje došlo.
               

Nicolas Bay (ENF). – Monsieur le Président, en parcourant cet énième rapport relatif à la terrible crise migratoire que subissent nos peuples, j'ai d'abord cru à une salutaire prise de conscience. En effet, vous vous dites conscient du fait que l'intégrité de l'espace Schengen et la suppression des contrôles aux frontières intérieures sont tributaires d'une gestion efficace des frontières extérieures.
               

                  Vous allez même jusqu'à admettre que l'Union a besoin de renforcer la protection de ses frontières extérieures. Hélas, si vous reconnaissez enfin l'évidence que la maîtrise des frontières extérieures de l'Union européenne, contrepartie expressément prévue par la convention de Schengen, n'est pas respectée, ce qui transforme notre continent en une véritable passoire, vous ne proposez aucune solution pour y remédier. Au contraire, ce rapport rédigé par deux députés (PPE et S&D) en arrive à la conclusion suivante: puisque les États membres n'arrivent pas à empêcher l'immigration clandestine, alors il faut la légaliser et l'organiser.
               

                  Entre autres idées folles, vous déclarez, je cite, que ‘les États membres devraient écarter tout obstacle juridique ou pratique pour accélérer les décisions en matière de regroupement familial’.
               

                  Ouvrez donc enfin les yeux et renoncez à votre utopie mondialiste qui se fracasse aujourd'hui sur le mur de la réalité!
               

Tomáš Zdechovský (PPE). – Nejdříve mi dovolte udělat jednu věc, a to poděkovat oběma zpravodajkám za jejich poctivý přístup k celému tématu.
               

                  Když vezmeme tento materiál, který ony připravily a o kterém dnes tady diskutujeme, můžeme říci, že obsahuje veškeré aspekty migrace a dle mého názoru je výborným základem pro migrační debatu.
               

                  Nicméně nesmíme opomenout skutečnost, že se situace od doby vzniku této iniciativy razantně změnila a mění se každým dnem. I když se zprávou z velké části souhlasím, je dle mého názoru v mnoha ohledech nerealistická a již dávno překonaná. Ukazuje se totiž, že v ní podporovaný model přerozdělování je prakticky nemožný. Já jsem s několika kolegy dlouhodobě upozorňoval již dříve, že uprchlíci v mnoha zemích nechtějí zůstat. Konkrétní případ z České republiky to jenom dokládá. Proč tedy vymýšlet nesmyslné kvóty?
               

                  Jak už jsem zmínil, musíme hledat komplexní řešení a já se 70 % textu této zprávy souhlasím, ale nesouhlasím s jednou zásadní věcí, na kterou se smrskává tato debata, a to je přerozdělování uprchlíků.
               

Elly Schlein (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, vorrei ringraziare le due corelatrici Kyenge e Metsola per il loro lungo e difficile lavoro per arrivare a questa relazione.
               

                  L'approccio olistico della relazione è fondamentale ed era ciò che avevamo apprezzato anche nell'agenda europea dell'immigrazione, ma oggi siamo più preoccupati perché questo approccio si sta perdendo. Avremmo voluto vedere più coraggio nella comunicazione della Commissione della settimana scorsa sulla necessità di riformare il sistema europeo comune d'asilo, con una sola posizione forte anziché diverse alternative, e chiedo con forza alla Commissione di non lasciarsi trascinare dagli egoismi dei governi verso il solito e fallimentare approccio securitario.
               

                  Noi siamo disposti a lavorare solo su una riforma ambiziosa e complessiva di Dublino, non su ritocchi cosmetici. Che senso avrebbe affermare, come facciamo qui, che Dublino è finita, che non funziona e che va superata, e poi fermarsi a una ‘Dublino plus’? Sarebbe un accanimento terapeutico. La relazione chiede chiaramente di mettere al centro la solidarietà e l'equa ripartizione delle responsabilità, e chiede di superare definitivamente il criterio del primo paese d'accesso, ma si spinge più in là verso una centralizzazione dell'esame delle richieste d'asilo, che diventerebbero responsabilità europea.
               

                  Quello che accade a Idomeni è motivo di vergogna per ogni europeo. Persone che non dovrebbero nemmeno essere lì se i governi si fossero presi le loro responsabilità e avessero mantenuto i loro impegni sui ricollocamenti. Deve essere chiaro che finché i ricollocamenti non partono per davvero, l'intero sistema non può funzionare.
               

Kazimierz Michał Ujazdowski (ECR). – Panie Przewodniczący! W wielu wypowiedziach pada słowo solidarność, ale chciałbym podkreślić, że tylko Europa bezpieczna i Europa odpowiedzialna może efektywnie udzielać pomocy uchodźcom. Tylko Europa odpowiedzialna i bezpieczna może być prawdziwie solidarna. Dlatego też podzielam opinię posła Zdechovskýego, że sprawozdanie jest trochę spóźnione wobec tego realistycznego zwrotu, jakiego dokonała Unia Europejska w ostatnim czasie na rzecz ochrony granic zewnętrznych, zasilenia Fronteksu, a także budowy europejskiej straży granicznej, którą ja zdecydowanie popieram.
               

                  Powtarzam raz jeszcze: tylko Europa odpowiedzialna może być realnie solidarna, dlatego też trzeba podejmować decyzje racjonalne: trzeba wzmacniać europejską straż graniczną, a nie pokładać całe zaufanie w mechanizmie relokacji, który nie jest funkcjonalny, który jest odrzucany przez istotną część społeczeństw, a nade wszystko przez samych uchodźców, o czym mówili posłowie ze Słowacji i z Czech. Racjonalność jest warunkiem efektywnej solidarności.
               

Barbara Kudrycka (PPE). – Moim zdaniem największym osiągnięciem sprawozdania pani Metsoli jest wskazanie na to, jakie kompleksowe działania są niezbędne, by ograniczyć kryzys migracyjny w taki sposób, aby nielegalną migrację stopniowo zastępowano legalną procedurą dostępu do Europy. I chociaż wiele jeszcze jest do zrobienia, to wydaje się, że Komisja Europejska zrobiła już milowy krok do przodu przygotowując propozycję pakietu migracyjnego. W tym kontekście jednak dzisiaj najwięcej zależy od państw członkowskich, które w europejskim wielopłaszczyznowym planie walki z kryzysem migracyjnym mają swoje wcześniej przyjęte zobowiązania. Póki co, jak widzimy, mechanizm relokacji okazał się porażką. Z planowanych stu sześćdziesięciu tysięcy przesiedleń udało się zrealizować najwyżej około tysiąca.
               

                  Kolejnym problemem jest skuteczne zapobieganie wtórnej migracji chociażby w taki sposób, aby relokowano migrantów w takich rejonach, gdzie jest największe zapotrzebowanie ze względu na braki na rynku pracy. Do tego jednak potrzebne jest przygotowanie przez państwa członkowskie mapy zapotrzebowania na pracowników określonych zawodów i odpowiednie przeszkolenie do tego uchodźców. Dziękuję!
               

Javi López (S&D). – Señor Presidente, según las Naciones Unidas, la esperanza de vida en Siria durante la guerra ha pasado de 77 a 55 años y es exactamente de esto de lo que mucha gente hoy huye desde el norte de África y Oriente Próximo hacia Europa. Gente que tiene el derecho legal de ser acogida y protegida por Europa y que, por falta de una puerta legal de entrada, de un sistema común de asilo, ha acabado entrando por la ventana y convirtiendo el Mediterráneo en la frontera más mortífera del mundo, con más de 3 500 muertes el año pasado.
               

                  Frente a ello, unas instituciones de la Unión que se han visto desbordadas, pero, sobre todo y ante todo, unos Estados miembros y unos Gobiernos nacionales timoratos, que han bloqueado una respuesta solidaria a este fenómeno. Con honrosas excepciones. Por ejemplo, Alemania acogió a más de un millón de personas durante el año pasado y España, en el sistema reubicación, solo ha acogido a dieciocho personas. Todo esto ha llevado al cierre de fronteras, a tener gente atrapada en Grecia en unas condiciones inhumanas, a poner un tapón como política en el Egeo o a externalizar nuestras responsabilidades hacia Turquía.
               

                  Por eso, exigimos una respuesta a la altura de la idea de Europa, porque Europa no era un mapa; era una idea basada en la solidaridad, un sistema de inmigración común, de asilo común, de reparto de la carga con un sistema de reubicación y una política de integración, integración laboral, a la altura de las circunstancias.
               

Kinga Gál (PPE). – Elnök Úr! Amióta ez a jelentés íródni kezdett, eddig nem tapasztalt migrációs válsággal szembesülünk. És ez nem összemosható a menekültügyi helyzet válságával, mint ahogy nem adhat választ egyes tagállamok demográfiai problémáira sem.
               

                  Az Európába tartó tömegek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legtöbbet az országukhoz közeli befogadó táborok támogatásával segíthetünk. Ha ott méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható számukra, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba.
               

                  A jobb megélhetés reményében érkező bevándorlók számára pedig egyértelmű, tiszta üzeneteket kell küldeni. Minden félreérthető gesztus meghívóként értelmeződik újabb százezrek számára, akik így életüket teszik kockára. A szolidaritásnak több formája lehet, nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták hordozzák a megoldást.
               

                  Szükségünk van a külső határaink megerősítésére és védelmére. Ezért tartom fontosnak, hogy több havi tétlenség után határozott fellépéssel a nyugat-balkáni útvonalon sikerült a bevándorló nyomást enyhíteni. Meg kell állítanunk százezrek ellenőrizetlen beérkezését az Unió területére, hiszen mindnyájan láthattuk az utóbbi időben, ennek milyen komoly biztonsági kockázatai vannak.
               

Ana Gomes (S&D). – Senhor Presidente, o relatório Kyenge-Metsola propõe solidariedade e bom senso, o contrário do que vi no acampamento selvagem em Idomeni, onde ontem homens, mulheres e crianças foram miseravelmente atacados a tiro por forças da vizinha FYROM. O contrário também do acordo UE-Turquia, centrado no retorno forçado, que põe a União Europeia a violar direito internacional e direitos humanos, também ao deter milhares em hotspots, como vi em Moria, Lesbos – de facto, um centro de detenção. Não dissuade refugiados de vir e dá mais negócio às máfias de traficantes.
               

                  Sem o proclamar, a Chanceler Merkel faz o contrário do que apregoou no verão: cede ao populismo e põe a União a deportar requerentes de asilo. E por isso Comissão e Conselho não sancionam os membros de Visegrado, vergonhosamente capitaneados pela Áustria, que, em gangue, violam Schengen, fechando fronteiras, asfixiando a Grécia e agora erguendo muros com a Itália.
               

                  Esta não é uma crise dos refugiados, é uma crise europeia de liderança e de valores. Tenho vergonha.
               

Anna Záborská (PPE). – Ešte vo februári Komisia zverejnila návrh indexu sociálneho pokroku regiónov podľa ukazovateľov idúcich nad rámec HDP. Podľa neho je sociálny pokrok v tzv. starých členských štátoch výrazne vyšší než v nových, plus v Taliansku a Grécku. Práve tieto štáty majú problém s prijímaním utečencov a index sociálneho pokroku objasňuje, prečo jednoducho majú problém zabezpečiť dôstojné podmienky pre život veľkej časti aj vlastných obyvateľov. Nie je fér vnucovať im povinnosť prijímať ďalších odkázaných ľudí z radov utečencov. Predložená správa sa stále drží kritérií ako HDP, ktoré neodrážajú realitu pri určení kvót vynucovanej solidarity. To chudobnejšia polovica Európy musí odmietnuť. Je potrebné hľadať iné riešenie. Preto správu nepodporím.
               

Soraya Post (S&D). – Herr talman! Alla pratar om solidaritet. Den enda solidaritet som jag ser i dag är den gemensamma aktionen att nedmontera respekten för de mänskliga rättigheterna och EU:s grundläggande värden. Vad vi ser i dag i EU är att vi låser in flyktingar, vi deporterar dem till en alltmer auktoritär stat. Vi ser att ett kandidatland skjuter med tårgas på kvinnor och barn. Alltså gör EU allt för att inte ta sitt ansvar enligt FN:s flyktingkommission.
               

                  Man säger att vi inte har resurser för att ta emot fler. Ett exempel: Samtidigt kostar gränskontrollerna mellan Sverige och Danmark ca 300 000 euro varje dag. Problemet är inte pengar. Problemet är den ökade nationalismen och främlingsfientligheten som påverkar politiken i dag.
               

                  Denna fråga kommer att avgöra EU:s framtid. Vi måste sända en tydlig signal om en ny inriktning för migrationspolitiken, som bygger på respekten för mänskliga rättigheter, där vi i soldidarietet står upp för vad EU:s grundläggande värden handlar om. Flyktingar ska betraktas som människor med grundläggande rättigheter, vars liv är värda att räddas och skyddas. Vi behöver omedelbara åtgärder som räddar liv, och som skapar säkra och lagliga vägar till Europa.
               

                  Till Kristina Winbergs inlägg om arbetslösheten i Sverige vill jag bara påpeka att det är lögn. Hon ljuger. Vi är faktiskt nere på sex procent i Sverige i dag.
               

Lara Comi (PPE). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, signor Commissario, Lei ha sempre la mia stima e tutto il mio sostegno anche per quello che ha fatto per l'Italia. Però è ora di agire, agire con forza, naturalmente in tutti i modi pacifici che abbiamo. Io vorrei porre alla Sua attenzione, ringraziando anche i relatori, alcuni aspetti.
               

                  Schengen: non lo chiedono i governi, lo chiede la nostra gente, lo chiedono le nostre imprese, i nostri frontalieri, gli artigiani, gli agricoltori, chiedono di non chiudere le frontiere. La chiusura del Brennero colpisce solo i lavoratori italiani, non certo i clandestini. No a Schengen vuol dire che tutti i profughi e tutti i clandestini rimarrebbero in Italia, perché non c'è una modifica del trattato di Dublino. E allora veramente chi ama l'Italia e chi ama la propria patria deve lottare per chiudere le frontiere esterne e non quelle interne.
               

                  I paesi europei che non rispettano le quote, mi spiace, non ricevano i fondi europei. Questo l'ho detto anche negli scorsi anni: non c'è più il tempo della solidarietà quando uno non te la dimostra. E concludo con i rimpatri. I rimpatri per noi sono fondamentali, lo abbiamo scritto anche come PPE nel documento di Milano, e se un paese d'origine – vado alla conclusione Presidente – non ci aiuta, noi non possiamo dare aiuti. Quindi nel momento in cui accetta naturalmente di riavere i propri cittadini, che sono o no clandestini, riceveranno anche i nostri accordi commerciali.
               

Enrique Guerrero Salom (S&D). – Señor Presidente, hace no mucho tiempo, un líder internacional no europeo señalaba que la Unión Europea debería ser declarada patrimonio político, social y cultural de la humanidad porque éramos un poder blando interviniendo en la resolución de conflictos, garantizando protección social a nuestros ciudadanos y a quienes viven con nosotros, mostrando solidaridad interna y hacia el exterior, practicando la tolerancia y practicando el pluralismo. ¿Podemos seguir diciendo que somos ese modelo?
               

                  La crisis humanitaria ha demostrado que estamos dilapidando el poder moral que teníamos ante el mundo, y solo reconstruiremos esa Unión Europea que tanto necesita la humanidad si somos capaces de responder con criterio a esta crisis humanitaria. El informe que hoy debatimos es el informe que va en el buen camino. Solidaridad con los inmigrantes; respeto a las leyes internacionales y a la ley humanitaria; dignidad con los derechos humanos de los inmigrantes.
               

Salvatore Domenico Pogliese (PPE). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, mi auguro che quella di oggi rappresenti l'ultima occasione di confronto e dibattito all'interno di quest'Aula su un tema assolutamente strategico, quale certamente è quello dell'immigrazione, sul quale ci giochiamo una grande fetta di credibilità.
               

                  Troppo spesso abbiamo speso ore del nostro tempo all'interno di questo Parlamento per confrontarci, per dibattere, per salutare con grande soddisfazione alcune scelte compiute dalla Commissione Juncker, per poi invece registrare il fallimento delle stesse, grazie all'insensibilità e all'incapacità soprattutto del Consiglio. Ecco perché bisogna affrontare e risolvere una volta per tutte il tema dei rimpatri, su cui ha parlato l'on. Comi, di chi non ha i requisiti per ottenere l'asilo politico. Ecco perché bisogna affrontare e risolvere definitivamente il tema della modifica del regolamento Dublino 3, che rappresenta la vera anomalia del sistema europeo dell'accoglienza. Solo così si può trovare il giusto equilibrio fra le esigenze solidaristiche, quelle della solidarietà concreta, ma anche della sicurezza, che rappresenta una priorità per l'Europa.
               

                  Signor Commissario – e mi avvio alla conclusione – la soluzione al problema dell'immigrazione non può essere rappresentata soltanto dall'accordo con la Turchia, che è costato sei miliardi di euro, che di fatto sta bloccando il flusso dei migranti dalla tratta balcanica per trasferirlo nella tratta del Mediterraneo.
               

Илияна Йотова (S&D). – Г-н Председател, г-н Комисар, няколко години говорите вече за необходимостта от цялостна политика за бежанската криза и за миграцията и все не се получава.
               

                  Не може да има успешна миграционна политика само за една външна граница или само с едно споразумение, както сключеното с Турция.
               

                  Морските операции край италианските брегове насочиха бежанците към Балканите. Затварянето на балканския път ги върна обратно пред вратите на Италия. Сега ще се отворят нови коридори през България и през Албания. Споразумението с Турция не е еталон за европейска политика, започна да буксува, създава повече проблеми отколкото конкретни резултати.
               

                  Новата стратегия за гранична и брегова охрана ще пази шенгенска Европа като крепост, но остави три страни – България, Румъния и Хърватия извън тази политика.
               

                  И накрая, Комисията предлага нови идеи за реформа на Дъблин. Очаквахме повече, г-н Комисар, предлагате само козметични корекции. Отново солидарният принцип ще бъде заобиколен, а към някои страни определено ще има двоен стандарт.
               

                  Попитахте дали кризата е възможност да се справим или бедствие. Няма такава дилема, г-м Аврамополус, защото кризата отне хиляди човешки животи вече.
               

ΠΡΟΕΔΡΙΑ: ΔΗΜΗΤΡΙΟΣ ΠΑΠΑΔΗΜΟΥΛΗΣ


Αντιπρόεδρος


Γεώργιος Κύρτσος (PPE). – Κύριε Πρόεδρε, νομίζω ότι βρισκόμαστε σε σωστό δρόμο, παρά τις δυσκολίες, γιατί σιγά σιγά, αποκαθίσταται η ισορροπία. Δηλαδή, τις δύο τελευταίες εβδομάδες έχουμε μια μείωση των ροών κατά 80%, γεγονός το οποίο αποτελεί μια πολύ θετική εξέλιξη, διότι εμείς δεν θέλουμε μια Ευρώπη φρούριο, θέλουμε μια Ευρώπη που θα δέχεται τους κατατρεγμένους, θα δέχεται τους φτωχούς, αλλά θα τους δέχεται με έναν ρυθμό που δεν θα θέτει σε δοκιμασία το δικό της κοινωνικό και πολιτικό σύστημα.
                  

                     Μόνο και μόνο το γεγονός, ότι όλοι οι άνθρωποι που έχουν πρόβλημα ανά τον πλανήτη, αναζητούν μια καλύτερη μια καλύτερη μοίρα στην Ευρωπαϊκή Ένωση, νομίζω ότι δείχνει ότι, παρά τα προβλήματά μας, έχουμε και μεγάλες επιτυχίες τις οποίες πρέπει να υποστηρίξουμε. Επομένως, θεωρώ ότι αποκαθιστώντας την ισορροπία, περιορίζοντας τις ροές, θα μπορέσουμε να διαχειριστούμε το πρόβλημα με έναν ανθρώπινο τρόπο και με έναν οικονομικά αποτελεσματικό τρόπο.
                  

                     Τέλος, θα ήθελα να πω δυο λόγια για τους Βρετανούς συναδέλφους, που έχουν μια, θα έλεγα ορισμένοι απ' αυτούς, αρνητική διάθεση. Δεν νομίζω ότι κάνουμε κάτι διαφορετικό σε επίπεδο Ευρωπαϊκής Ένωσης, απ' ό,τι και οι ίδιοι σε επίπεδο Κοινοπολιτείας, και θεωρώ ότι αυτό που κάνουν, σε γενικές γραμμές, τις τελευταίες δεκαετίες στο Ηνωμένο Βασίλειο, είναι σωστό. Δηλαδή, όπως δίνουν αυτοί ευκαιρίες σε ένα φτωχό Πακιστανό, δεν πρέπει να δώσουμε και εμείς ευκαιρία σε ένα τρομοκρατημένο Ιρακινό;
                  

Caterina Chinnici (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ringrazio le colleghe Metsola e Kyenge per l'ottimo lavoro svolto.
                  

                     L'immigrazione, che non è più un'emergenza, ma è diventata quasi un problema strutturale, richiede una risposta sistemica e un impegno costante e condiviso di tutti gli Stati membri. Le scene di cui siamo anche in questi giorni testimoni ci mostrano purtroppo un approccio ancora frammentario e inadeguato alla gestione del flusso migratorio che continua a crescere.
                  

                     E se in una situazione così drammatica si può parlare di priorità, si dovrebbe considerare tale la questione dei minori, in particolare quelli non accompagnati, diecimila dei quali risultano scomparsi in Europa negli ultimi due anni. Per questo ho cercato di contribuire alla stesura della relazione con alcuni emendamenti sul punto. Occorre però che la Commissione faccia seguito a quanto stabilito dall'Agenda europea sulla migrazione, predisponendo ed attuando una strategia globale che tuteli adeguatamente i minori non accompagnati, al fine di prevenire la loro scomparsa ed evitare così che possano andare incontro a gravi rischi.
                  

Maria João Rodrigues (S&D). – Mr President, with this report, Parliament is asserting real European sovereignty, bringing about a powerful, comprehensive and coordinated response to the refugee crisis. The priorities are clear: we need to address the root causes in our neighbourhood countries, we need to ensure the proper reception, redistribution and integration of refugees across Europe, and we need to build up a real European border.
But we need to have a clear vision about what the European border should be. This is not a wall. This is rather a border system ensuring control of movement but, most of all, decent, dignified reception and distribution of refugees in connection with the relocation centres and in connection with the whole system of resettlement in our neighbourhood countries.
The next step, which is decisive, is to replace the Dublin system with a real European system. We should be clear that all Member States which want to benefit from this European border must make a contribution to this European asylum system.

Jens Geier (S&D). – Herr Präsident, liebe Kolleginnen und Kollegen! Ein ganzheitlicher Ansatz für den Mittelmeerraum muss auch die finanzielle Dimension dieser Aufgabe in den Blick nehmen. Wer einen Raum ohne Grenzen will, kann die Staaten mit den Außengrenzen nicht alleinlassen. Weder Griechenland noch das wirtschaftlich stärkere Italien können die lange Küstenlinie allein bewachen und die Schiffbrüchigen retten. Frontex soll jetzt gestärkt werden, was ich richtig finde, und aus seiner bisherigen Rolle als Berater herauswachsen in eine koordinierende Rolle. Das wird Geld kosten, selbst wenn die Agentur nicht die Personalkosten für die personelle Verstärkung aus anderen Mitgliedstaaten tragen soll.
                  

                     Ich mache mir Sorgen, dass wir bei allen nötigen Anstrengungen zum Grenzschutz die humanitäre Seite aus dem Blick verlieren. Küstenschutz muss eben auch das Suchen und Retten von Schiffbrüchigen mit einbeziehen. Deshalb unterstütze ich, dass Suchen und Retten zu einer Aufgabe einer europäischen Küstenschutzagentur wird und auch dies ausreichend finanziert werden muss.
                  

Luigi Morgano (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, intervengo per esprimere piena condivisione alla proposta di risoluzione presentata, perché capace di una sintesi utile a compiere passi concreti per una politica comune nell'Unione europea, attraverso un'equa assunzione di responsabilità da parte di tutti, condizione che risponde anche alla domanda di sicurezza.
                  

                     Due sottolineature tra le molte: l'esigenza di un sistema di asilo centralizzato per gestire i crescenti flussi di migranti e richiedenti asilo e corridoi umanitari, canali legali e strumenti giuridici sicuri, come i visti umanitari, per garantire ai cittadini di paesi terzi l'ingresso nell'Unione, senza dover rischiare la propria vita e dover ricorrere ai trafficanti di esseri umani. A tale riguardo, significativamente, il 16 aprile, Papa Francesco con il Patriarca Bartolomeo e l'arcivescovo di Atene si recheranno a Lesbo, l'isola già definita la Lampedusa dell'Egeo.
                  

                     Ancora un invito forte, autorevole, un appello all'Unione a costruire ponti e non muri, attraverso l'assunzione di responsabilità solidali con realismo e concretezza.
                  

Pervenche Berès (S&D). – Monsieur le Président, il y a plus de dix ans, le 29 janvier 2004, dans cet hémicycle, le secrétaire général des Nations unies, Kofi Annan, dans un magnifique discours de réception du prix Sakharov, nous disait que les mouvements de population n'allaient pas s'arrêter et qu'en tant que communauté internationale, il nous fallait ‘gérer beaucoup mieux que nous le faisons actuellement les mouvements transfrontaliers, non seulement pour le bien des personnes qui se déplacent, mais aussi dans l'intérêt des pays que ces personnes ont quitté, des pays qu'elles traversent et des pays vers lesquels elles migrent’.
                  

                     C'est exactement ce que nous propose de faire le rapport de Mmes Metsola et Kyenge. Je veux donc les en remercier et les en féliciter car, fondamentalement, derrière leur rapport se pose la question de nos capacités d'intégration. Certains voudraient entretenir la confusion entre, d'un côté, des réfugiés qui auraient vocation à retourner dans leur pays et, de l'autre, des migrants économiques qu'il faudrait chasser.
                  

                     La réalité, c'est que les réfugiés sont aujourd'hui dans nos sociétés, dans nos États, pour des périodes dont personne ne peut imaginer qu'elles seront de courte durée. Par conséquent, tout ce qui est proposé dans ce rapport pour que la politique d'intégration soit un succès doit être fortement soutenu non seulement par ce Parlement européen, mais aussi par la Commission, dans une approche globale.
                  

Tonino Picula (S&D). – Gospodine predsjedniče, čestitam kolegicama na sadržajnom izvješću, a osobito se slažem s pozivima na reviziju dublinskog sustava i sistema plave karte. Trebamo nova pravila u integraciji migranata na tržištu rada u skladu s potrebama zemalja članica. Trebamo i međusobno priznavanje odobrenih zahtjeva za azil među članicama, jasne mjere kada su u pitanju operacije spašavanja kao i podjelu odgovornosti među članicama kada je riječ o lokacijama. U kontekstu rasprava koje upravo vodimo o prijedlogu uspostave europske granične i obalne straže, ovo je izvješće odlična referenca.
                  

                     Kao zastupnik iz Hrvatske, zemlje kroz koju je od rujna prošle godine prošlo preko 650 000 ljudi bez ijednog incidenta, a koja je od ostatka Europske unije ograđena žicom, želim posebno naglasiti odlomak u kojem se ispravno naglašava kako novi prijedlozi ne bi trebali obuhvaćati samo Schengenski prostor nego i vanjske granice Europske unije.
                  

                     Bilo bi dobro da buduće europske politike o migracijama i kontroli na granicama imaju podršku sličnu konsenzusu u Europskom parlamentu oko ovog izvješća.
                  

Έναρξη της διαδικασίας 'Catch-the-Eye'


Πρόεδρος. – Ολοκληρώσαμε τον κατάλογο των εγγεγραμμένων ομιλητών. Έχω δεχθεί 15 αιτήματα για τη διαδικασία του catch the eye, αλλά βρισκόμαστε ήδη εκτός χρονοδιαγράμματος με σημαντική καθυστέρηση και είμαστε υποχρεωμένοι να είμαστε στην ώρα μας για τις ψηφοφορίες στις 12.30. Κατά συνέπεια θα δεχθώ μόνο 5, ένα από κάθε πολιτική ομάδα, για να προχωρήσουμε σύμφωνα με το χρονοδιάγραμμα.
                  

Michaela Šojdrová (PPE). – Já velmi oceňuji zprávu o Středomoří a o uceleném přístupu, o migrační krizi, která velmi pravdivě popisuje tu situaci a popisuje ji očima těch, kteří v těchto zemích žijí.
                  

                     Kolegyně Metsola očima poslankyně z Malty, situace, která zobrazuje dobře postoj a vnímání poslanců z Itálie, Řecka. Oni tam odvádějí velikou práci ve prospěch uprchlíků, ale já bych chtěla, aby také oni naslouchali těm, kteří mají jiné zkušenosti. Těm, kteří volají po tom, aby solidarita šla ruku v ruce s bezpečností.
                  

                     To není proti uprchlíkům. My chceme bezpečnostní opatření pro všechny Evropany a také pro uprchlíky, aby Evropa byla bezpečná jak pro Evropany, tak pro uprchlíky. Proto tedy voláme po okamžitém zavedení ochrany vnější hranice tak, aby Evropa byla bezpečnější.
                  

Arne Lietz (S&D). – Herr Präsident! Die Lage der Flüchtlinge im Mittelmeer ist katastrophal, und es ist in meinen Augen eine Schande für Europa, dass jährlich tausende Menschen auf ihrer Flucht im Mittelmeer ertrinken. Ich danke den Berichterstatterinnen dafür, dass sie hier die Notwendigkeit eines ganzheitlichen Ansatzes der EU für die Migrationsfrage in ihren Bericht eingearbeitet haben.
                  

                     Durch die Einstellung des europäischen Seenotrettungsprogramms Mare Nostrum hat eine unglaubliche Flickschusterei der Mitgliedstaaten begonnen. In diesem Zusammenhang bin ich den Initiativen der Zivilgesellschaft dankbar, dass sie diese Lücke schließen. Herausheben möchte ich dabei die Initiative der privaten europäischen Seenotrettung SOS Méditerranée. Sie ist ein Zusammenschluss von Initiativen aus Deutschland, Frankreich und Italien. Ich unterstütze diese Initiative auch seit letztem Mai, weil sie sich klar für einen verstärkten öffentlichen Diskurs der Bekämpfung der Fluchtursachen einsetzt. Dafür kämpfen wir hier im Europäischen Parlament. Ich danke ebenfalls der Kommission dafür, dass sie sich dafür einsetzt, das alte Dublin-Abkommen zu reformieren, um hier einen dauerhaften Umverteilungsmechanismus zu erreichen.
                  

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, κύριοι συνάδελφοι, η κατάσταση στην Ελλάδα, μετά τις αθρόες εισροές προσφύγων και παράνομων μεταναστών είναι οριακή. Χιλιάδες πρόσφυγες συνεχίζουν να είναι εγκλωβισμένοι στην Ειδομένη, στα σύνορα με τα Σκόπια και καθώς δεν έχει αρχίσει η εφαρμογή της διαδικασίας μετεγκατάστασης, οι πρόσφυγες δεν πείθονται, κύριε Αβραμόπουλε, καν να μεταβούν στα κέντρα μετεγκατάστασης και καταγραφής, αφού από τους 66.400 πρόσφυγες προς μετεγκατάσταση σε άλλες χώρες της Ευρωπαϊκής Ένωσης, έχουν μετεγκατασταθεί απ' την Ελλάδα μόνο 569 άτομα, και σαν να μην έφτανε αυτό, οι Σκοπιανοί, παραβιάζοντας διαρκώς την εδαφική κυριαρχία της Ελλάδας, επιτέθηκαν με σφαίρες καουτσούκ, χημικά και χειροβομβίδες κρότου-λάμψης κατά χιλιάδων προσφύγων, παιδιών και γυναικών, τραυματίζοντας εκατοντάδες.
                  

                     Πρέπει, λοιπόν, κύριε Αβραμόπουλε, άμεσα να τεθεί, επιτέλους, σε εφαρμογή η διαδικασία μετεγκατάστασης τουλάχιστον 6.000 προσφύγων μηνιαίως, όπως ήδη έχετε πει. Επιπλέον, πρέπει να αρχίσει συστηματικά να εφαρμόζεται η συμφωνία Ευρωπαϊκής Ένωσης-Τουρκίας και να κληθεί η Άγκυρα να βάλει τέλος στις παράνομες μεταναστευτικές ροές προς τα νησιά του Αιγαίου.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE). – Señor Presidente, necesitamos un enfoque integral y humano de la inmigración y una visión honrada de nuestras relaciones económicas con el mundo si queremos resolver esta crisis.
                  

                     Señor Comisario, agradezco sus esfuerzos, pero las frases que más ha repetido han sido ‘hay que sustituir…’, ‘hay que mejorar…’, ‘tenemos que crear…’, mientras convivimos con cifras de niños desaparecidos, imágenes de personas gaseadas y campos de refugiados que nos hacen sentir vergüenza. Estamos cansados de debates y de palabras y necesitamos propuestas concretas como las que anuncia y las que constan en el informe que hoy debatimos.
                  

                     Por eso, me gustaría preguntarle: ¿En qué plazo piensa usted poner en marcha estas medidas? ¿Cuenta usted con el compromiso de los Estados miembros, que están cerrando fronteras y negándose a aceptar sus cuotas y a construir sistemas armonizados?
                  

                     Necesitamos hechos, respuestas claras y el compromiso de los Estados, que son un obstáculo claro en la gestión de la crisis de estas personas. Y, por último, si se niegan, ¿de qué herramientas dispone para obligarles a que actúen con valores democráticos y de justicia social, que son la seña de identidad europea?
                  

                     Me gustaría, señor Comisario, que respondiera a estas tres cuestiones.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL). – Κύριε Πρόεδρε, αγαπητοί συνάδελφοι, για να αντιμετωπίσουμε την προσφυγική κρίση, όπως σωστά αναφέρεται στην έκθεση, απαιτείται έμπρακτη αλληλεγγύη. Εξίσου σημαντική είναι η αναγνώριση της αποτυχίας του κανονισμού του Δουβλίνου καθώς και η έκκληση για δημιουργία νόμιμων και ασφαλών οδών, για κατανομή των ευθυνών στα κράτη μέλη και προστασία των δικαιωμάτων των προσφύγων.
                  

                     Δυστυχώς, όμως, στην έκθεση στηρίζονται και οι απάνθρωπες στρατιωτικές επιχειρήσεις, η εμπλοκή του ΝΑΤΟ στο Αιγαίο και η ενίσχυση των ελέγχων στα σύνορα, που κάνουν την Ευρώπη φρούριο και συντηρούν το έγκλημα σε βάρος των προσφύγων. Το ίδιο απαράδεκτη, κατά την άποψή μας, είναι και η έκκληση για υλοποίηση του σχεδίου δράσης Ευρωπαϊκής Ένωσης-Τουρκίας, που έχει σαν στόχο να απαλλάξει την Ένωση από τους πρόσφυγες. Μια συμφωνία που, κατά την άποψή μας, παραβιάζει τη διεθνή νομιμότητα, όπως κατάγγειλε και η Επιτροπή των Ηνωμένων Εθνών.
                  

                     Με τις πολιτικές αυτές, οι ευθύνες της Ένωσης για τις στρατιωτικές επεμβάσεις που προκάλεσαν την προσφυγή κρίση αυξάνονται δραματικά. Απαιτούμε να σταματήσει το έγκλημα και να στηριχτούν άμεσα τα κράτη μέλη που δέχονται τα μεγαλύτερα κύματα προσφύγων. Κατάντησε η Ευρωπαϊκή Ένωση να συντηρεί hot spots ως στρατόπεδα συγκέντρωσης και να καταπατά η ίδια τα ανθρώπινα δικαιώματα των προσφύγων.
                  

(Λήξη της διαδικασίας 'Catch-the-Eye')


Krisztina Morvai (NI). – Mr President, could you please inform me what is the basis for discriminating against those Members who do not belong to a party but who are independent and non-inscrit? Why did you not give me the floor? I have been sitting here with a handful of other people – there are about a dozen people here – since 8.30, listening to the debate, and you refuse to give me the floor just because I do not belong to one of the party factions. This is very unfair. Do you agree with me?

Πρόεδρος. – Ευχαριστώ, κυρία Morvai, άκουσα με προσοχή όσα μου είπατε, δεν υπάρχει καμία διάκριση. Εφαρμόζω απολύτως τον Κανονισμό και τις αρμοδιότητες που δίνει στον Πρόεδρο. Ζήτησαν 15 συνάδελφοι τον λόγο με τη διαδικασία του 'Catch-the-Eye', εξήγησα γιατί μπορώ να δώσω μόνο σε 5, κι έγινε δεκτό από όλους εκτός από εσάς που διαμαρτυρηθήκατε χτυπώντας τα έδρανα. Σας βεβαιώνω ότι τηρώ απολύτως τον Κανονισμό και δεν υφίσταται καμία διάκριση εναντίον ουδενός.
                  

Dimitris Avramopoulos,
Member of the Commission
. – Mr President, first of all I would like to express my thanks for this very constructive debate. There is no doubt that migration is a controversial topic. We should avoid playing on the stereotypes. On the contrary, I would say, we have to fight stereotypes.
The images of migrants being tear gassed do no honour to our European history and values or to our civilisation. We have to treat these people with respect, but we also need to have a plan – a policy – and to implement this policy, and this is where the problem sometimes lies.
This brings me to what many of you have mentioned during this debate. Relocation, yes, has to work. The numbers were mentioned before. Only 1 145 persons have been relocated since mid-March. It is unacceptable. And from this House I again appeal to Member States to make it happen, and to work at the same time on settlement.
Later today the Commission will present a report on where we stand on relocation and resettlement. We need an objective and fair reform of rules on migrants for the European citizens, for the Member States and for our partners abroad. We need a policy that does not lead to closing borders, putting Schengen at risk.
You know my position on fences and the closure of borders. I believe in building bridges, not walls. In particular, when there is a dispute between Member States, Schengen states – as is the case now, for example, between Italy and Austria – that this is not the proper solution. It is clear that the asylum system as it stands today is not functioning. Europe has to adapt its migration policy to provide orderly and safe pathways to the European Union for those who need protection and those who can contribute with their skills and talents to the European Union's economic development.
We need to share responsibility, reduce irregular arrivals, and prevent and sanction secondary movements. Let me be clear here, however: we do not want a cosmetic reform. We want an ambitious and substantial improvement of Dublin which leads to fair outcomes for everyone. A key point that some of you mentioned is that children, especially unaccompanied children, need protection, and this is what we have to ensure by all means possible.
Many of you mentioned the EU-Turkey deal. Let me be frank with you. We – both the European Union and Turkey – have to use the common challenges we are facing as an opportunity to better respond to them and forge closer links through this cooperation. This can only be beneficial for both parties.
Implementation, as I said before, is difficult. It is already difficult to cooperate among Member States and even more difficult with third countries, but we have achieved some important progress. I can assure you that this Commission, in close cooperation with governments, international organisations and NGOs, is investing a lot of effort and human resources and providing daily monitoring and dedication to make this deal work, while fully respecting European and international law.
Turkey has adopted legislative changes in order to ensure that in practice all Syrians in Turkey will be granted protection or have their protection renewed. Discussions are ongoing to ensure that non-Syrians in need of international protection will have access to asylum procedures, and resettlement from Turkey has already started. Member States are deploying officers to the Greek islands. It is becoming clear now that frontline Member States need support to manage the situation, and the flows have decreased.
Fewer people are putting their lives at risk; there are fewer victims of smugglers. This is what we want to achieve on a permanent basis. As some of you have rightly said, this is indeed a global challenge and requires a global response. That is why we keep an open channel of cooperation with UNHCR, the United Nations. This is why resettlement is a responsibility not just for the European Union but for all international partners, for the United States and Canada to the Gulf States.
The Commission is determined to improve and strengthen our system to respond to the real needs of the new reality, whether that is asylum, legal migration, migration border systems or security. This not only means changing legislation, it also means putting the necessary human and financial resources together to effectively address the structural deficiencies of our migration and asylum system as a Union.
Several of you mentioned the need to have a budget. I could not agree more, and I hope that I can count on your support to get it. We want to make our policies fit for purpose in the context of the challenges of the 21st century. This means building on what we have achieved so far but also being bold and honest to radically improve where needed. We are eager to take up a discussion with you, the European Parliament, as well as other stakeholders, to make all these ideas concrete.

Πρόεδρος. – Παρακαλώ, μην θορυβείτε! Μην με αναγκάσετε να εφαρμόσω τον Κανονισμό. Σας παρακαλώ, κυρία Morvai, σεβαστείτε όλους τους υπολοίπους!
                  

Roberta Metsola,
Rapporteur
. – Nixtieq nirringrazzja lill-kollegi kollha li qagħdu hawnhekk tul din id-diskussjoni twila u nirringrazzja wkoll lil kull min tana l-appoġġ matul dan il-proċess. Nixtieq nammetti li, meta bdejna dal-proċess 'il fuq minn sena ilu, ma kontx naħseb li ser insibu ruħna hawnhekk, għaliex kif smajna tul id-diskussjoni dalgħodu, għandna kollegi li jaħsbu li dan ir-Rapport ser jikkrea Fortizza Ewropea, meta għandek kollegi oħra li jaħsbu li dan ir-rapport ser jiftaħ il-bibien kollha.
                  

                     Ir-risposta tiegħi hija li dawk iż-żewġ soluzzjonijiet jew dawk iż-żewġ argumenti ma jreġux. Aħna li ridna huwa li noħolqu bilanċ, li noħolqu maġġoranza ta' kollegi f'din il-Plenarja li taqbel illi għandna jkollna soluzzjonijiet li għandhom viżjoni, li huma konkreti u li huma ambizzjużi, kif għadu kif qal il-Kummissarju. U jiena nixtieq li dan ir-Rapport ikun dik il-pjattaforma li jmur lil hinn minn dak li għamilna minn mindu jiena dħalt f'dan il-Parlament, fejn dejjem nadottaw riżoluzzjoni wara riżoluzzjoni li jgħidu ħafna imma li ma jsir xejn.
                  

                     Jiena nixtieq illum f'dan ir-Rapport nibagħtu messaġġ ċar minn din l-istituzzjoni li tixtieq li jkollna azzjoni konkreta fuq l-immigrazzjoni, anki fid-dawl tal-fatt li l-kriżi mhijiex ser tiġi riżolta, anki fid-dawl tal-fatt li għandna problemi fil-pajjiżi ġirien tagħna li mhumiex se jkunu riżolti malajr. Jiena nixtieq li llum, fi ftit ħin ieħor, ikollna rapport li jkun jista' jiġi approvat mill-maġġoranza ta' din il-Kamra, ħalli anki nibagħtu messaġġ lill-istituzzjonijiet l-oħra li l-Parlament Ewropew huwa kapaċi jieħu deċiżjonijiet ambizzjużi u kuraġġjużi f'dan it-temp ta' kriżi li qegħdin fih bħalissa.
                  

Kashetu Kyenge,
relatrice. – Grazie signor Presidente e grazie a tutti i colleghi che hanno contribuito al dibattito ed a tutti quelli che hanno collaborato con noi per la redazione di questa relazione.
                  

                     Signor Commissario, come Lei, anch'io ogni giorno mi chiedo se riusciremo a trasformare questa crisi in opportunità e se riusciremo a porre le basi per una nuova società, caratterizzata dalla mobilità umana. Saremo capaci di gettare le basi di una politica migratoria comune all'altezza delle sfide del ventunesimo secolo? Sì, Signor Presidente, ci riusciremo, ma solo se saremo in grado di fondare le nostre future politiche sul rispetto dei diritti umani e delle libertà fondamentali e dei principi sanciti anche dal diritto internazionale.
                  

                     Quello che sta succedendo alla frontiera greco-macedone è vergognoso e gli Stati membri devono assumersi la responsabilità delle loro azioni. Questa risoluzione non è che il primo passo di un percorso politico che porterà i suoi frutti solo se c'è un'unità di intenti, solo se gli Stati membri decideranno una volta per tutte di mettere da parte le nuove politiche di chiusura, di abbattere muri di protezione e di considerare i flussi migratori come invasione.
                  

                     Non possiamo negare la nostra assistenza ad un numero di migranti pari allo 0,2 % della popolazione. Non possiamo negare un processo di integrazione a chi fugge da guerre e persecuzione o semplicemente a chi cerca una prospettiva di vita migliore nei nostri territori e smettiamo di criminalizzare alcune realtà e di gettare fango su quartieri che vivono situazioni difficili. Chi parla in questi termini di Molenbeek, come della situazione di tante altre periferie, lo fa per mettersi la coscienza a posto e per guadagnare facili consensi elettorali.
                  

                     Il messaggio che lancio da quest'Aula oggi è diverso: chiedo piuttosto di mettersi insieme, mettere insieme le nostre forze per costruire una società in grado di gestire i flussi e di sviluppare una resilienza al fenomeno migratorio.
                  

Πρόεδρος. – Η συζήτηση έληξε. Η ψηφοφορία θα διεξαχθεί σήμερα
                  


Γραπτές δηλώσεις (άρθρο 162)



Petras Auštrevičius (ALDE),
in writing. – We cannot talk about migration as somebody else's business. As the stronghold of democracy and liberal values, the EU should care about those lives lost at the sea. In the name of the security and prosperity of our peoples the EU should develop a well-functioning, strong mechanism to be able to adequately respond to this challenge of our highly globalised and interdependent world. We have to apply a holistic approach, which means involvement of all the stakeholders and setting the rules of play. The common external border of the EU should be strengthened and managed effectively and inside the EU the Schengen rules must be obeyed. Now we clearly see all disadvantages and gaps of the Dublin III Regulation and call for changes needed to ensure fairness, solidarity and shared responsibility between the EU Member States, as mentioned in the report. Moreover, crucial measures should be taken not only inside the EU managing migration. The Union should also help build necessary capacities in third countries to address the root causes of migration.

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit
. – Face au péril que constitue l'immigration massive et incontrôlée que subissent les États européens, ce Parlement semble déjà capituler. On nous propose ici de gérer une catastrophe alors que nous pouvons éviter d'autres drames humains et empêcher la déstabilisation de nos sociétés. Les seules frontières intelligentes sont les frontières nationales.
                  

                     Le seul régime d'asile acceptable c'est celui des États nations, puisque la citoyenneté se définit par l'appartenance à un peuple et à une nation. Hélas, ce n'est pas votre Europe de l'impuissance et de l'amnésie culturelle qui aura réussi à forger une même communauté. Vous cherchez à savoir comment gérer les flux incessants qui pénètrent en Europe alors que l'urgence exige de mettre fin à ces déplacements inhumains de populations. Vous êtes responsables de l'apparition de ce gigantesque cimetière qu'est la Méditerranée. Cessez d'entretenir cet appel d'air et sauvez l'Europe.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno
. – Po podatkih agencije Frontex je v lanskem letu 1,83 milijona oseb poskušalo nezakonito vstopiti v EU, kar je nekajkrat več v primerjavi z leti poprej in kar še enkrat več kaže na razsežnost begunske krize.
                  

                     Z vidika proračuna EU pozdravljam povečanje sredstev Sklada za azil, migracije in vključevanje za lansko in letošnje leto, obžalujem pa zmanjšanje sredstev za zakonite migracije in vključevanje ter boljše, bolj pravične in učinkovite strategije za vračanje. Veliko prostora za izboljšave je tudi pri preglednosti nad porabo sredstev za delovanje držav članic in tretjih držav na področju migracij, azila in upravljanja meja, s čimer bomo tudi dobili jasnejšo sliko glede celotne porabe Evropske unije za migracije.
                  

                     Razsežnost krize ter potreba po hitrem ukrepanju ne sme biti alibi za nepregledno porabo sredstev iz proračuna Evropske unije.
                  

Valdemar Tomaševski (ECR),
raštu
. – Pone Pirmininke, pranešimas liečia labai svarbią temą dėl migracijos, kuri tapo visų Europos Sąjungos valstybių narių problema. FRONTEX duomenys, teigiantys, kad 2015 metais buvo sulaikyta 1,83 mln. žmonių, mėginančių nelegaliai kirsti ES sienas, kelia nerimą ir reikalauja Europos Sąjungos institucijų veiksmų. Todėl reikia atkreipti dėmesį į keletą svarbių klausimų, susijusių su migracija. Pirmiausia, nepamirškime, kad pabėgėlių antplūdžiu naudojasi nelegalūs vežėjai, tai yra kontrabandininkai žmonėmis. Gerai, kad pranešimas kelia būtinybę kovoti su šiuo reiškiniu tarptautiniame lygmenyje, siekiant likviduoti prekeivių žmonėmis tinklus ir užkirsti kelią migrantų kontrabandai. Antra, Europos Sąjunga privalo efektyviai valdyti savo išorės sienų apsaugą bei įdiegti skaidrią ir vienodai suprantamą visose ES valstybėse vizų politiką. Siekiant išvengti esminių migracijos priežasčių, strateginę reikšmę turi taipogi bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis. Ir, svarbiausia, nepamirškime, kad kuriant naują teisinį pagrindą dėl migracijos, pirmiausia turime nepamiršti apie mūsų piliečių saugumo užtikrinimą. Visa ši veikla turi būti paremta proporcinga ir tinkama finansine parama, paskirstyta valstybėms narėms tam, kad jos galėtų kuo greičiau įgyvendinti apsaugos mechanizmus. Baigdamas norėčiau pabrėžti, kad mūsų pagrindine užduotimi turėtų būti sprendimų priėmimo nuoseklumas, kurio šiandien migracijos klausimais trūksta.
                  
4.   Measures to alleviate the crisis in the European agriculture sector (debate)

Πρόεδρος. – Το επόμενο σημείο στην ημερήσια διάταξη αφορά την προφορική ερώτηση προς την Επιτροπή σχετικά με τα Μέτρα για την άμβλυνση των επιπτώσεων της κρίσης στον ευρωπαϊκό αγροτικό τομέα, του Czesław Adam Siekierski, εξ ονόματος της Επιτροπής Γεωργίας και Ανάπτυξης της Υπαίθρου (Ο-000055/2016 — B8-0352/2016) (2016/2611(RSP))
               

Czesław Adam Siekierski,
autor
. – Szanowni Państwo! Podejmujemy dziś po raz kolejny na forum Parlamentu dyskusję o trudnej sytuacji na rynkach rolnych. Na wstępie warto postawić pytanie: dlaczego działania podjęte w ramach instrumentów WPR nie dały oczekiwanych rezultatów? Myślę tu o wprowadzonym w zeszłym roku programie pomocowym w wysokości 500 milionów euro, o finansowaniu prywatnego przechowywania mleka w proszku, masła, sera czy wieprzowiny. Przedłużono również działania mające na celu ograniczanie skutków rosyjskiego embarga.
               

                  Wielokrotnie na szczeblu Komisji Rolnictwa wskazywaliśmy na wpływ uwarunkowań zewnętrznych – to jest sytuacji na rynkach światowych – na to, co dzieje się na naszym rynku europejskim. W ostatnich latach spadają światowe ceny żywności, a w 2015 r. było to aż 19%. Swoją produkcję wyraźnie zwiększyły m.in. Brazylia, Argentyna, a dodatkowo słabość walut tych państw sprzyja dochodowości ich eksportu. Przewiduje się, że w tym sezonie Brazylia może zastąpić USA w roli największego producenta soi. Argentyna zwiększyła także swoją produkcję i eksport pszenicy na skutek zmniejszenia podatku eksportowego. Rosną również zbiory zbóż w Rosji. To wszystko ma miejsce przy zmniejszającym się zapotrzebowaniu na żywność ze strony Chin, Indii. Swój wpływ na Europę miało też rosyjskie embargo, które obowiązuje drugi rok (o czym już wspominałem).
               

                  Rok temu zlikwidowaliśmy kwoty mleczne, co zachęciło wielu producentów do zwiększenia produkcji. Pamiętajmy o prognozach przewidujących zwiększenie zapotrzebowania na żywność o 65-70% w 2050 r. w wyniku przewidywanego wzrostu liczby ludności świata do 9 czy 10 miliardów osób i wiążącego się z tym wzrostu spożycia, co zachęciło wielu rolników do zwiększania produkcji.
               

                  A więc przy takich złożonych uwarunkowaniach zewnętrznych mało skuteczne są instrumenty, które stosujemy w ramach tzw. siatki bezpieczeństwa. Czekanie na możliwe rozwiązania podjęte przy przeglądzie śródokresowym to odkładanie problemu, co powoduje wzrost niezadowolenia rolników. Myślę, że nie doceniamy determinacji rolników, która może skończyć się masowymi protestami.
               

                  Ceny mleka spadają już poniżej kosztów produkcji, podobnie jest na rynku wieprzowiny. Prowadzi to do braku środków finansowych na kontynuację produkcji i w rezultacie do upadku gospodarstw. Wielu rolników zagrożonych bankructwem nie widzi możliwości swojej przyszłości w sektorze rolnym. Będzie to prowadziło do dalszego wzrostu wielkości gospodarstw, skali produkcji oraz jej intensywności, co oznacza odchodzenie od modelu europejskiego rolnictwa: zrównoważonego i przyjaznego dla środowiska.
               

                  W tym kontekście zostały sformułowane pytania szczegółowe w ramach naszego pytania ogólnego.
               

                  Po pierwsze: czy Komisja mogłaby szerzej omówić kolejne kroki podejmowane celem zmniejszenia presji wywieranej na rolników w sektorach, które najbardziej ucierpiały?
               

                  Po drugie: jak Komisja ocenia efektywność pakietu pomocowego z 2015 r.?
               

                  Po trzecie: jak Komisja będzie walczyć z nieuczciwymi praktykami w ramach łańcucha dostaw żywności i jak zapewni godziwe przychody dla rolników?
               

                  Po czwarte: jakie środki ostrożności można przyjąć, aby przeciwdziałać oddziałującym na rolnictwo efektom przyszłych wstrząsów i zaburzeń mających swoje źródło poza granicami? (Co rozwinąłem na wstępie swojego wystąpienia.)
               

                  Po piąte: w jaki sposób Komisja zapewni, że w następstwie dyskusji z instytucjami finansowymi udostępnione zostaną w praktycznej formie elastyczne i innowacyjne instrumenty finansowe, z których będą mogli korzystać producenci? Prace w tym zakresie bardzo intensywnie prowadzi pan komisarz Hogan.
               

                  Wydaje się więc, że jest pilna potrzeba przyjęcia działań na dziś, głównie poprzez kontynuację już zastosowanych instrumentów i tendencji, ale na odpowiednio wyższym poziomie – powtarzam: wyższym poziomie – co poprawiłoby choć trochę bardzo trudną bieżącą sytuację rolników.
               

                  Można przeanalizować także zwiększenie pomocy de minimis, wydaje się bowiem, że w tak złożonej sytuacji jest potrzebne dodatkowe wsparcie bezpośrednie dla gospodarstw. W tej sytuacji rośnie oczekiwanie rolników na zapowiedziane instrumenty finansowe, a także na możliwości korzystania z europejskiego funduszu inwestycji strategicznych dla ważnych inwestycji w sektorze rolnym.
               

Phil Hogan,
Member of the Commission
. – Mr President, I welcome the opportunity to address this House at a time of crisis in the agricultural markets in several of our Member States and indeed, to some extent, in all of them, particularly in the dairy and pigmeat sectors. It is just a few weeks since the Commission proposed another set of measures to provide much-needed support for European farmers.
I was pleased to have the opportunity to brief the members of the Committee on Agriculture and Rural Development (AGRI) of this House immediately after that proposal was made. Yesterday I briefed the Council of Agriculture Ministers on the significant progress that has been made in the implementation of that package of measures of 14 March.
In order to provide Members with the most up-to-date information on the implementation of that package, I have written to the Chair of AGRI with full details of the follow-up to the Council, and I hope that the information can be made widely available, because I know I have limited time here.
This morning I want to focus briefly on a number of the main areas that featured in the March package. I am pleased to confirm that just yesterday the Commission adopted three draft regulations. The first of these provides for a doubling of the intervention ceilings for skimmed milk powder and butter. It is now the responsibility of the Council to approve this proposal swiftly, and I expect that they will do so in the next few days. I also want to reassure you that the Commission is committed to running a tender responsibly and in a way that helps the market and does not depress prices.
In relation to the introduction of the voluntary supply management in the dairy sector, the Commission is activating the provisions of Article 222 of the CMO Regulation. The implementing regulation allowing for agreements between recognised producer organisations, their associations and recognised inter-branch organisations to plan milk production for a temporary period of six months and the delegated regulation extending the measure to cooperatives and other forms of milk producer organisations were also both adopted by the Commission yesterday.
The responsibility for their speedy implementation is now with the co-legislators, and I call on you to seize that responsibility with a view to ensuring that this measure is used as an effective contribution towards greater market balance in the dairy sector. In order to encourage use of this tool as an effective contributor to this crisis, I met two weeks ago with COPA-COGECA and the European Dairy Association. I also want to draw the attention of the House, in respect of what Mr Siekierski said, to the fact that I have doubled state aid ceilings on a temporary basis to allow for greater flexibility for Member States in supporting their farmers.
I want to reassure the House that the Commission has and is continuing to make every effort to lift the protectionist ban that has been imposed by Russia on pig products from the European Union. Over recent months and in parallel with the WTO procedure, the Commission has made numerous efforts to convince Russia to engage in meaningful technical negotiations for an agreed solution at EU level.
We also made clear that we are ready to examine any concrete proposal that Russian may submit to the European Union. Commissioner Andriukaitis expressed the Commission's position on this matter during a meeting with the Russian ambassador to the EU last month, and he continues to pursue efforts towards the lifting of the ban. Even though, so far, the Russian reaction has not been positive, the dialogue remains open.
Over the past two years, the Commission has mobilised more than EUR 1 billion in additional funding to support our farmers, which complements the EUR 56 billion which farmers receive each year. As part of that, and in response to the deteriorating market situation last summer, you will recall that the Commission took swift action in September and provided a EUR 500 million package, including EUR 420 million in direct targeted aid.
Despite the loss of the Russian market, the EU is continuing to trade very successfully. EU dairy and pigmeat exports increased by 11% and 23%, respectively, in January 2016 compared with last year. However, this has not yet translated into the pockets of farmers in terms of improving their income. The increase in dairy exports reflected a significant improvement in import demand, once again, from China.
I have prioritised a number of areas and countries to visit to identify and build on new market opportunities. I have just returned from Colombia and Mexico and tomorrow I leave for Kazakhstan, China and Japan. Following my visit to Mexico, we have received some very encouraging news in relation to pigmeat opportunities: the market is opening for fresh pigmeat and processed hams from Spain, we expect the approval for fresh pigmeat from France very shortly, and there are good prospects for fresh pigmeat from Germany, Romania and Italy. An audit is scheduled in May for Poland, after which I hope to see opportunities for fresh pigmeat products.
Before passing judgement on the effectiveness of either the September package or the proposals I made last month, I would urge you to give those measures the opportunity to work. In particular, I would point to the fact that, at the end of February, only EUR 162 million of the EUR 420 million that I allocated to Member States last September had been spent in 14 Member States. I accept that Member States have until the end of June to spend this money, but I would appreciate it if they had the intentions to invest it in structural change, something which I welcome.
Last month the Council had the opportunity to exchange views with the Vice-President of the European Investment Bank with regard to the development by the EIB of additional financial products and financial instruments for the benefit of farmers and processors. The Commission is prioritising its engagement with the EIB with a view to developing the appropriate financial instruments to assist farmers and processors in investing in their enterprises in order to improve the competitiveness of those enterprises or in investing in making any necessary structural adjustments.
Yesterday, Vice-President Katainen told the Council of the opportunities offered by the European Fund for Strategic Investments (EFSI) in agriculture. Member States have been encouraged to look into the possibilities of setting up dedicated platforms for EFSI financing. It is essential that full use is made of the opportunities on offer.
The Commission's response to date, even though in a difficult financial situation, has been swift and robust. This package of measures, when taken with the full implementation of the September solidarity package, can have a material and positive impact on European agricultural markets. I would ask for your support for the measures proposed, and I believe that we should give them a chance to succeed and, like all of you, I look forward to a better market in the future.
Finally, regarding the question on the food chain that was put by Mr Siekierski, I expect proposals from the AGRI task force to be submitted to me in September this year.

Albert Deß,
im Namen der PPE-Fraktion
. – Herr Präsident, Herr Kommissar, liebe Kolleginnen und Kollegen! Herzlichen Dank an alle Beteiligten, die es ermöglicht haben, dass wir heute über die aktuelle Situation in der Landwirtschaft in der Europäischen Union diskutieren können. Die Situation auf den Agrarmärkten erfüllt uns mit großer Sorge. Und wir stellen auch fest, dass die bisherigen Maßnahmen nicht entsprechend greifen. Wir haben weiter enormen Preisdruck auf den verschiedensten Agrarmärkten, und, Herr Kommissar, ich bin der Meinung, wir müssen alle gemeinsam überlegen, wie wir schneller reagieren können, wie wir nicht erst reagieren, wenn das Kind in den Brunnen gefallen ist.
               

                  Ich habe ja bei einer der letzten Reden schon gerade die Situation im Milch-Bereich angesprochen. Das bisherige Interventionspreis-System, das funktioniert nicht. Wir brauchen ein anderes System, und daran müssen wir alle gemeinsam arbeiten. Wir brauchen ein System, bei dem die Kommission oder ein Gremium entscheiden kann, dass zu einem gewissen Zeitpunkt bestimmte Mengen aus dem Markt genommen werden – nicht erst dann aus dem Markt genommen werden, wenn wir bei 22 oder 20 Cent Milchpreis sind. Und wir könnten hier ein solches System schaffen. Wir haben einen ganz freien Kapitalmarkt, und trotzdem greifen immer wieder Notenbanken in diesen Kapitalmarkt ein. Wenn dieser Markt nicht funktioniert, werden Mengen aus dem Kapitalmarkt genommen. Ein ähnliches System brauchen wir in der Landwirtschaft, damit wir hier schneller in die Marktsituation eingreifen können.
               

                  Was die Situation mit den Handelsketten anbelangt: Ich kenne die Situation natürlich in Deutschland am besten, und wir haben riesengroße Handelsketten. Auch hier erfüllt mich mit großer Sorge – hier erfolgt Gesetzgebung an den Parlamenten vorbei –: Meine Molkerei hat vor kurzem einen Fragebogen bekommen mit 47 Auflagen, die die Landwirte erfüllen sollen, die sie alle dokumentieren sollen, und das zu einem Zeitpunkt, wo sie schlechteste Abschlüsse anbieten. Deshalb, Herr Kommissar, müssen wir alle zusammenarbeiten, damit wir eine bessere Situation auf unseren Märkten erreichen.
               

Paolo De Castro,
a nome del gruppo S&D
. – Signor Presidente, Commissario, onorevoli colleghi, a distanza di pochi mesi, ci ritroviamo a discutere della pesante crisi che ormai investe la maggioranza dei mercati agricoli.
               

                  Il perdurare di questa situazione impone una riflessione profonda sulle risposte che sono state messe in campo: l'idea di individuare risorse da gestire a livello di singolo Stato membro si sta infatti rivelando inefficace, con il rischio di una progressiva rinazionalizzazione di una politica che ha storicamente rappresentato un fattore di integrazione europea come la PAC. Ne sono prova gli effetti non significativi dei 450 milioni di euro stanziati lo scorso autunno per il settore del latte: la dispersione di queste risorse ha di fatto mortificato il potenziale di un uso organizzato volto a contenere la produzione europea.
               

                  La ricerca di risposte urgenti alla crisi non deve quindi intaccare la capacità di affrontare a livello europeo sfide complesse, quali la salvaguardia del ruolo economico, sociale e ambientale dell'agricoltura. È arrivato il momento di riflettere seriamente su una revisione di metà percorso della PAC.
               

James Nicholson,
on behalf of the ECR Group
. – Mr President, I think everyone agrees that the crisis in agriculture throughout Europe has been about the worst we have experienced – certainly it is the worst experienced in my political lifetime of almost 27 years in this Parliament. I would like to say first that I do welcome the measures that have been taking place, but I have to say that they were not the solution. I also have to say that there are no easy solutions to the present problem we have.
Commissioner, I would also like to say to you that, on the one hand, we are doing – and you are doing – all we can to help, but on the other hand, we are using agriculture as a bargaining chip in free trade negotiations with Mercosur and with TTIP. Is that a sensible way to go forward? Do you really understand that farmers cannot understand where Europe is hoping to go? You came to the Committee on Agriculture recently and you said that you were going to tackle bureaucracy and that there would be changes in the yellow card, for instance: one strike and two strikes. Now I understand that the Court of Auditors is making sure that does not happen! Commissioner, it has become even more complicated than what you tried to solve. Will you take that up and try and solve it?

Jan Huitema,
namens de ALDE-Fractie
. – De marktsituatie van al onze boeren en tuinders verdient de aandacht. Maar dan moeten we het wel over structurele maatregelen hebben, anders staan wij binnenkort hier weer.
               

                  Ik ben bijzonder geïnteresseerd in de vraag of de 500 miljoen euro die zeven maanden geleden door de EU is uitgetrokken voor de agrarische sector echt een verschil heeft gemaakt. Blijven we suggereren dat de politiek iets kan betekenen voor marktherstel of maken we echte keuzen om de sector sterker en gezonder te maken? Europa moet één koers varen en inzetten op een verbeterde concurrentiekracht.
               

                  Kijk allereerst serieus naar de kostenkant. Nationaal en Europees moeten we de regeldrift indammen. Zorg voor doelmatige regels en laat ruimte voor innovatie en ondernemerschap. Met nieuwe technieken en inzichten kunnen we efficiënter en goedkoper produceren.
               

                  Ten tweede, creëer meerwaarde op onze agrarische producten door ons te onderscheiden op bijvoorbeeld smaak, kwaliteit of duurzaamheid.
               

                  Ten derde, kijk naar betere mogelijkheden om samen te werken, tussen boeren en tuinders onderling en langs de hele keten. Kortom, kom met een concreet plan en schrijf geen blanco cheques uit.
               

                  Tot slot is het goed dat de Commissie nieuwe afzetmarkten opent en de handel bevordert. De inzet en ambitie van commissaris Hogan verdienen een compliment, maar houd daarbij het belang van iedere landbouwsector goed in de gaten en houd onze handelspartners aan de gemaakte afspraken.
               

                  Want hoe zit het met de ontwikkeling van nieuwe handelsverdragen, die ik toejuich? En hoe zorgt de Commissie ervoor dat afspraken strakker worden nageleefd en er scherp wordt gelet op alle deelsectoren, zoals bijvoorbeeld de pluimveesector?
               

VORSITZ: ALEXANDER GRAF LAMBSDORFF


Vizepräsident


Lidia Senra Rodríguez,
en nombre del Grupo GUE/NGL. – Señor Presidente, señor Comisario, señorías, esta crisis agrícola pone de manifiesto el gran fracaso de las orientaciones neoliberales de la política agrícola común. Urge abandonar propuestas inmovilistas repetidas durante los últimos treinta años y que nos han llevado adonde estamos.
                  

                     Son necesarias políticas públicas agrarias que partan de la regulación de la producción; que partan de la priorización de los mercados internos; que garanticen la producción en manos de los agricultores y las agricultoras en la Unión Europea; que hagan un reparto justo del derecho a producir; y que sitúen los precios de los productos agrícolas en el centro de la política agrícola europea. Solo así daremos respuesta a esta crisis. El resto son propuestas inmovilistas que nos conducirán a continuar donde estamos.
                  

Martin Häusling,
im Namen der Verts/ALE-Fraktion
. – Herr Präsident! Herr Kommissar, Sie haben einen Erkenntnisgewinn. Sie haben ja wochenlang gar nicht von einer Krise geredet, seit vier Wochen reden Sie überhaupt von einer Krise. Es ist viel wertvolle Zeit vergangen, und in der Zeit sind immer mehr Bauernfamilien wirklich in Existenznot geraten. Aber was Sie hier heute nicht gesagt haben, ist, dass wir ein Produktions-, ein Übermengenproblem haben. Das gilt es, anzugehen.
                  

                     Was Sie machen, ist, noch mehr auf den Weltmarkt zu werfen. Sie reisen nach Kasachstan, Sie reisen nach Mexiko – ein Kommissar als Handlungsreisender, der Schweinefleisch und Milch verkauft. Und am Ende sollen dann jetzt noch die TTIP und der Mercosur helfen.
                  

                     Ich kann nur sagen: Das ist ein Armutszeugnis, wenn die Politik den falschen Weg jetzt noch weiter und verstärkt geht. Sie müssen das Mengenproblem angehen! Ich verstehe nicht, warum Sie nicht mehr Initiativen aufgreifen, dass man mit einer Produktionsbeschränkung – freiwillig, aber dann, bitte schön, überall – zum Beispiel den Milchmarkt in den Griff bekommt. Das kleine Programm, das Sie jetzt angestoßen haben, wird nicht reichen.
                  

                     Wir haben ja leider die Marktordnung in vielen Bereichen aus der Hand gegeben. Vielleicht müssen wir doch wieder darüber nachdenken, die Liberalisierungspolitik zu ersetzen durch eine Politik, die auch Marktordnung ganz zielgerichtet einsetzt, um Überproduktion nicht weiter ausufern zu lassen. Wo kommen wir denn hin, wenn wir so weitermachen? Sie haben in der letzten Sitzung im Agrarausschuss schon gesagt: Ja, da steht das Instrument der Exportförderung wieder im Raum. Das hatten wir doch alles schon einmal in den Siebzigerjahren! Exportförderung – jetzt nennen Sie es nur ein bisschen anders. Und wir hatten auch Lagerbestände. Das ist alles eine Politik, die stark daran erinnert, was in den Siebziger-, Achtzigerjahren war. Und am Ende zahlt das alles der Steuerzahler noch mit, und mehr Lagerhaltung wird natürlich auch die Krisen verlängern.
                  

                     Was haben Sie denn eigentlich gemeint – das habe ich nicht ganz verstanden –, die Bauern bräuchten Geld für Strukturveränderung? Was sollen sie denn auf den Betrieben noch machen an Strukturveränderungen? Die Bauern können ihre Schulden jetzt schon nicht zurückzahlen. Wenn wir ihnen noch mehr billiges Geld geben, dann wird das die Krise nicht verändern. Sie müssen die Ausrichtung der Politik ändern. Das ist der Kern, und das wollen Sie nicht. Und so lange wird die Krise weitergehen.
                  

John Stuart Agnew,
on behalf of the EFDD Group
. – Mr President, the Commissioner will be relieved to hear that most of my remarks are not going to be addressed to him directly because he is the wrong Commissioner, unfortunately, for this particular crisis in agriculture that is about to be visited on my industry by the European Parliament. I refer to the quite possible ban on the use of glyphosate on farms. We are voting on this tomorrow and it would be disastrous. This is a really big crisis. What has brought this about? Why are we even considering banning this very useful material?
The reason is that the World Health Organisation has said that it is probably carcinogenic. On the face of it, we might all be very concerned about this, as it is serious and we should therefore not be using this material – until you look at what else the World Health Organisation also classes as probably carcinogenic. They say that sitting in front of a log fire in your home during the winter is probably a carcinogenic activity; they say that working night shifts is probably a carcinogenic activity; they say that cutting human hair (which will not worry the Commissioner or me) is probably a carcinogenic activity; exposure to dry cleaning fluid is probably a carcinogenic activity, and drinking the national drink of Argentina (which is called mate) is also probably a carcinogenic activity.
When you look at these things, a ban on glyphosate is absolutely ludicrous – but it gets worse than that. What do they call definitely carcinogenic? Well, that includes the consumption of alcohol, the ingestion of the female contraceptive pill, and the consumption of processed meats. These are deliberately ingested, whereas glyphosate is just something that you may happen to be exposed to. If we do go ahead with this ban, what are the alternatives?
The alternatives are for farmers to have to cultivate the soil far more than they ever used to. If you believe that farmers can improve the world's weather by reducing CO2 emissions from their farms, you will have scored a massive own-goal here if you vote for this tomorrow, because you will pump out CO2 from all these tractor operations to try and control perennial weeds of twitch and thistles and the new weed we are all getting now called black grass. That is all going to become much more difficult.
Now, what is all this really about? It is about not allowing farmers to grow GM crops, because if you ban glyphosate there will be no incentive to grow the GM crop. Let us face it: that what the ban is in aid of. I am not sure whether the Council are going to have a vote on this. I have been told that they may not, which means that our Secretary of State for Agriculture, Elizabeth Truss, will be told tomorrow that farmers in Britain cannot use glyphosate. What an extraordinary state of affairs.

Edouard Ferrand,
au nom du groupe ENF
. – Monsieur le Président, mais de quelles améliorations parlez-vous, Monsieur le Commissaire? Vous nous présentez un pseudo-plan de crise. Les politiques menées par l'Union européenne ont ruiné l'agriculture européenne. La colère légitime des agriculteurs s'exprime partout et tous les jours en Europe. Arrêtons de tourner autour du pot!
                  

                     Prenons l'exemple du lait: les éleveurs attendent un retour à une régulation des volumes et des prix. Il faut stopper la crise de surproduction actuelle et maintenir les équilibres de production entre les États membres, mais pas de n'importe quelle manière. La remise en place de quotas par le biais de politiques nationales est un véritable piège.
                  

                     Cette non-mesure ne changera donc rien à la situation. Les bons élèves qui, comme la France, stabilisent leur production seront pénalisés alors que les autres, qui ne cherchent qu'à s'emparer de nouvelles parts de marché, continueront à produire plus.
                  

                     L'Irlande a déjà augmenté sa production de 30 % en un an sans apporter de nouveaux débouchés au marché européen. Il est temps de changer cette politique européenne.
                  

Diane Dodds (NI). – Mr President, in Northern Ireland, farm incomes have been under pressure for some time. In the dairy sector this has been very extreme, with farmers receiving prices below the cost of production over many months. The aid package has only been of limited immediate help. The emphasis on new markets and new financial instruments is welcome but brings no immediate relief.
The current deal on the table with the Mercosur bloc will have a devastating impact on the beef sector in particular. It is unfortunate that a study on the cumulative effects of the trade agreements will not be complete until September. However, previous impact assessments carried out by Copa find that benefits to agriculture would be one-sided and that EU farmers would suffer a disrupted internal market and greater price volatility. Another predicted a 3% fall in farm income for Britain and producer prices falling by nearly 8%. In light of the UK referendum debate, many farmers are telling me that they think little has been done to help agriculture and that it is time to take back control.

Michel Dantin (PPE). – Monsieur le président, Monsieur le Commissaire, j'ai l'impression que nous faisons du surplace.
                  

                     Il y a bientôt un an que, dans cet hémicycle, nous parlons de la crise, il y a plus d'un an que des agriculteurs déposent le bilan, il y a plus d'un an que tous les acteurs économiques des filières nous alertent et, malgré tout, malgré toutes les séries de mesures qui ont été prises, rien ne change dans les exploitations.
                  

                     Le Parlement européen s'était prononcé à plus de 70 % en faveur d'un mécanisme de limitation de la production en période de crise. Ce genre de mécanisme ne peut réussir que s'il s'applique à l'ensemble des pays européens. Ce n'est pas une politique agricole que de laisser un choix à la carte en période de crise, car les crises sont générales; ce n'est pas une politique agricole que de reporter sur les États la charge de financer des mesures d'accompagnement, d'autant plus que le plafond de minimis ne sera relevé que dans un délai très long.
                  

                     Il faut, Monsieur le Commissaire, que la Commission dans son ensemble – au-delà de vous-même, qui avez pris conscience des problèmes – se réveille, sinon l'agriculture aura disparu d'un certain nombre de nos territoires avant la fin de cette législature.
                  

Eric Andrieu (S&D). – Monsieur le Président, Monsieur le Commissaire, je continue de penser que la Commission et vous-même n'avez pas pris la mesure de l'ampleur de la crise. Les réponses que vous apportez sont bien en deçà des réalités qui nous occupent au quotidien. Ce n'est pas en utilisant l'article 222 de façon partielle, tel que vous le présentez, que nous allons répondre à l'intensité et à la difficulté de la situation économique. Il fallait, comme cela vient d'être dit, qu'effectivement l'article 222 soit appliqué dans son intégralité et que ces mesures de régulation s'appliquent à tous les agriculteurs dans tous les États membres de l'Union. Il fallait pour ce faire le doter de moyens supplémentaires. Tel est mon point de vue au moment de nos discussions.
                  

                     Par ailleurs, Monsieur le Commissaire, je voudrais attirer votre attention sur les négociations en cours entre l'Union européenne et le Mercosur. Vous devez refuser catégoriquement toute offre incluant les produits sensibles et, en particulier, la viande bovine. Il n'est pas envisageable que l'élevage, qui connaît une crise économique structurelle sans précédent, serve de variable d'ajustement aux accords commerciaux de la Commission.
                  

                     Il en va de notre modèle de société et du projet européen lui-même.
                  

Beata Gosiewska (ECR). – W imieniu polskich producentów rolnych chcę wyrazić rosnące zaniepokojenie przedłużającą się destabilizacją na wszystkich rynkach rolnych i dalszym brakiem skutecznych działań ze strony Komisji Europejskiej. Skala kryzysu jest aktualnie tak ogromna, że nie da się w ciągu tak krótkiej debaty wymienić chociażby części problemów nękających rolników. Musimy podjąć zdecydowane działania, żeby poprawić sytuacją rolnictwa. To co pan proponuje, Panie Komisarzu, to nie są poważne propozycje. Rzeczywiście lista Pana podróży jest imponująca, ale wątpię czy wpłynie to na poprawienie sytuacji rolników. Dlatego raz jeszcze wzywam Komisję do podjęcia skutecznych działań, aby zapewnić chociażby godne ceny w łańcuchu dostaw, od pola do stołu. Ta decyzja jest w zasięgu Komisji, natomiast należy podjąć zdecydowane działania legislacyjne, a nie tylko jakieś zalecenia, których dokonała Komisja. Dziękuję bardzo!
                  

(Mówczyni zgodziła się odpowiedzieć na pytanie zadane przez podniesienie niebieskiej kartki (art. 162 ust. 8 Regulaminu))


Tibor Szanyi (S&D),
Kékkártyás kérdés
. – Képviselő Asszony! Ön nem konkretizálta, de említette, hogy többféle intézkedésre lenne szükség. Én úgy látom, hogy Európában azért létezik alultápláltság is, bizonyos mértékig éhezés és különösen gyermekéhezés. Vagyis a kereslet növelése egy fontos dolog lehetne, és kérdezem Öntől, olyan intézkedéssel egyet tudna-e érteni, hogy egységesen egy nagyon alacsony áfa-szintje legyen az élelmiszernek Európában?
                  

Beata Gosiewska (ECR),
odpowiedź na pytanie zadane przez podniesienie niebieskiej kartki
. – Ja mówiłam, że w ciągu jednej minuty nie sposób jest nawet wymienić wszystkich problemów i określić wszystkich rynków, bo w zasadzie w całym sektorze rolnictwa jest zapaść. Natomiast to, o co ja apeluję od początku tej kadencji do Komisji to jest regulacja w zakresie łańcucha dostaw. Wiemy o tym, że ceny produktów rolnych, czyli ceny, które uzyskują farmerzy, są bardzo niskie. Natomiast w momencie gdy konsumenci muszą płacić wysoką cenę w marketach, jest to naprawdę zysk tylko i wyłącznie dla spekulantów. I tutaj Komisja Europejska tylko wprowadziła…
                  

Przewodniczący odebrał mówczyni głos.


Ulrike Müller (ALDE). – Herr Präsident, Herr Kommissar! Wir wünschen uns alle, dass die Marktkrise bald zu Ende ist und Bäuerinnen und Landwirte wieder gute Preise für ihre Produkte und die tägliche Arbeit erhalten. Ich beobachte wöchentlich die Süddeutsche Butter- und Käse-Börse mit ihren Notierungen, und leider ist eine Trendwende nicht in Sicht. Deswegen möchte ich Ihnen vier Dinge vorschlagen und Sie fragen, ob es möglich ist, das umzusetzen. Erstens: Denken Sie daran, ein Anreizsystem für eine zeitlich befristete Reduzierung der Milchkuhbestände zu schaffen? Die zweite Maßnahme wäre: Wollen Sie wieder Verwertungszuschläge für die verarbeitende Industrie einführen, womit dann Butter und Sahne tatsächlich wieder in die Backwaren- und in die Speiseeisproduktion hineingenommen werden? Drittens: Die Flüchtlingshilfe ist ein sehr guter und sehr wichtiger Ansatz. Aber es muss gewährleistet sein, dass die europäischen Nahrungsmittel verwendet werden. Und als Viertes brauchen wir dringend die Erhöhung der De-minimis-Regelung, um tatsächlich die nationalen Maßnahmen umsetzen zu können.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL). – Mr President, there are five things that the Commissioner can do. Take on the large multiples in the retail sector, whose greed has continually eroded the farmers' share of the retail price in the last few years. Milk prices have dropped in the region of 40% in the last 18 months and the consumer has not seen the benefit, yet the Commission sees no need for regulatory action in its weak response to its report on unfair trading.
Take on the cartels and the primary processing sector. We are talking about a crisis in agriculture and how there is no money for farmers, but there is still EUR 38 million for Larry Goodman to buy himself a new private jet. Where did that money come from? Out of the farmers' pockets.
Examine the farmer input sectors and defend our interests in TTIP. Many studies have shown that agriculture will be the main loser in this trade agreement despite some of the claims about dairy exports.
Reject the Mercosur deal. The trade deal with the South American countries will completely undermine the viability of European agriculture. Finally, while people are paying back bank debts, they cannot afford to pay decent money for food. Change that and there will be more money to buy food.

Maria Heubuch (Verts/ALE). – Herr Präsident! Herr Kommissar, herzlichen Dank, dass Sie heute hier sind. Wir reden wieder einmal über die Agrarmarkt-Krisen, und wir reden hier immer sehr theoretisch, und vielleicht sollten wir mal daran denken: Es geht hier um die Bäuerinnen und Bauern, um die Höfe und um die Menschen, die dort leben und arbeiten.
                  

                     Wir haben 2014 ein einkommensschwaches Jahr gehabt, und in der Veredelung haben wir 2015 — gegenüber 2014 — noch einmal 20 Prozent des Einkommens verloren. Das ist für die Höfe wirklich sehr schwer auszuhalten. Auch menschlich ist dieser Druck nicht mehr sehr gut auszuhalten, und viele dieser Betriebe stecken in den finanziellen Verpflichtungen, die sie eingegangen sind, um wettbewerbsfähig zu sein, um am Markt zu bestehen. Sie können jetzt gar nicht einfach aus der Produktion aussteigen, nur weil es sich nicht rechnet. Es ist ein richtiges Dilemma, und dieses Dilemma war vorhersehbar.
                  

                     Es werden nun immer wieder Warnungen ausgesprochen, und zwar völlig unabhängig vom Russland-Embargo. Und dann stellt sich mir die Frage: Haben wir es hier mit politischem Versagen zu tun, weil nicht früh genug auf diese Warnungen reagiert wurde, oder wird es billigend in Kauf genommen, damit unsere Ernährungsindustrie sich Weltmarktanteile sichern kann? Weltmarktanteile, die teuer bezahlt werden von den Höfen, von den Bäuerinnen und Bauern, die eine flächendeckende Produktion bei Milch und Fleisch innerhalb Europas gefährden und die ganze Regionen ausbluten lassen. Auch das ist eine Art von Strukturreform, allerdings eine unschöne.
                  

                     Wir reden auch sehr viel über Nachhaltigkeit auf den unterschiedlichen Ebenen. Wir haben auch die SDGs hier in Europa unterschrieben. Aber Überproduktion ist keine Form der Nachhaltigkeit und schon gar nicht, wenn wir das Futter aus Übersee hierher holen müssen, um dann unsere Überschüsse, unsere Überproduktion wieder auf dem Weltmarkt zu dumpen.
                  

                     Organisieren wir eine Anpassung an den Markt, und damit gehen wir einen ersten Schritt in Richtung Nachhaltigkeit. Das können wir nicht dem freien Markt überlassen.
                  

Mara Bizzotto (ENF). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, abbiamo parlato della crisi agricola, ma è il settore del latte quello più in crisi, crisi senza precedenti che sta provocando la strage delle stalle italiane.
                  

                     In un anno hanno chiuso in Italia 1 500 stalle per effetto del crollo del prezzo pagato agli allevatori. Il prezzo sta crollando da 44 centesimi di due anni fa ai 30 centesimi al litro di quest'anno. In Italia si producono 110 milioni di quintali di latte e si importano 85 milioni di quintali di latte, ma anche di polveri, di concentrati, di cagliate, di semilavorati. Questi, dopo la trasformazione della nostra industria, diventano magicamente prodotti italiani e così sugli scaffali troviamo tre cartoni di latte su quattro che vengono spacciati per italiani e mozzarella che viene spacciata per italiana. Ecco perché il primo intervento da fare subito, quello che chiedono i produttori, i consumatori, che chiedo io e che spero voglia anche il Commissario, è l'etichettatura d'origine. Solo così sapremo dove viene prodotto quel latte.
                  

Γεώργιος Επιτήδειος (NI). – Κύριε Πρόεδρε, οι χώρες που πλήττονται περισσότερο από την κρίση στον αγροτικό τομέα είναι οι χώρες του ευρωπαϊκού νότου και ιδιαίτερα η Ελλάδα, της οποίας ο γεωργικός τομέας κινδυνεύει με καταστροφή.
                  

                     Υπεύθυνοι για την κρίση στον αγροτικό τομέα και σε όσα θα επακολουθήσουν είναι η Ευρωπαϊκή Ένωση εξαιτίας των εσφαλμένων πολιτικών που ακολουθεί. Στα πλαίσια της πολιτικής γειτονίας έχουμε επιτρέψει να εισάγονται στην Ευρώπη από τρίτες χώρες γεωργικά και κτηνοτροφικά προϊόντα με αποτέλεσμα δημιουργούνται συνθήκες αθέμιτου ανταγωνισμό για τα ευρωπαϊκά προϊόντα. Χαρακτηριστικό παράδειγμα είναι οι εβδομήντα χιλιάδες τόνοι που θα έρθουν τα επόμενα δύο χρόνια από την Τυνησία, κάτι το οποίο θα καταστρέψει τις οικονομίες των ευρωπαϊκών χωρών. Στην Ελλάδα έχει μειωθεί κατά πενήντα τοις εκατό η τιμή του ελαιολάδου με αποτέλεσμα εφτακόσιοι χιλιάδες αγρότες που ασχολούνται με την παραγωγή της ελιάς να υποστούν οικονομική καταστροφή.
                  

                     Αντίστοιχα, αντιμετωπίζονται και τα αμφιβόλου ποιότητας τουρκικά προϊόντα τα οποία κατακλύζουν τις ευρωπαϊκές αγορές. Επίσης, το εμπάργκο της Ρωσίας έχει δημιουργήσει προβλήματα. Οφείλουμε λοιπόν να επιλέξουμε πολιτικές που θα εξυπηρετούν τους Ευρωπαίους αγρότες.
                  

Herbert Dorfmann (PPE). – Herr Präsident! Es ist ja außer Zweifel, dass die Landwirtschaft eine schwere Zeit durchlebt. Das gilt insbesondere für die Milchwirtschaft, das gilt insbesondere für jene Gebiete, die unter erschwerten Bedingungen produzieren müssen und höhere Produktionskosten haben. Wie soll zum Beispiel ein Bergbauer zu solchen Preisen Milch produzieren, und wie soll er dann seinen Unterhalt noch finanzieren können?
                  

                     Wir haben das Ende der Quoten beschlossen, und selbstverständlich eröffnet das Ende der Quoten neue Chancen für jene, die zu niedrigen Preisen oder niedrigen Kosten produzieren können. Aber das bedingt auch, dass wir dann denen helfen, die in dieser Situation unter die Räder kommen könnten, weil wir sonst die flächendeckende Landwirtschaft in Europa und die flächendeckende Milchwirtschaft riskieren.
                  

                     Deshalb braucht es ein paar Maßnahmen, es braucht eine schnelle interne Konvergenz in den Mitgliedstaaten, in denen das noch nicht passiert ist, zum Beispiel auch in Italien. Es braucht aber vor allem ein Hilfsprogramm für die Erzeugerorganisationen, für die Verarbeiter, vor allem im Berggebiet, die Milch zu hochwertigen Produkten verarbeiten und die ähnlich dem Sektor Obst und Gemüse finanziert werden könnten und denen wir unter die Arme greifen könnten. Und es braucht ein eigenes Programm und einen eigenen Fonds für die Bewerbung dieser hochwertigen Produkte aus dem Berggebiet. Wenn wir das nicht machen, dann wird die Milchwirtschaft vom Berg verschwinden, und das würde die Landwirtschaft im Berggebiet nachhaltig verändern.
                  

Clara Eugenia Aguilera García (S&D). – Señor Presidente, señor Comisario, creo que se han tomado medidas, pero creo que estas medidas -como le han dicho mis colegas- no son suficientes. Seguramente no es fácil, ni para usted ni para nosotros, dar con las medidas adecuadas, pero, desde luego, las que no lo son son aquellas que van a la renacionalización de la política agrícola comunitaria. Todas esas medidas, como los recursos que se han dado a los Estados miembros, algunos sin usar, hacen que no estemos atajando el problema de fondo.
                  

                     El problema que tiene la agricultura europea es la situación de la cadena alimentaria y los acuerdos con terceros países. Son los dos graves problemas que la sitúan en una problemática que nos impide salir de esta crisis. Yo quisiera pedirle algunas cosas puntuales: el sector de las frutas y hortalizas necesita un incremento de los precios de retirada -si no, no será útil esta medida-, así como la articulación de medidas de continuidad con los efectos del veto ruso y que haya una prórroga y no haya ningún momento sin continuidad en las medidas.
                  

Richard Ashworth (ECR). – Mr President, in the long term the future for agriculture is positive – not an easy message for farmers going through the most difficult times in living memory. I know Commissioner Hogan understands that well. I know that he will do everything within his powers to help this industry through very tough times. I also know that, relative to the depths of the farm income crisis, those powers are limited. But what he can and must do is find ways to help the industry become more productive, more competitive and more sustainable. Agriculture needs R&D, innovation and simplification, and above all agriculture needs regulation based on common sense and proven science, not on emotion. The Commissioner and the farmers understand that well. Unfortunately, too many Members of this House do not.

Jasenko Selimovic (ALDE). – Herr talman! Låt mig återigen upprepa att krisen i EU:s jordbrukssektor drabbar många som är verksamma inom många olika sektorer: griskött, mjölk, frukt, grönsaker, smör osv. Det kräver att vi tar det på allvar och ger ett adekvat svar från EU:s sida.
                  

                     Jag är inte överens med dem som säger att det största problemet är konflikten med Ryssland och Rysslands aktioner. Min övertygelse är att krisen till största delen är orsakad av interna problem: ineffektiv marknad, söndersubventionerad sektor som överproducerar, brist på innovation, svag konkurrens, fallande efterfrågan. Allt detta bemöts med kortsiktiga lösningar. EU-kommissionen har hittills kommit med kortsiktiga lösningar, såsom till exempel stöd till privat lagring. Jag förstår att sådana lösningar ibland är nödvändiga. Men om kommissionen måste lösa den här situationen, så måste den börja utarbeta åtgärder som tar itu med och löser jordbrukets strukturella problem. Innan vi tar itu med detta kommer ingenting att bli bättre på lång sikt.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL). – Señor Presidente, lo que debatimos hoy aquí es una evidencia: que la agricultura europea está en crisis. Pero estamos debatiendo en base a una quimera. Porque sabemos, tanto ustedes como yo, que ninguna de las medidas que tome la Comisión va a traer una mejora a medio plazo.
                  

                     Hoy podemos hablar de ayudas a los ganaderos, de rentas y de rendimientos agrarios, que de poco o nada servirán mientras se continúe negociando un tratado de libre comercio con los Estados Unidos que solo nos traerá la ruina, el aumento de las importaciones de productos estadounidenses y, en consecuencia, la caída de los precios de nuestros productos.
                  

                     Así que me pregunto, ¿cuándo vamos a empezar a proteger la producción local? ¿Cuánto más tenemos que esperar para cambiar el paradigma de crecimiento económico y nuestro modelo productivo? Es hora de tomar decisiones valientes. Demostremos que estamos con y para la gente. Primero está nuestra agricultura, primero están nuestros ganaderos y primero está la soberanía alimentaria de nuestro pueblo.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE). – Jau antrą savaitę po masinio piketo šalia Lietuvos žemės ūkio ministerijos palapinėje protestuoja pieno gamintojai, laukdami sprendimų, kurie padėtų jiems išgyventi. Tai puikiai iliustruoja, kad situacija žemės ūkyje yra kritinė: pieno supirkimo kainos siekia nuo 10 iki 15 eurocentų ir toliau krenta, tas pats vyksta su kiauliena, problemų yra ir kituose sektoriuose.
                  

                     Gerbiamas Komisijos nare, esu dėkingas už Jūsų parodytą dėmesį Lietuvai, kurioje neseniai lankėtės ir susitikote ne tik su Lietuvos, bet ir žemdirbių atstovais. Tai, žinoma, suteikė vilties. Vis dėl to, negaliu pritarti tik savanoriškam gamybos mažinimui. Man įdomu, kokio poveikio Jūs tikitės iš to? Juo labiau, kad negautas pajamas turėtų kompensuoti pačios šalys. Įdomu, kiek tokių šalių atsiras? Manau, kad jau pieno sektoriuje gamyba, bent jau laikinai, turi būti reguliuojama privalomai ir visoje Europos Sąjungoje.
                  

Mairead McGuinness (PPE). – Mr President, I want to thank the Chair of the Committee on Agriculture and Rural Development for this debate here this morning, and thank the Commissioner for his comments. Clearly this crisis in the agriculture sector is much deeper and more prolonged than the Commission had forecast or than we would desire, so it is important that we hear from Members, particularly what is happening in each Member State, because of our differences. But there is one clear message, and I am not sure whether many farmers are listening to the debate here in the Chamber – hands up if you are – but that is that the voice of farmers is, I think, not being heard loud and clear, because there are fewer of them. Consumers – and we are all consumers in this Chamber – are benefiting to some extent from the crisis in the agricultural sector with cheaper food, but perhaps others along the supply chain are benefiting much more. So on question 3, could the Commissioner say a bit more about what the Commission is going to do on unfair trading practices in the food supply chain? I hope it is going to do something concrete and effective.
Can I also, Commissioner, say that implementing the measures that you have brought forward is important, but measuring their impact is even more important? And can I ask you a question on Article 222? Following on from Mr Dantin's comments, do you really think that it can be effective if only one or two Member States apply voluntary production cuts, and can you explain how that will and can be funded? My last point relates to costs. We need to do something to tackle the high cost of production in European – including Irish – agriculture.

Viorica Dăncilă (S&D). – Domnule președinte, domnule comisar, deși în toamna anului trecut ați deblocat 500 de milioane de euro pentru ajutarea sectorului lactatelor și a crescătorilor de animale, această sumă a fost infimă și în continuare ne aflăm într-o criză structurală pe piața agricolă, în special cu privire la lactate, carne de porc, fructe și legume. Contextul actual de pe piața europeană a laptelui necesită să îndreptăm o atenție deosebită asupra producătorilor de lapte, care sunt cei mai afectați.
                  

                     În cadrul Consiliului Agricultură și Pescuit din luna martie ați recunoscut că suntem în criză. Însă măsurile luate sunt încă timide și fără presiunea statelor membre am fi avut și mai puțin. Agricultorii trebuie ajutați de urgență prin măsuri ce răspund nevoilor lor de lichidități de astăzi. De asemenea, avem nevoie de măsuri anticiclice de durată, ce pot acționa pentru stabilizarea pieței. Avem nevoie urgentă de măsuri urgente la criză, pliate pe realitatea existentă în fiecare stat membru.
                  

Zbigniew Kuźmiuk (ECR). – Panie Przewodniczący! Panie Komisarzu! Bardzo trudna sytuacja na rynkach mleka i wieprzowiny, między innymi w moim kraju, w Polsce, jest spowodowana między innymi katastrofalną suszą w 2015 roku, skutkami rosyjskiego embarga, jeżeli chodzi o rynek wieprzowiny, to skutkami afrykańskiego pomoru świń, choć występuje on tylko wśród dzików, niestety kładzie się to cieniem na cały rynek. Polski minister rolnictwa na posiedzeniu Rady ds. Rolnictwa 14 marca przedstawił między innymi następujące propozycje: ponowne wprowadzenie tymczasowego ukierunkowanego wsparcia dla producentów mleka i wieprzowiny, podniesienie ceny interwencyjnej dla masła i mleka w proszku, uruchomienie subsydiów eksportowych dla wieprzowiny, zwiększenie pomocy de minimis dla jednego gospodarstwa i ogólnych limitów dla poszczególnych krajów członkowskich, wreszcie rozważenie użycia środków z budżetu ogólnego albo rezerwy kryzysowej jako źródła finansowania tych i innych działań Komisji mających na celu poprawę sytuacji na rynkach rolnych.
                  

                     Chciałbym zapytać Pana Komisarza, która z tych propozycji albo które z tych propozycji mają szansę być zastosowane przez Pana Komisarza. Dziękuję bardzo!
                  

(Mówca zgodził się odpowiedzieć na pytanie zadane przez podniesienie niebieskiej kartki (art. 162 ust. 8 Regulaminu))


Hilde Vautmans (ALDE),
blue-card question
. – I am very glad to hear that you are also talking about the embargo. I want to ask you: how far can we go to find a solution to the Russian embargo on fruit and vegetables? I have said it already many times here in plenary: I think the priority for the agricultural sector should be that the Russian boycott should stop. Can your party support all the initiatives to ban the boycott?

Zbigniew Kuźmiuk (ECR),
odpowiedź na pytanie zadane przez podniesienie niebieskiej kartki
. – Sprawa w przypadku rosyjskiego embarga jest rzeczywiście skomplikowana. Potrzebna jest tu solidarność wszystkich krajów unijnych i rzeczywiście zabieganie – tak jak powiedział pan komisarz – na forum Światowej Organizacji Handlu, której członkiem jest Rosja o to, żeby embargo zostało zniesione. Mam nadzieję, że takie solidarne działanie w tej sprawie będzie możliwe.
                  

Hannu Takkula (ALDE). – Arvoisa komissaari, meidän omat eurooppalaiset ruoantuottajamme ja viljelijämme ovat konkurssin partaalla ja vaikeassa sosiaalisessa ahdingossa. Nyt tarvitaan ison luokan päätöksiä: lisää rahaa kehyksestä maatalouskriisin hoitoon sekä merkittäviä lisäjoustoja maatalouspolitiikan käytäntöihin.
                  

                     Euroopan unionin rahoituskehyksen tulee pystyä joustamaan myös maatalouden akuuttien kriisien hoidossa. Kuusi vuotta on aivan liian pitkä aika odotettavaksi tai ennustettavaksi näin herkällä alalla. Me tiedämme kaikki sen, että raha on tiukalla, pitää priorisoida asioita, mutta aivan hiljattain löytyi kolme miljardia euroa Turkin pakolaiskriisin hoitoon, sen ulkoistamiseksi. Ehkä siitä samasta lähteestä voidaan myös löytää tähän elintärkeään asiaan tarvittavat eurot.
                  

                     Miten sitten joustetaan? Valtion kriisituen ylärajaa pitää nostaa. 15 000 euroa per tila ei riitä. Toiseksi maataloustukien maksuja pitää aikaistaa ja joustavoittaa, ja kolmanneksi lisäksi kansallisten maatalousohjelmien mukauttaminen pitää tehdä mahdolliseksi useamman kerran vuodessa. Odotamme komissiolta toimia tämän suhteen.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL). – Mr President, we are in an almost unique situation here in plenary today, because speakers from across every political group, from every country, have had basically the same message. That message, Commissioner, is that you are failing, and the Commission is failing, to address the farm income crisis that we have. While I welcome the fact that we have moved from a situation where the Commission was failing to acknowledge that there was a crisis at all to at least some measures being put in place, it is quite clear from listening to the remarks of speakers across the board today that those measures do not go far enough.
I know you asked this morning, Commissioner, for your package to be given time and for us to give you time, but the difficulty is that many of the farmers who we are dealing with on a daily and weekly basis simply do not have the luxury of time. What they need is for the packages already in place to be strengthened. I am of the firm belief that, for example, intervention prices will have to be increased above the cost of production. Why delay any longer? Why not do it? I would like to reiterate the points which have been made in relation to the trade deals with Mercosur…

(The President cut off the speaker)


Esther Herranz García (PPE). – Señor Presidente, tenemos la necesidad perentoria de dotarnos de nuevos instrumentos y de dotar de ellos a los agricultores para hacer frente a las fluctuaciones del mercado. Se habla cada vez más de ayudas de Estado, pero el problema es europeo y la solución también debe serlo. Hay que eliminar también, señor Comisario, las barreras psicológicas que impiden a su Comisión reforzar la intervención en el sector de la leche o en los precios de retirada en el sector de las frutas y hortalizas. Las medidas voluntarias del artículo 222 de la organización común de mercado única para el caso de la leche solo serán eficaces si se garantiza una acción unánime del sector.
                  

                     Me gustaría también recordar lo que este Parlamento lleva diciendo ya meses: en el sector de la leche se necesitan medidas más eficaces y, en especial, un aumento de los precios de intervención. Es necesario, también, proceder a una revisión seria del paquete lechero e impulsar los contratos entre ganaderos e industria, incluyendo a la distribución, y promover más el consumo.
                  

                     La Comisión sigue ignorando las demandas del sector de las frutas y hortalizas, que pide un aumento de los precios de retirada, que ya no responden a la realidad de los mercados. Además, el nuevo Reglamento delegado sobre la simplificación de la normativa del sector no debería suponer nuevas trabas como las que propone la Comisión para la gestión de las medidas agroambientales, porque supondrían nuevas mermas de competitividad. Y no olvidemos al sector cárnico -la situación particular del porcino-, que merece que se le preste atención con ayudas al almacenamiento privado.
                  

Maria Noichl (S&D). – Herr Präsident, sehr geehrter Herr Kommissar! In der Landwirtschaft ist es ganz einfach: Man erntet das, was man sät. So ist es in der Politik auch. Man erntet das, was man sät. Und Sie als Kommissar für den Agrarbereich säen weiter genau in die gleiche Ackerfurche hinein, wie wir es seit dreißig Jahren kennen. Es geht um Liberalisierung, es geht um Deregulierung, und jetzt ernten Sie. Sie sind mit dabei, wenn wir alle – leider, denn wir sind ja nicht die, die die gleiche Politik säen wollen – leider mit Ihnen die gleiche Saat ernten. Das heißt: keine regulierende Marktordnung, Deregulierung, Übermengen, Konzentrationsprozesse, viele bäuerliche Landwirtschaften geben auf, extremer Druck auf Menschen, auf Tiere, auf die Umwelt, und natürlich auch der Verlust der Qualität von vielen Produkten.
                  

                     Das heißt: Keine Krise fällt vom Himmel, Krisen werden gemacht. Herr Kommissar, ändern Sie endlich Ihren Kurs, damit wir wirklich gegen die Krise angehen können!
                  

Jørn Dohrmann (ECR). – Hr. Formand! Hr. Kommissær! De taler om, hvor mange penge der er givet ud, men ikke om den administration, der følger med for at få pengene, og dermed forsvinder de. Krisen i landbruget er alvorlig, og det har givet store prisudsving, som er helt urimelige for et presset erhverv. Hvor er viljen til at skabe lige vilkår imellem landene, hvor der fokuseres på landbrugspolitikken? Nogle lande skal reducere ammoniak med over 20 %, andre slipper med omkring 5 %. Hvor er de lige vilkår? Hvor er dialogen om at få det russiske marked tilbage igen? Det er lige nu landmændene, der betaler prisen. De store firmaer slipper. De går i skattely i for eksempel Panama. For at redde dette skal vi have et fremtidssikret landbrug, hvor der investeres i de bedst mulige miljøteknologier, flere arbejdspladser og bedre økonomi.
                  

Daniel Buda (PPE). – Domnule președinte, domnule comisar, sectorul agricol din Uniunea Europeană trece prin cea mai dificilă perioadă din ultimii ani, chiar dacă, în anul 2015, au fost luate unele măsuri apreciate ca fiind excepționale. Fie că vorbim de sectorul creșterii animalelor fie de sectorul vegetal, acestea au fost puternic afectate în primul rând de embargoul impus de Rusia, de imposibilitatea găsirii de noi piețe, dar și de practicile neloiale, care, din păcate, nu au putut fi controlate în mod eficient.
                  

                     Comisia Europeană trebuie să renunțe doar la politicile de intervenție reactive și să previzioneze pe termen mediu și lung politicile agricole, astfel încât cererea și oferta să se mențină în echilibru. Este nevoie de crearea unor mecanisme rapide, care să permită fermierilor să-și ajusteze producția în funcție de cerințele pieței. Dezvoltarea unui sector, indiferent despre care ar fi vorba, fără să se țină seama de capacitățile de absorbție ale pieței nu face altceva decât să îngroape acel sector sub propria greutate.
                  

                     În același timp, cu toată responsabilitatea, atrag atenția Comisiei Europene să iasă din starea de pasivitate inadmisibilă față de fenomenul masiv de acaparare a terenurilor agricole, mai ales în estul Europei, în mâinile unor latifundiari. Acest lucru duce la distrugerea fermelor mici și mijlocii și îi va transforma în mod cert pe localnici în sclavi pe fostele lor terenuri, cu consecințe incomensurabile asupra stabilității economice și politice pe termen mediu și lung.
                  

Marc Tarabella (S&D). – Monsieur le Président, Monsieur le Commissaire, effectivement, il y a plus d'un an qu'on parle ici de cette crise qui perdure, et les solutions apportées ne sont que des ‘mesurettes’ au regard de l'ampleur du problème.
                  

                     Je vous rappelle que les agriculteurs demandent deux choses: une régulation des marchés, à laquelle on tourne le dos, pas seulement la Commission, mais surtout une majorité des gouvernements européens, qui ne veulent plus de régulation. Ceux-ci sont aussi en partie responsables de ce désastre. Par ailleurs, les agriculteurs demandent aussi une rémunération correcte pour leur travail.
                  

                     La PAC est aujourd'hui à contre-courant des grandes politiques agricoles du monde. Tandis que l'Union européenne fonde sa politique sur des soutiens découplés de la production, dans les grands pays producteurs tels que les États-Unis, le Brésil et la Chine, notamment, les soutiens aux agriculteurs sont liés directement au prix, au volume de production ou à l'utilisation d'intrants.
                  

                     À la lumière de ces observations, je crois qu'il est important de souligner deux choses: il faut être particulièrement attentif à l'impact des accords de libre-échange susceptibles d'accroître encore l'instabilité des marchés agricoles les plus importants – je pense au TTIP et au Mercosur – et, enfin, il faut réfléchir à la mise en place d'outils contracycliques pour aider les agriculteurs dans cette PAC qui ne répond plus à ses objectifs.
                  

Bas Belder (ECR). – De crisis in onze landbouwsectoren duurt voort. De waardeverdeling in de keten is zeer ongelijk en dat is een structureel probleem.
                  

                     In een tijd van crisis kan dit voor een boer echter het verschil maken tussen overleven of failliet gaan.
                  

                     De taskforce voor agrarische markten is een belangrijke stap voor de lange termijn. Ook artikel 222 inzake crisiskartels is nu in werking gezet, echter alleen voor zuivel. Is de Commissie bereid artikel 222 breder en tijdiger in te zetten, zodat ook boeren in andere sectoren afspraken kunnen maken?
                  

                     Commissaris, het mag niet zo zijn dat één schakel in de keten (namelijk de primaire producent) alleen opdraait voor de gevolgen van de crisis. Geef boeren juist nu alle middelen in handen om hun positie te versterken, zodat de overige schakels in de keten evenredig meedragen in de gevolgen van de crisis.
                  

Elisabeth Köstinger (PPE). – Herr Präsident, geschätzter Herr Kommissar! Die negative politische, aber auch wirtschaftliche Stimmungslage schlägt jetzt voll auch auf unsere bäuerlichen Familienbetriebe durch. Vor allem auch in Österreich, wo wir eine sehr klein strukturierte Landwirtschaft haben, sind sehr viele Familienbetriebe von dieser Krise betroffen. Die Milchpreise und die Preise im Schweinesektor befinden sich – um auch hier konkret zu sein – im freien Fall und stellen mittlerweile eine wirkliche Existenzbedrohung, auch für die Betriebe, dar. Zu diesen Preisen, wie sie derzeit auf den Märkten vorzufinden sind, ist in der Produktion keine Deckung zu erzielen.
                  

                     Wir brauchen deswegen eine echte Solidarität mit unseren Bäuerinnen und Bauern, um eben auch die Liquidität sicherstellen zu können. Ich spreche hier vor allem auch von Risikofinanzierungsinstrumenten – der Kommissar hat das heute schon erwähnt – und natürlich vor allem auch von Absatzförderungsmaßnahmen, die wir innerhalb Europas zu setzen haben, aber natürlich eben auch auf Drittmärkten.
                  

                     Neben neuen Exportanstrengungen muss aber vor allem ein nachhaltiges Hilfspaket auch eine Rolle der einzelnen Akteure entlang der Wertschöpfungskette beleuchten. Wir sehen es immer wieder, dass Dumpingpreise, Schleuderpreise und Schleuderaktionen unsere vor allem regionalen Produzenten massiv unter Druck bringen. Wir müssen diesem Dumping den Kampf ansagen. Der Produzentenerpressung durch Handelskonzerne muss endlich ein Riegel vorgeschoben werden.
                  

                     Und vielleicht auch ein Wort zu Russland, auch das haben Sie angesprochen, Herr Kommissar: Ich begrüße den Vorstoß, hier explizit die Märkte in Zukunft wieder zu öffnen.
                  

Paul Brannen (S&D). – Mr President, one of the causes of the crisis in agriculture is the growing gap between the urban and the rural – the growing gap between the consumer and the farmer. How have we ended up with a situation where some farmers in the European Union are being paid below the cost of production? It simply is not fair.
Twenty years ago I and others worked to tackle unfair trade treatment of farmers in the developing world, resulting in the Fairtrade mark. We now have lots of products from the developing world where the farmer has been paid a fair price: tea, coffee, bananas and cocoa. We now need to do the same for European farmers. Twenty to thirty per cent of EU customers are willing to pay a fair price to their farmers; that is a big market. A fair price scheme for EU farmers will be difficult to set up, but where there's a will there's a way, and our farmers deserve no less.

Marijana Petir (PPE). – Gospodine predsjedniče, gospodine povjereniče, šest mjeseci nakon prvog paketa mjera od 500 milijuna eura namijenjenog ublažavanju krize u sektorima proizvodnje mlijeka i mliječnih proizvoda, svinjskoga mesa te voća i povrća, Europska komisija najavila je uvođenje i dodatnog paketa izvanrednih mjera za potporu poljoprivrednicima u Europskoj uniji. To je nadogradnja već do sada osiguranih milijardu eura u proteklih godinu dana koje je Europska unija osigurala za pomoć krizom pogođenom poljoprivrednom sektoru.
                  

                     Premda je Komisija doista brzo reagirala i donijela paletu mjera, moram ipak reći da mjere poput skladištenja mlijeka i mesa ili smanjenja proizvodnje mlijeka nisu mjere koje će pomoći poljoprivrednicima, a posebno ne onima u novim državama članicama poput Hrvatske. Svi viškovi završavaju na tržištu koje je najslabije te sam stava, povjereniče, da pomažući starim državama članicama ne smijemo vuči prema dnu nove države članice, a to se upravo sada događa. Zato očekujem da predložite uravnotežene i efikasne mjere koje će biti podrška svakom europskom poljoprivredniku. Tražim podršku Europske komisije da se na europskoj razini donese regulativa kojom bi se spriječila nepoštena trgovačka praksa i kako bi barem na taj način suzbili nelojalnu konkurenciju.
                  

                     Svima nam je potrebna hrana, a ako oni koji proizvode hranu ne mogu preživjeti od svog rada, onda moramo osmisliti nove mjere kako bi im pomogli i vjerujem da ćemo dobiti od vas podršku.
                  

Nicola Caputo (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, il calo dei prezzi, il problema della sovrapproduzione e l'embargo russo stanno dando un colpo mortale all'agricoltura europea. Il pacchetto di aiuti del 2015 non basta.
                  

                     Concordo sul fatto che gli aiuti devono rappresentare una rete di salvaguardia e non un generalizzato supporto alla redditività aziendale, ma l'attuale livello dei prezzi unitari delle produzioni agricole pone la necessità di mettere mano a misure eccezionali. Per affrontare una crisi così devastante è necessario innalzare i prezzi di ritiro fissati dall'Unione europea e differenziarli per tipologie produttive. Servono strumenti finanziari più efficaci rivolti alle imprese agricole e al riguardo vorrei sapere in che modo la Commissione intende garantire ai produttori la disponibilità pratica di strumenti finanziari flessibili e innovativi, da individuarsi di concerto con gli istituti finanziari europei.
                  

                     Serve maggiore incisività della Commissione anche sull'indicazione dell'origine delle materie prime in etichetta. Sono convinto infatti che valorizzare l'origine aiuti a salvaguardare il modello agricolo europeo, il lavoro delle nostre aziende e a tutelare il consumatore, che deve poter scegliere in maniera trasparente e consapevole.
                  

Annie Schreijer-Pierik (PPE). – Ik spreek ook namens mijn collega Tom Vandenkendelaere uit België.
                  

                     Europa is ontstaan na de Tweede Wereldoorlog. Toen ging het om vrede, maar ook om voldoende voedsel, voedselproductie, geproduceerd door boerenfamilie- en gezinsbedrijven. Dat zijn we al bijna vergeten. Maar dat is de kracht van Europa.
                  

                     Kijk naar Nederland en naar België: 60 procent van de varkenshouders haalt het niet. En 50 procent van de melkveehouders heeft grote financiële problemen. Dan heb ik het nog niet over aanverwante sectoren als loonwerkers en dergelijke. Velen denken dat marktinnovatie de oplossing is, maar dat is niet alleen zo. Het gaat ook om andere zaken. Het gaat ook om gelijk speelveld, als het gaat om staatssteun. Het gaat ook om hoe op dit moment het crisisgeld op de boerenkeukentafel terecht moet komen. Vorig jaar in juli heb ik gevraagd om een actieplan. Sommigen lachten mij toen uit, maar we zijn nu een jaar verder.
                  

                     Commissaris, u heeft een plan voorgesteld en anderen hebben zaken gezegd. Laten we werken aan een eerlijke, sociale, evenwichtige markteconomie binnen Europa. Als we dat met elkaar snel gaan doen, behouden wij de boerenfamilie- en gezinsbedrijven en voedselproductie in Europa. Maar als we dat niet met elkaar gaan doen, dan krijgen macht, kapitaal en multinationals deze hele sector in handen. En wat betekent dat voor een leefbaar platteland? Staan wij daar hier in dit huis, in deze zaal, wel voldoende bij stil?
                  

Sofia Ribeiro (PPE). – Senhor Presidente, Senhor Comissário, a situação do setor do leite é dramática na minha região, os Açores. 60 % das explorações estão em falência técnica, levando ao desespero milhares de famílias e uma região ao desastre. Isto não é aceitável, especialmente porque a responsabilidade destes produtores nesta crise é nula. Já há muito tempo que pagam para trabalhar, endividando-se ainda mais.
                  

                     Esta é uma crise europeia e, apesar de algumas medidas paliativas que podem ser tomadas pelos Estados-Membros, a solução terá de ser europeia para evitar o abuso do poder negocial das indústrias e da distribuição, que em Portugal aplicam penalizações pelo aumento de produção e solicitam cauções aos produtores, prejudicando-os ainda mais, numa versão rasca de quotas leiteiras que apenas funciona pela negativa e internamente, provocando ainda mais assimetrias.
                  

                     Castiga-se os que menos produzem, deixando outros produzir sem limites. Volto a apelar para que promovam uma ambiciosa campanha europeia de informação e de incentivo ao consumo do leite, pois este está a ser atacado, sem darmos a devida resposta, esclarecendo os mitos a ele associados e promovendo os seus benefícios. Defende regras claras da indicação da origem e apoio da certificação da sua composição. No caso dos Açores, fala-se da presença de ómega 3, CLA e outros, entre outros.
                  

                     Questiono: queremos um setor competitivo a nível mundial beneficiando poucos e privilegiando membros de um clube seletivo de produtores europeus, ou queremos ser competitivos promovendo o desenvolvimento sustentável do centro e da periferia da Europa, das regiões e territórios mais remotos da União?
                  

Catch-the-eye-Verfahren


Peter Jahr (PPE). – Herr Präsident! Vielen Dank, Herr Kommissar, für die Debatte heute. Ich habe noch drei kurze Fragen an den Kommissar.
                  

                     Erstens zum Interventionsmechanismus: Meinen Sie nicht auch, dass unser gegenwärtiger Interventionsmechanismus zu langsam und zu berechenbar ist? Sollten wir nicht schneller reagieren und quasi auch mit den Marktketten dann entsprechend umgehen?
                  

                     Die zweite Frage ist eine Frage zur Preisgestaltung: Wieso bezahlen wir eigentlich jeden Liter gleich? Das heißt, den Liter Milch, der gebraucht wird, bezahlen wir genauso schlecht oder genauso gut wie den Liter Milch, der nicht gebraucht wird. Sollten wir nicht in der Vertragsgestaltung entsprechend reagieren?
                  

                     Und die dritte Frage – Stichwort Preissicherungssysteme: Wäre es nicht an der Zeit, überhaupt darüber nachzudenken, ob wir mit Preissicherungssystemen, inklusive Versicherungssystemen, die landwirtschaftlichen Erzeugerpreise etwas mehr absichern? Könnten hier nicht teilweise auch andere Länder wie die Vereinigten Staaten ein gutes Beispiel für uns sein?
                  

Michela Giuffrida (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, signor Commissario, io la ringrazio per la Sua presenza a questo dibattito.
                  

                     Apprezzo il piano che ha presentato al Consiglio per la crisi dei mercati agricoli, apprezzo la flessibilità sul regime dei minimi, l'attivazione dell'articolo 222 per il settore lattiero-caseario e tutto il resto. Quello che noto, però, signor Commissario, è che nessuna di queste misure è dedicata a quella che è una delle principali cause della crisi che stanno vivendo i nostri mercati ortofrutticoli, e cioè la politica commerciale con i paesi terzi.
                  

                     Non solo latte, Commissario, ci sono i pomodori, le arance, quelli che erano una volta i simboli dell'agricoltura del sud d'Europa, che ancora oggi è un comparto importantissimo. Non c'è menzione dell'attivazione della clausola di salvaguardia, non si parla di avviare una valutazione dell'impatto delle attuali importazioni, né di prezzi di ritiro. Su questo si gioca la credibilità dell'Europa e la fiducia dei produttori e dei consumatori del sistema agricolo europeo. I nostri agricoltori sono in enorme sofferenza.
                  

Ivan Jakovčić (ALDE). – Gospodine predsjedniče, imamo četiri načina kako razriješiti ovu krizu ili barem najmanje četiri načina. Prvo je otvoriti razgovore da li ovakva politika prema Rusiji ima smisla ili nema smisla i možemo li zaista vratiti rusko tržište ili će gospodin povjerenik mnogo putovati i tražiti nova tržišta: kinesko tržište sigurno je zanimljivo. Ili ćemo naći više novaca za naše proizvođače ili ćemo, ono što ja posebno ovdje želim zagovarati, promijeniti ukupnu našu poljoprivrednu politiku i pokušati raditi na kvaliteti, a ne na kvantiteti.
                  

                     Izvornost i izvrsnost naših europskih proizvoda mora biti ono što mora biti naša svjetska konkurentnost, konkurentnost na svjetskom tržištu. Za takvu sam dugoročnu politiku, ali trebamo početi odmah raditi na tome jer je evidentno da će porast broja stanovništva u svijetu omogućiti da naša izvrsnost i naša izvornost budu još bolje prepoznate na svjetskom tržištu.
                  

Seán Kelly (PPE). – Mr President, we have a dilemma here, unfortunately. The long-term prospects, as outlined by the Commissioner, seem to be quite good, with a growing population meaning greater demand for food. Also, of course, the Commissioner is trying to open up new markets, which is highly commendable.
But for farmers there is a small element of ‘live, horse and you'll get grass’ about this, because a short-term crisis could put a lot of them out of business. So that is why we have to try and come up with short-term solutions. I know the Commission has done an awful lot (EUR 500 million last year, etc.), but is there room for more in the short term? The situation, especially in my country, has been exacerbated by horribly bad weather and the threat of Brexit, so they need help now.
Is there an opportunity, for instance, to have a short-term intervention for three or four months and then revert to the status quo? I think we need to look at short-term measures to get the farmers over the crisis right now.

(End of catch-the-eye procedure)


Phil Hogan,
Member of the Commission
. – Mr President, I would like to thank all those who have contributed in the debate on this crisis in agricultural markets. I want to assure you that I share your concerns. However, we can only take action on the basis of the framework of the legislation that was agreed by you and the Council in 2013 and which I am implementing from 1 January 2015. I would like to say to Mrs Noichl that I am not ploughing my own furrow in this regard. I am exhausting all of the tools that have been given to me within the law and the budget. I do not of course need to go into the details about the backdrop to the situation that we have in terms of the market. We have a global oversupply in our milk and pig meat products and we have the Russian embargo, which has not helped and has resulted in a reduction of EUR 5.2 billion of exports to that destination.
But I have responded on a number of issues, and I just want to go through them again. I have responded on intervention ceilings by increasing the ceilings by 100% for skimmed milk powder and butter. I am invoking Article 222 for the first time to bring about a stabilisation of milk production and to bring about greater balance in demand and supply. This can be funded through the existing targeted aid measures that have not yet been spent by some Member States or by state aids. I would draw your attention to the flexibility that we are giving in respect of state aids for the first time. Measures under state aid rules, which have been doubled from EUR 7 500 to 15 000 per farmer per annum, can be used for the purpose of the promotion of agricultural products or the closure of production capacity if they are notified and approved in the agricultural state aid guidelines. Holdings may be granted rescue and restructuring aid if they fulfil the conditions that are set out in the horizontal state aid guidelines. Member States could also be allowed to set up access to finance schemes under which aid in the form of loans or guarantees is granted in order to bridge liquidity gaps. Where farmers have undertaken at least to freeze their production during a certain period at a level that has been attained in comparison to a reference period to be determined by the Commission, the aid could be granted in the form of direct grants. So I am saying to Members who have raised the issue of how we are implementing Article 222 and creating some balance between supply and demand in the milk sector that we are giving the maximum flexibility in order to implement that measure.
As I have said already, I allocated EUR 420 million in a targeted aid package last September and only EUR 162 million has been drawn down to date, so I wonder what the Member States are going to do with that money, although I know that some of them are considering structural reforms as well. We have more money for new market opportunities, for new promotion measures; we have new outlets for these particular funds; and we have more money for school schemes that Mr Tarabella has successfully brought through Parliament with your support, which is now EUR 250 million per annum, an extra EUR 50 million in the budget. We have EUR 30 million being invested in humanitarian assistance, and this is from products in the European Union as well. We allow flexibility for the modification of the rural development programmes to target sectors that are under financial pressure, and of course we have the voluntary coupled support, particularly in areas of national constraint.
So we are not renationalising agriculture. We are providing EUR 56 billion from European taxpayers every year to farmers. So I disagree with Mr Takkula, who talked about EUR 3 billion for Turkey and nothing for farmers. EUR 56 billion every year for farmers is a significant amount of money.
With regard to trade deals, it is essential in relation to the Mercosur negotiations on trade that we convey a consistent measure as governments. So it is important that the agriculture ministers and the trade ministers are working in tandem and that the EU is ready to make a meaningful contribution in agriculture. But we would ask – and I would ask, as Agriculture Commissioner – that Mercosur should moderate its expectations to what is manageable and acceptable to the EU both politically and economically, particularly in these difficult times for some of our sectors.
I want to assure Mr Nicholson that the yellow card and simplification agenda is very much intact and that we are proceeding to give farmers who make minor errors the benefit of the doubt in relation to the yellow card system. Simplification proposals will emerge again for implementation shortly.
I would say to Mr Häusling that I have outlined what I have done on Article 222, so I am seeking measures and implementing measures that are containing production and bringing about a greater balance in supply. So I do not accept it when you say that that I am doing nothing about bringing about a balance in the marketplace. You are advocating that we should not go to the extreme of opening new markets. Well, we are going to continue to open new markets and that will be part of the solution in creating further opportunities and outlets for our agricultural products.
In relation to structural change and funding that structural change, the targeted aid measures and the state aids that I have just outlined are applicable in relation to structural change if regions in Germany – or indeed Germany as a whole – would wish to participate. Everybody wants access to more money. As I said, we have already allocated some money which has not been utilised yet, so it is very difficult for me to go looking for more money when that money has not been expended.
Secondly, I would be interested in the views of Parliament in relation to the use of the crisis reserve. Should it be used? What are the circumstances in which we should use it? I would be interested in your views on that. In relation to the food chain, I note the unfair trading practices report which was published in January, and I do not agree with the conclusions that the report came up with. I look forward to the proposals of Members of this House to be submitted to the Agricultural Markets Task Force, which will report next September. I would urge you to make your proposals sooner rather than later. I would also mention that this group is looking at financial instruments and new tools which we can use to protect farmers in the context of price volatility. These include hedge funds and also insurance products.
Regarding withdrawal prices in relation to fruit and vegetables that were mentioned by Ms Aguilera García and Ms Herranz García in relation to Spain, this is certainly under review. We also have to extend from 30 June — I am trying to find the money to do this – the impact of the fruit and vegetable sector in relation to the Russian ban. So these issues are still under review and we will be making a decision shortly.
I would like to conclude by saying that I very much recognise the difficulties that exist across the markets, but this is the second package of proposals that we are implementing in order to reflect the concerns that have been expressed here. I hope that these will have an immediate impact during the course of 2016 to ameliorate the financial difficulties of our farming community.

Der Präsident. – Wir danken dem Kommissar für diese Antwort, obwohl die Lautstärke zum Schluss etwas schwierig war.
                  

                     Die Aussprache ist geschlossen.
                  


Schriftliche Erklärungen (Artikel 162 GO)



Biljana Borzan (S&D),
napisan
. – Budući da cijene mlijeka, mesa i voća nezaustavljivo padaju, EU je uvela krizne mjere za pomoć poljoprivrednicima. Unatoč njima, cijena mlijeka je primjerice i dalje ispod cijene proizvodnje. Europski parlament pozdravlja poduzete mjere, a naglašava da je potrebno evaluirati je li pomoć stigla do primarnih proizvođača.
                  

                     Europarlamentarci su adresirali i pitanje nepoštenih praksi u lancu proizvodnje hrane. U Odboru za unutarnje tržište i zaštitu potrošača radim na ukidanju takvih praksi. Upravo zbog kvarljivosti poljoprivrednih proizvoda, otkupljivači robe vrlo često manipuliraju ugovorima koje imaju s poljoprivrednicima. Primarne proizvođače se stavlja pred izbor ‘ili pusti da ti proizvod trune ili ga prodaj za sitnicu’.
                  

                     Takve prakse ne samo da uništavaju poljoprivrednike, već u konačnici utječu i na cijenu i kvalitetu proizvoda na koje prosječno kućanstvo troši 14 posto budžeta. Svjedočimo kako otkupne cijene stalno padaju i poljoprivrednici propadaju, ali cijena proizvoda za konačnog potrošača ostaje ista.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban
. – Először is engedje meg, hogy megköszönjem azokat a lépéseket, amelyeket Ön és az Európai Bizottság a tej- és sertéságazati válságokból történő kilábalás érdekében tett meg. A helyzet azonban nem javult, sőt folyamatosan romlik. Európában a legnagyobb, több mint 20 százalékos áresést elszenvedő magyar nyerstej átvételi ár jelenleg 24,38 eurocent per kg, amely messze alatta van az önköltségi szintnek. Olyan megoldásra van szükség, amely kirántja a tej termelői árát ebből a gödörből. Jelenleg nem látok más megoldást, mint az intervenciós és referencia-árak kiigazítását. Ezért kérdezem Biztos Úr, hogy: a) támogatja-e egyrészt a sovány tejpor és a sajt intervenciós árának az önköltségi szintre történő emelését abban az esetben, ha az intervenciót igénybe vevő tejtermelők vállalják, hogy további tejmennyiséget vonnak ki a piacról, méghozzá úgy, hogy ezt a tejet/tejport/vajat/sajtot stb. EU-n belüli karitatív és segélyezési célokra adják át? b) egyetért-e a nehézkesnek és bürokratikusnak bizonyult jövedelemstabilizációs eszköz azonnali modernizálásának szükségességével, hogy olyan sikeres eszközt hozzunk létre, mint az USA-ban az Áresés Elleni Biztosítás és a Tej Árrés-védelmi Biztosítás?
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris
. – Așa cum se specifică în întrebarea adresată, în pofida măsurilor din 2015, la nivelul politicii agricole europene nu s-a înregistrat nicio îmbunătățire vizibilă. Am mai adresat în acest Parlament întrebarea legată de politica agricolă comună și, pentru că nu erați prezent, domnule comisar, o repet. Ce vă propuneți și ce își propune Comisia pentru a crea un debușeu pe alte piețe non-europene pentru carnea de porc dacă embargoul cu Rusia se prelungește?
                  

                     Ne-ați informat că sunt oportunități pentru exportul de carne de porc pe alte piețe, dar vorbiți de un orizont îndepărtat. Noi vorbim despre acum, azi, mâine, săptămâna viitoare. Produsele din carne nu pot fi vândute nici la nivelul costurilor. Domnule comisar, trebuie mărită viteza de intervenție, trebuie măsurat imediat impactul. Sunt necesare noi măsuri precise, țintite acolo unde este nevoie, la producători. Intră în piața internă produse de pe piețe non-europene, din SUA, de multe ori mai puțin calitative și care subminează producătorii europeni.
                  

Krzysztof Hetman (PPE),
na piśmie
. – Kryzys w europejskim sektorze rolnictwa trwa już kilka lat, co sprawia, że sytuacja rolników staje się coraz trudniejsza, powodując zrozumiałą frustrację. Działania mające na celu stabilizację rynków rolnych są zatem pilne i niezbędne. Wprowadzone miesiąc temu przez Komisję Europejską kolejne nadzwyczajne środki mające na celu pomoc europejskim rolnikom dotkniętym kryzysem są bez wątpienia krokiem w dobrym kierunku. Należy jednak upewnić się, by oferowana pomoc trafiała przede wszystkim do rolników, nie zaś do pośredników czy do otoczenia rolników, gdyż to właśnie rolnik ponosi największy ciężar związany ze spadkiem cen.
                  

                     Ogromnym problemem jest też utrzymujące się rosyjskie embargo na import żywności, w wyniku którego europejscy rolnicy stracili już ponad 5 miliardów euro, ponosząc konsekwencje trudnej sytuacji politycznej na linii Unia–Rosja. Należy docenić działania Komisji w zakresie zwiększania przepływów handlowych z państwami trzecimi, w dalszym ciągu jednak nie rekompensują one strat powstałych w wyniku embarga, a co za tym idzie, niezbędna jest intensyfikacja działań w celu ponownego otwarcia rynku rosyjskiego.
                  

Jarosław Kalinowski (PPE),
na piśmie
. – Europejscy rolnicy borykają się z wieloma trudnościami, które obniżają ich dochody i uniemożliwiają inwestowanie w rozwój gospodarstw. Bardzo poważnym problemem jest utrzymujące się rosyjskie embargo na produkty rolne z krajów UE, a także zniesienie kwot mlecznych.
                  

                     Ponadto na całym świecie możemy zaobserwować spadek cen żywności oraz intensyfikację produkcji rolnej (np. w Azji czy Ameryce Południowej). Obawy budzą też negocjacje prowadzone w ramach międzynarodowych umów handlowych, w wyniku których nasz sektor rolnictwa może ponieść dotkliwe konsekwencje. Doszliśmy do momentu uzasadniającego pytanie o europejski model rolnictwa i traktatową gwarancję godziwych dochodów dla rolników.
                  

                     Owszem, nie można zaprzeczyć, że Komisja Europejska podejmuje pewne starania i wprowadza instrumenty mające doprowadzić do poprawy sytuacji. Trzeba jednak stwierdzić, że efektów tych działań brak, rośnie niezadowolenie rolników, a eksperci prognozują, że ta zapaść dochodowa rolników może utrzymać się jeszcze przez kilka lat. Najgorsze jest jednak to, że nie ma wizji, co dalej.
                  

                     Uważam, że UE powinna powrócić do kwotowania produkcji np. mleka i objąć nim produkcję trzody chlewnej, wiążąc kwotowanie z płatnościami bezpośrednimi gwarantującymi dochody. Albo europejski model rolnictwa i traktatowa gwarancja dochodów, albo niewidzialna ręka rynku i katastrofa europejskiego rolnictwa.
                  

Karol Karski (ECR),
na piśmie
. – Dodatkowe karanie polskich rolników za przekroczenie kwot mlecznych w sytuacji kryzysowej na rynku mleka i po zniesieniu 1 kwietnia 2015 r. kwot mlecznych jest absolutnie nie do przyjęcia. Sytuacja producentów mleka w Polsce jak i w całej Unii Europejskiej jest dramatyczna. Obciążenie nawet najbardziej nowoczesnych gospodarstw mleczarskich tak wysokimi karami przy jednoczesnym spadku cen skupu mleka w Polsce doprowadza do ich bankructw.
                  

                     Apeluję do Komisji w sytuacji niekończącego się rosyjskiego embarga na produkty mleczne o umorzenie kar, którymi polscy producenci zostali obciążeni na kwotę ponad 200 mln euro. Rozwiązania, które w marcu zaproponowała Komisja Europejska, nie odpowiadają w żaden sposób skali kryzysu na rynkach rolnych.
                  

                     Ponownie wzywam Komisję, aby przeznaczyła dodatkowe środki finansowe dla producentów sektora mlecznego, wieprzowego i innych sektorów, które są dotknięte kryzysem. Los producentów mleka uzależniony jest od udzielenia im natychmiastowej pomocy finansowej przez Komisję.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς
. – Οι αγρότες ιδιαίτερα στις χώρες του ευρωπαϊκού Νότου που παράγουν το 50% του αγροτικού προϊόντος της Ένωσης, έχουν γονατίσει από τα προγράμματα βίαιης δημοσιονομικής προσαρμογής, τη μερκελική λιτότητα και τις φορομπηχτικές πολιτικές που τους επιβάλλει η ευρωπαϊκή τραπεζοκρατία.
                  

                     Στη Γαλλία, το αδιέξοδο στο οποίο έχουν οδηγηθεί οι αγρότες αντανακλάται στα ποσοστά αυτοκτονιών που είναι υψηλότερα από κάθε άλλη κοινωνική ομάδα. Μόνη διέξοδος είναι ο δρόμος που χάραξαν οι Έλληνες αγρότες με τις μεγαλειώδεις κινητοποιήσεις τους μέσα στο χειμώνα απέναντι στο αγροτικό μνημόνιο και στο νέο κύμα φορομπηχτικής πολιτικής που εάν εφαρμοστούν οδηγούν μετά βεβαιότητας σε διάλυση τον πρωτογενή τομέα στην Ελλάδα και μετατρέπουν τους Έλληνες αγρότες σε κολίγους στην ίδια τους τη γη.
                  

                     Με τέτοιους αγώνες θα πετάξουμε έξω τρόικα, μνημόνια και πολιτικές λιτότητας για να πάρουμε στα χέρια μας την τύχη της Πατρίδας μας.
                  

Момчил Неков (S&D),
в писмена форма
. – Кризата в европейското земеделие бе предизвикана частично от политически решения, взети в Брюксел, най-осезаеми от които са ефектите от т.нар. ‘руско ембарго’. От 2014 г. до днес цените на млякото в моята страна – България продължават да вървят надолу, а българските производители от сектора отчитат спад на доходите от близо 20%.
                  

                     Загубите на земеделския бранш в България от руското ембарго, включително и преработвателния, в различните сектори достигат близо 300 милиона лева от август 2014 г. до днес.
                  

                     Въпреки огромните трудности, пред които са изправени нашите земеделци, и които костват милиарди, Европейската комисия продължава с политиката на отворени врати към внос от трети страни, който често получава субсидии от страната на произход и който подкопава европейското производство. Европейската комисия трябва да спре да заблуждава сектора с непропорционално малка помощ и предложения за търсене на нови пазари в сектор с големи сезонни амплитуди, какъвто е земеделието. Крайно време е да бъдат предложени мерки в защита на европейския производител от вноса от трети страни.
                  

Daciana Octavia Sârbu (S&D),
în scris
. – Pentru a nu știu câta oară în acest for, vorbim din nou despre criza din sectorul agricol. În ciuda tuturor măsurilor de asistență din anul 2015, unele sectoare agricole resimt profund efectele embargoului rus. Prețurile se prăbușesc, agricultorii se confruntă cu venituri instabile, în timp ce prețurile inputurilor sunt în creștere. Politica Agricola Comună trebuie să răspundă acestor provocări și trebuie să găsim împreună instrumente de intervenție care să garanteze stabilitatea sectorului agricol european.
                  

                     De asemenea, Comisia trebuie să găsească soluții pentru a elimina practicile neloiale din lanțul alimentar și pentru a garanta că producătorii sunt plătiți decent pentru munca lor. Sper ca, la revizuirea Politicii Agricole Comune, să putem implementa instrumente care să asigure că nu vom avea o criză perpetuă în agricultura europeană.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito
. – As medidas anunciadas pela CE são praticamente inúteis para resolver os problemas dos produtores de leite, aliviando apenas os que têm maior capacidade de produção. Esta lógica de mercado pretende livrar-se dos muitos produtores de regiões menos competitivas e com menor capacidade de adaptação.
                  

                     A possibilidade de redução voluntária da produção não produz efeitos se o vizinho não a adotar. A CE tem que questionar a utilidade do atual quadro legal. Por isso, é preciso ir mais longe, com medidas realmente europeias que conduzam à regulação da oferta e atribuam aos produtores de leite tradicionais poder negocial relativamente à indústria e à distribuição. Muitos produtores não recebem atualmente um preço justo pelo trabalho e pelos investimentos, tendo o futuro hipotecado, sobretudo em economias de pequena escala, como é o caso dos Açores, onde um sector leiteiro modernizado está a fazer um grande esforço de adaptação, resistindo o que pode. Senhor Comissário, isto merece ser honrado com políticas para estabilizar os preços a um nível realmente compensador e não com a política desregulada que inaugurou. Não é com esta Europa que eu me comprometo, nem a larga maioria de deputados deste Parlamento como ouviu ao longo do debate.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito
. – Em 30 anos, o rosto da nossa agricultura mudou significativamente. Desapareceram milhares e milhares de explorações e diminui drasticamente o emprego agrícola. Ao mesmo tempo, o nível de endividamento agrícola aumentou brutalmente, sem correspondência no nível da rentabilidade, que se degradou significativamente. Hoje os produtores trabalham muito abaixo dos custos de produção e assistimos a mais uma vaga de encerramentos. As políticas agrícolas apenas procuraram aplicar um penso rápido sobre o sistema que está muito doente. Os políticos responsáveis pelas instituições europeias continuam a acreditar numa agricultura intensiva capaz de concorrer com a agricultura brasileira, americana ou australiana. Estão enganados. A política agrícola que os povos da europa reclamam é aquela que coloca as questões da coesão social e territorial, bem com a segurança alimentar e ambiental, acima das leis mercantis e das lógicas de competitividade internacional. Então será possível termos um modelo baseado na pequena e média agricultura, na qualidade, na segurança e na confiança, devidamente articulada à volta dos circuitos locais e regionais de produção e consumo.
                  

PRESIDENZA DELL'ON. ANTONIO TAJANI


Vicepresidente


Ana Gomes (S&D). – Mr President, I would like to call Parliament's attention to the fact that a group of democracy activists has been convicted in Angola for their criticism. They are in jail, and one of the young men, Nuno Dala, is dying because of a hunger strike.
This Parliament recently adopted a resolution on human rights in Angola. I therefore call on you to request that President Schulz contact the authorities of Angola without delay to ensure that Nuno Dala does not die in prison and that all the prisoners are duly released. They were jailed on the decision of a kangaroo court.

(Applause)


Presidente. – Sarà fatto on. Gomes, informerò il Presidente della sua richiesta. Come Lei sa, l'Unione europea ed il Parlamento sostengono attivamente la difesa dei diritti umani non soltanto all'interno dell'Unione, ma anche fuori dell'Unione, come previsto dal trattato. Grazie per il Suo intervento e la Sua sollecitazione.
                  

Piernicola Pedicini (EFDD). – Signor Presidente, poche ore fa è venuto a mancare il cofondatore del nostro movimento politico. Pertanto, la delegazione italiana del gruppo EFDD, Movimento 5 Stelle rinuncia oggi a qualsiasi intervento in Aula in segno di lutto.
                  

Presidente. – Come ho già avuto occasione di fare, ho espresso le mie condoglianze al vostro movimento politico per la perdita del signor Casaleggio.
                  

Olaf Stuger (ENF). – Ik heb enkele weken geleden beloofd om u op de hoogte te houden van de uitkomsten van het referendum dat vorige week in Nederland heeft plaatsgevonden. Het Nederlandse volk heeft gestemd over een associatieverdrag met Oekraïne en heeft met een overweldigende meerderheid tegen dit verdrag gestemd.
                  

                     Twee derde van het Nederlandse volk zegt nee, maar hier zegt 90% ja. Ik rond af, laat dit een mooie opmaat zijn voor het referendum in het Verenigd Koninkrijk.
                  

[De Voorzitter ontneemt de spreker het woord.]


Presidente. – Onorevole, Lei non consulta l'ordine del giorno, l'Assemblea era informata del risultato del referendum. Procediamo con le votazioni.
                  
5.   Voting time

Presidente. – L'ordine del giorno reca il turno di votazioni.
               
5.1.   Products originating in certain ACP states (A8-0010/2016 - Jarosław Wałęsa) (vote)

— Prima della votazione


Jarosław Wałęsa,
rapporteur
. – Mr President, I would like to thank the Commission for this cohesion exercise, which will bring not only greater transparency but also greater legal clarity to this document.
5.2.   Fisheries partnership agreement with Denmark and Greenland: fishing opportunities and financial contribution (A8-0067/2016 - Marco Affronte) (vote)
5.3.   EU-Macao Agreement on certain aspects of air services (A8-0072/2016 - Dieter-Lebrecht Koch) (vote)
5.4.   Minimum standard rate of VAT (A8-0063/2016 - Peter Simon) (vote)
5.5.   Agreement on strategic cooperation between Brazil and Europol (A8-0070/2016 - Claude Moraes) (vote)
5.6.   Request for waiver of the parliamentary immunity of Hermann Winkler (A8-0062/2016 - Angel Dzhambazki) (vote)
5.7.   United Nations Convention on the Law of the Sea: fisheries aspects (A8-0042/2016 - Norica Nicolai) (vote)
5.8.   Breeding animals and their germinal products (A8-0288/2015 - Michel Dantin) (vote)

— Prima della votazione


Michel Dantin,
rapporteur
. – Monsieur le Président, chers collègues, votre commission de l'agriculture avait souhaité engager les négociations en trilogue après le vote de ce texte. C'est donc la première fois que celui-ci est examiné en plénière.
                  

                     Je voudrais remercier l'équipe de négociation et nos interlocuteurs dans les autres institutions.
                  

                     La liste de votes qui est proposée est donc le résultat de la négociation. Si un des amendements déposés en plénière par un groupe politique était adopté, l'accord politique tomberait. Je vous invite donc à rejeter les amendements qui ont été proposés par un groupe politique.
                  
5.9.   The situation in the Mediterranean and the need for a holistic EU approach to migration (A8-0066/2016 - Roberta Metsola, Kashetu Kyenge) (vote)
5.10.   Annual reports 2012-2013 on subsidiarity and proportionality (A8-0301/2015 - Sajjad Karim) (vote)
5.11.   Regulatory Fitness and Performance Programme (A8-0208/2015 - Sylvia-Yvonne Kaufmann) (vote)

— Prima della votazione


Sylvia-Yvonne Kaufmann,
Berichterstatterin
. – Herr Präsident! Mein Bericht wurde im Rechtsausschuss angenommen, und zwar bevor die interinstitutionelle Vereinbarung zwischen Parlament, Rat und Kommission abgeschlossen wurde. Das Parlament hat diese interinstitutionelle Vereinbarung ja am 9. März dieses Jahres gebilligt. Aus diesem Grunde sind einige technische Anpassungen erforderlich, und ich bitte den Präsidenten, die Dienste anzuweisen, diese technischen Anpassungen vorzunehmen, um den Text an die aktuelle Situation anzupassen.
                  

Presidente. – Grazie on. Kaufmann per la sua puntualizzazione, i servizi faranno tutto ciò che è necessario per attualizzare il testo. La ringrazio comunque.
                  
5.12.   Towards improved single market regulation (A8-0278/2015 - Anneleen Van Bossuyt) (vote)
5.13.   Learning EU at school (A8-0021/2016 - Damian Drăghici) (vote)
5.14.   Erasmus+ and other tools to foster mobility in vocational education and training (A8-0049/2016 - Ernest Maragall) (vote)
5.15.   The EU role in the framework of international financial, monetary and regulatory institutions and bodies (A8-0027/2016 - Sylvie Goulard) (vote)
5.16.   Small-scale coastal fishing in regions dependent on fishing (A8-0044/2016 - Ruža Tomašić) (vote)
5.17.   External dimension of the CFP, including fisheries agreements (A8-0052/2016 - Linnéa Engström) (vote)

Presidente. – Con questo si conclude il turno di votazioni.
                  
6.   Explanations of vote

Presidente. – L'ordine del giorno reca le dichiarazioni di voto orali.
               
6.1.   Products originating in certain ACP states (A8-0010/2016 - Jarosław Wałęsa)

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – The ACP (African, Caribbean and Pacific) countries are poor countries which the EU aims to dominate politically and economically. One of the primary tools by which it does this is politicised trade deals, whereby market access is conditional upon submitting to EU political demands. The Economic Partnership Agreements are amongst the most intrusive and formalised means by which the EU gains control over poor countries. We will vote against any attempt to make the EU more powerful towards actors in the Global South.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Il regolamento n. 1528\2007 del Consiglio statuisce il regime di taluni prodotti derivanti dai Caraibi, dal Pacifico e da alcuni paesi appartenenti agli Stati d'Africa (ACP). Il regolamento mira a codificare la legislazione europea in materia, contenuta in diversi accordi che istituiscono o mirano ad istituire accordi di partenariato economico.
                  

                     Si tratta, di prevedere uno strumento temporaneo che faciliti l'ingresso nel mercato europeo di prodotti provenienti da economie meno sviluppate, tentando così di intensificare progressivamente gli scambi commerciali UE- ACP. Per queste ragioni ho espresso voto positivo.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe propone la aprobación de la codificación y refundición de los diferentes cambios que ha sufrido el Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo por el que se aplica el régimen previsto para las mercancías originarias de determinados Estados pertenecientes al grupo de Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) en los acuerdos que establecen Acuerdos de Asociación Económica o conducen a su establecimiento.
                  

                     A pesar de que se trata de un informe de carácter técnico, no estoy de acuerdo con el contenido del Reglamento que se pretende refundir, ya que concierne a los Acuerdos de Asociación Económica de la UE con terceros países, en este caso con los países ACP. Estos acuerdos no suelen tener acuerdos positivos en la contraparte de la UE y refuerzan las asimetrías. Por este motivo no he podido votar a favor, y me he abstenido.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport visant à codifier le ‘règlement sur l'accès au marché’, texte encadrant l'importation de produits originaires de certains pays ACP. Cet instrument temporaire leur autorise un accès au marché de l'Union, en franchise de droits et sans contingent, jusqu'à la conclusion et l'application d'accords respectifs de partenariat économique.
                  

                     Bien que je sois opposé aux accords visant à supprimer les barrières douanières, je me suis prononcé en faveur de cette codification plus simple dans la mesure où les dispositions restent inchangées.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport a pour objectif une simple modification des textes européens préexistants en la matière. J'ai donc voté pour ce rapport purement technique.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – The ACP (African, Caribbean and Pacific) countries are poor countries which the EU aims to dominate politically and economically. One of the primary tools by which it does this is with politicised trade deals, whereby market access is conditional upon submitting to EU political demands. The Economic Partnership Agreements are amongst the most intrusive and formalised means by which the EU can hold poorer countries to ransom. I voted against this agreement.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette délibération car elle met en place un instrument temporaire qui accorde aux produits originaires des pays d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique (ACP) un accès au marché de l'Union. Cette autorisation serait effective jusqu'à la conclusion et l'application d'accords de partenariat économique compatibles avec les règles de l'OMC.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą dėl tam tikrų AKR valstybių kilmės produktų. Siūlomoje laikinoje priemonėje numatoma AKR šalių, kurios nėra mažiausiai išsivysčiusios šalys, kilmės produktų bemuitis ir kvotų nevaržomas patekimas į ES rinką, rengiantis nuo 2016 m. spalio 1 d. sudaryti ir taikyti atitinkamus PPO sistemą atitinkančius ekonominės partnerystės susitarimus.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – The ACP (Africa Caribbean Pacific) countries are poor countries which the EU aims to dominate politically and economically. One of the primary tools by which it does this is politicised trade deals, whereby market access is conditional upon submitting to EU political demands. The Economic Partnership Agreements are amongst the most intrusive and formalised means by which the EU gains control over poor countries. We will vote against any attempt to make the EU more powerful towards actors in the Global South.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Membre de l'Assemblée parlementaire paritaire ACP-UE, j'ai voté pour ce rapport qui vise à améliorer l'efficacité des dispositions juridiques précédemment adoptées pour des échanges gagnants-gagnants avec les pays ACP.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Une série de produits originaires de certains États du groupe ACP (Afrique, Caraïbes et Pacifique) peut se voir attribuer des règles plus favorables d'accès au marché communautaire de l'Union européenne, notamment la suppression des droits d'importation moyennant des mesures de surveillance et de sauvegarde.
                  

                     J'ai voté favorablement à ce règlement proposé en codécision parce qu'il permettra à la Commission d'adopter des actes délégués qui pourront limiter les mesures de surveillance et de sauvegarde à un seul ou certains États-membres et non à l'ensemble de l'Union européenne. Ce ciblage me paraît plus approprié tant que les mesures prises ne perturbent pas le fonctionnement du marché intérieur, ce qui pénaliserait alors les autres États-membres et nuirait à l'effet escompté.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione Wałęsa sui prodotti originari di alcuni stati ACP. È un provvedimento di natura tecnica che ha come obiettivo quello di semplificare la legislazione UE in materia di accesso al mercato, per prodotti che provengono da paesi dell'Africa, dei Caraibi e del Pacifico. Si tratta di una relazione importante perché lo strumento giuridico originario, il regolamento (CE) n. 1528/2007, ha generato notevoli problemi di chiarezza e una difficoltà nell'applicazione a causa delle numerose modifiche intercorse dal 2007 ad oggi. La nuova proposta di regolamento, che ho sostenuto con il mio voto, prevede uno strumento temporaneo per l'accesso, senza dazi, al mercato dell'UE per i prodotti originari di paesi ACP. La misura sarà attivabile solo prima del 1 ottobre 2016, per il periodo che precede la conclusione e l'applicazione dei nuovi accordi di partenariato economico (APE) compatibilmente con le prescrizioni dell'Organizzazione mondiale del commercio.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado abstención en este informe que propone la regulación para el comercio de productos de países ACP (África, Caribe y Pacífico). Es una refundición procedimental, sin embargo, las instalaciones de acceso al mercado para los países firmantes del acuerdo, disminuirán las potencialidades de desarrollo de los países no firmantes.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer al ponente su labor con vistas a la aprobación del Reglamento sobre las mercancías originarias de determinados Estados ACP, en el que se regulan las importaciones de productos procedentes de dicha zona. Este instrumento transitorio ofrece acceso sin aranceles ni cuotas al mercado de la UE. Asimismo, se quiere garantizar la transparencia, la claridad y la simplificación de la legislación de la UE.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai choisi de voter en faveur de ce rapport concernant les produits originaires de certains États ACP. Il ne s'agit ici en effet que d'une refonte juridique, notamment celle du règlement (CE) no 1528/2007 et portant sur l'accès au marché européen de ces produits.
                  

                     Cet instrument prévoit notamment, en l'absence d'accord de partenariat économique, d'accorder aux pays ACP hors PMA un accès au marché de l'Union en franchise de droits et sans contingent.
                  

                     En tant que membre au Parlement européen de la délégation UE-ACP, je suis très favorable à ces échanges tant qu'ils relèvent d'une saine logique de co-développement avec nos amis africains.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Ritengo condivisibili gli argomenti esposti nella relazione del collega sull'adeguamento alla normativa vigente del regolamento n. 1528/2007 che disciplina l'accesso al mercato dell'UE per alcuni paesi dell'Africa, dei Caraibi e del Pacifico. Ho quindi sostenuto il testo con il mio voto.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado en favor de esta propuesta de reglamento para la codificación y refundición del Reglamento n.o 1528/2007 que regula las importaciones de productos procedentes de determinados países ACP. Este instrumento transitorio ofrece un acceso sin aranceles ni cuotas al mercado de la UE para productos originarios del grupo de Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) o Países Menos Desarrollados (PMD) en la fase previa a la conclusión y la aplicación de los respectivos Acuerdos de Asociación Económica (AAE) compatibles con la OMC, antes del 1 de octubre de 2016.
                  

                     El objetivo del ejercicio de codificación es garantizar la transparencia, la claridad y la simplificación de la legislación de la UE cuando un acto jurídico original ha sufrido numerosas modificaciones. Desde su adopción en 2007, el Reglamento sobre el acceso a los mercados ya ha sido modificado en nueve ocasiones. Por lo tanto, la codificación es esencial para garantizar la claridad y la legibilidad del mismo.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriame konsultacinė darbo grupė bendru sutarimu nusprendė, kad šiame Komisijos pasiūlyme nėra jokių kitų esminių pakeitimų, išskyrus tuos, kurie nurodyti kaip esminiai pakeitimai. Konsultacinė darbo grupė taip pat nustatė, kad, kalbant apie nepakeistų ankstesnio teisės akto nuostatų ir minėtųjų esminių pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamą teisės aktą nekeičiant jo esmės. Minėtame Komisijos pasiūlyme aptariamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1528/2007, vadinamojo Patekimo į rinką reglamento, kuriame reglamentuojamas Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių kilmės produktų importas, kodifikavimas ir išdėstymas nauja redakcija. Šioje laikinoje priemonėje numatoma AKR šalių, kurios nėra mažiausiai išsivysčiusios šalys, kilmės produktų bemuitis ir kvotų nevaržomas patekimas į ES rinką, rengiantis nuo 2016 m. spalio 1 d. sudaryti ir taikyti atitinkamus PPO sistemą atitinkančius ekonominės partnerystės susitarimus. Į Patekimo į rinką reglamento I priedą šiuo metu įtrauktos 27 šalys.
                  

                     Kodifikavimu siekiama užtikrinti skaidrumą ir aiškumą ir supaprastinti ES teisės aktus, nes pirminis teisės aktas buvo daug kartų keičiamas. Patekimo į rinką reglamentas nuo jo priėmimo 2007 m. buvo iš dalies keistas devynis kartus, įskaitant teisės aktų suderinimą po Lisabonos sutarties įsigaliojimo pagal prekybos aktą ‘Omnibus II’ ir vėlesniais Komisijos deleguotaisiais reglamentais (žr. Komisijos pasiūlymo III priedą). Taigi, kodifikavimas yra būtinas norint užtikrinti, kad reglamentas taptų aiškesnis ir suprantamesnis.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Z glasom za sem izrazil podporo prenovitvi pravnega akta, saj je bil izvirnik že vse prevečkrat spremenjen.
                  

                     Z zagotovitvijo preglednosti in jasnosti je pravni akt postal razumljivejši in bolj berljiv. S predlaganimi spremembami členov dobi Komisija pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov za določene ureditve, ki se uporabljajo za izdelke s poreklom iz Južne Afrike.
                  

                     Ker je Lizbonska pogodba razveljavila 134. člen Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je bilo treba črtati tudi odvečno sklicevanje iz 22. člena.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che la codificazione di questi atti legislativi sia importante per rendere più chiaro il quadro giuridico che disciplina l'accesso al mercato unico dei prodotti di alcuni Stati ACP.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Riteniamo un atto dovuto l'adeguamento normativo e linguistico collegato al processo di rifusione dei regolamenti in oggetto, volto ad una migliore trasparenza e accessibilità da parte dei cittadini dell'UE e dei Paesi partner, auspicando la tutela dei diritti delle persone come elemento centrale di qualsivoglia possibile futuro accordo commerciale e/o di partenariato con i Paesi del gruppo ACP (Africa, Caraibi e Pacifico) e/o di altre aree di interesse politico o economico.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Ce rapport porte sur la codification et la refonte du règlement no 1528/2007 régissant l'importation des produits originaires de certains pays de l'ACP (Afrique, Caraïbes, Pacifique). Cet instrument temporaire accorde à ces produits un accès au marché de l'Union sans contingent jusqu'à la conclusion et l'application d'accords respectifs de partenariat.
                  

                     Bien que je sois opposé à tout accord qui viserait à supprimer les barrières douanières ou les quotas d'importations, je me suis prononcé en faveur de cette simple codification d'un texte déjà existant dans la mesure où les dispositions restent inchangées.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Raportul referitor la regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) propune reglementarea importurilor de produse originare din aceste țări. Se are în vedere oferirea de acces fără taxe vamale pe piața UE pentru produsele originare din țările din ACP care nu se încadrează în categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate în perioada premergătoare încheierii și aplicării acordurilor de parteneriat economic.
                  

                     Aceste reglementări se fundamentează pe simplificarea și transparența dreptului Uniunii, pentru a asigura un acces facil cetățenilor la drepturile lor. În contextul în care Regulamentul privind accesul pe piață a fost deja modificat de nouă ori de la adoptarea sa, e necesară o codificare clară și simplificată a legislației în materie.
                  

                     Consider că este deosebit de importantă crearea unui cadru legal concis, clar, care să permită cetățenilor să facă uz de drepturile specifice, motiv pentru care m-am exprimat în favoarea acestui raport.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Il provvedimento in sé non è problematico. Non vi sono conseguenze economiche negative per gli interessi commerciali delle nostre regioni.
                  

                     Nei fatti, essendo questo un provvedimento di ‘rifusione’, siamo di fronte alla necessità di adeguare il regolamento n. 1528/2007 che disciplina l'accesso al mercato dell'UE per alcuni paesi ACP (Africa, Caraibi e Pacifico) alle norme nel frattempo vigenti.
                  

                     Dal 2007 questo regolamento è già stato modificato ben 9 volte, anche per allinearlo alle riforme post-trattati di Lisbona. In particolare, le modifiche di cui al voto odierno hanno luogo per adeguare le norme vigenti all'accordo di partenariato economico tra UE e Comunità di sviluppo e dell'Africa australe concluso nel 2014.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – Como socialistas, apoyamos el acceso sin cuotas ni aranceles a los mercados europeos por parte de los países ACP menos adelantados, en tanto se finalizan la firma de los AAE. Con el informe de David Martin en 2012, logramos asegurar que el reglamento se siguiera aplicando hasta el 2016, para asegurar que los países ACP tuvieran tiempo suficiente para concluir y aplicar los AEE firmados sin que se interrumpiera sus importaciones a la UE.
                  

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report because I agree that the codification procedure should be undertaken in this case. Given that the Regulation was updated and amended several times since 2007, codification will make it simpler and more transparent.
Codification will make no changes to the substance of the Regulation and the duty-free quota-free access to the EU market for products originating in non-LDC ACP countries will remain in place.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La proposta ha a oggetto la codificazione del Regolamento CE n. 1528/2007 recante applicazione dei regimi per prodotti originari di alcuni Stati appartenenti al gruppo degli Stati dell'Africa, Caraibi e del Pacifico. Si tratta di uno strumento temporaneo volto a far si che alcuni prodotti provenienti dai paesi meno sviluppati dell'ACP possano avere accesso al mercato europeo in attesa della firma e ratifica dei diversi accordi commerciali in fase di negoziazione. Ho votato a favore della proposta in quanto non va oltre la mera codificazione delle norme relative al riconoscimento di tali prodotti.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση που αφορά την κωδικοποίηση και αναδιατύπωση του ‘Κανονισμού για την πρόσβαση στις αγορές’, που διέπει τις εισαγωγές προϊόντων που προέρχονται από ορισμένες χώρες ΑΚΕ (Αφρική, Καραϊβική και Ειρηνικός). Αυτό το προσωρινό μέσο προβλέπει την αδασμολόγητη και άνευ ποσοστώσεων πρόσβαση στην αγορά της ΕΕ για τα προϊόντα που προέρχονται από τις λιγότερο αναπτυγμένες χώρες (ΛΑΧ) χώρες. Σκοπός της κωδικοποίησης είναι να διασφαλισθεί διαφάνεια, σαφήνεια και απλούστευση στην νομοθεσία της ΕΕ.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η Έκθεση που ψηφίσαμε αφορά τη πρόταση κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου περί εφαρμογής στα προϊόντα καταγωγής ορισμένων χωρών μελών της ομάδας κρατών Αφρικής, Καραϊβικής και Ειρηνικού των ρυθμίσεων που προβλέπονται στις συμφωνίες οικονομικής εταιρικής σχέσης ή στις συμφωνίες που οδηγούν στην σύναψη τέτοιων συμφωνιών.
                  

                     Η έκθεση αυτή εμπεριέχει ορισμένα θετικά στοιχεία στο πλαίσιο ολοκληρωμένων σχέσεων της Ευρώπης με τις περιοχές αυτές, ιδιαίτερα στον εμπορικό τομέα. Η κωδικοποίηση και αναδιατύπωση του λεγόμενου ‘Κανονισμού για την πρόσβαση στις αγορές’, που διέπει τις εισαγωγές προϊόντων που προέρχονται από χώρες της Αφρικής, της Καραϊβικής και του Ειρηνικού όμως, δεν μπορεί ως πρωταρχικό στόχο να έχει τη παραχώρηση εξουσίας στην Επιτροπή να εγκρίνει πράξεις που θα ορίζουν το καθεστώς για τα προϊόντα από τις περιοχές αυτές.
                  

                     Επιπλέον, τα καθαρά οικονομικά ζητήματα δεν μπορούν να αποτελούν το μόνο στόχο που θα έπρεπε να έχει η Ευρώπη σχετικά με τη βελτίωση των σχέσεων με τις περιοχές αυτές. Ως εκ τούτου, αποφάσισα να απέχω από τη ψηφοφορία.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – E' stato per me semplice esprimermi a favore di questa proposta in quanto rappresenta una semplice codificazione inerente agli scambi commerciali di prodotti originari di alcuni stati appartenenti al gruppo degli Stati dell'Africa, dei Caraibi e del Pacifico (ACP). Sono d'accordo perché semplicemente mira a una chiarificazione legislativa assicurando inoltre una maggiore trasparenza dopo le numerose modifiche di tale strumento giuridico originale. E', a mio avviso, un miglioramento della qualità normativa.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – This concerns the re-codification of the Council Regulation ‘Market Access Regulation’ which regulates the importation of products from ACP countries. This is a temporary measure which provides duty- and quota-free access to the EU market for products from ACP countries before the WTO-compatible Economic Partnership Agreements, October 2016. The codification is necessary to provide transparency and accessibility to the EU legislation. The amendment of article 3(4) would enable the Commission to adopt delegated acts concerning the regime relevant to products from South Africa, once provisions of the TDCA have superseded those of the EPA.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – A simplificação e clarificação do direito da União Europeia é um objetivo central da UE para torná-lo mais acessível e fácil de compreender pelo cidadão comum, o que lhe permitirá novas oportunidades e a possibilidade de beneficiar dos direitos específicos que lhe são atribuídos.
                  

                     A dispersão de numerosas disposições, alteradas em diversas ocasiões, muitas vezes de forma substancial (que obriga a uma leitura tanto do ato original como dos atos que o alteram) leva a que, por uma questão de clareza e transparência jurídicas, se tenha que proceder à codificação das regras.
                  

                     Apoio o relatório Walesa que vem autorizar a codificação do Regulamento (CE) no 1528/2007 que rege as importações de produtos originários de determinados países ACP e que já foi alterado 9 vezes desde 2007. Torna-se, assim, o texto mais claro e legível não havendo alterações de fundo no seu conteúdo.
                  

Jane Collins (EFDD),
in writing. – The ACP (African, Caribbean and Pacific) countries are poor countries which the EU aims to dominate politically and economically. One of the primary tools by which it does this is politicised trade deals, whereby market access is conditional upon submitting to EU political demands. The Economic Partnership Agreements are amongst the most intrusive and formalised means by which the EU gains control over poor countries. We will vote against any attempt to make the EU more powerful towards actors in the Global South.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della presente relazione poiché si limita ad una mera codificazione degli atti esistenti, senza modificazioni sostanziali.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – The purpose of the recast technique is to consolidate a legislative instrument, that has been amended a number of times into a single legal text, thereby making it more accessible and reader-friendly for the user. At the same time the text also includes some minor substantive changes. The favourable opinion of the Committee on Legal Affairs confirms that the proposal is straightforward codification and limits itself to the identified substantive amendments. I voted in favour.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe propone la aprobación de la codificación y refundición de los diferentes cambios que ha sufrido el Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo por el que se aplica el régimen previsto para las mercancías originarias de determinados Estados pertenecientes al grupo de Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) en los acuerdos que establecen Acuerdos de Asociación Económica o conducen a su establecimiento.
                  

                     A pesar de que se trata de un informe de carácter técnico, no estoy de acuerdo con el contenido del Reglamento que se pretende refundir, ya que concierne a los Acuerdos de Asociación Económica de la UE con terceros países, en este caso con los países ACP. Estos acuerdos no suelen tener acuerdos positivos en la contraparte de la UE y refuerzan las asimetrías. Por este motivo no he podido votar a favor, y me he abstenido.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Propunerea Comisiei face referire la reformarea ‘Regulamentului privind accesul pe piață’ (RAP). Am votat pentru o transparentizare și simplificare a legislației UE, după ce acest proiect a suferit numeroase modificări de la adoptarea sa în anul 2007. Accesul pe piața UE fară taxe vamale al produselor originare din țările ACP reprezintă o normalitate.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – Az Európai Bizottság javaslatának célja a ‘piacra jutási rendelet’ (Market Access Regulation) hatályos szövegének egységes szerkezetbe foglalása. A rendelet az AKCS (afrikai, karibi, csendes-óceáni) államokkal való partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető gazdasági partnerségi megállapodások általános szabályait tartalmazza. A rendelet 1. számú melléklete foglalja magába azon államok listáját, melyekre a rendelet alkalmazandó. A rendeletben szabályozott megállapodások célja, hogy megállapítsa az ezen államok egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozást.
                  

                     A bizottsági javaslat szerint az EUMSZ 290. szakasza alapján az Európai Parlament felhatalmazza a Bizottságot, hogy a rendelet mellékletét módosíthassa annak érdekében, hogy törlésre kerülhessenek a felsorolásból azok az államok, amelyekkel a megállapodás már létrejött. A rendelet a mostani módosító javaslaton kívül az elmúlt években többször is módosításra került, így időszerű volt az egyes módosításokat egységes szerkezetbe foglalni.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Wniosek Komisji Europejskiej dotyczy ujednolicenia i przekształcenia rozporządzenia w sprawie dostępu do rynku, regulującego przywóz produktów pochodzących z niektórych państw wchodzących w skład grupy państw Afryki, Karaibów i Pacyfiku (AKP). Jest to tymczasowe narzędzie zapewniające bezcłowy i bezkontyngentowy dostęp do rynku UE27 państwom AKP, które nie zostały sklasyfikowane przez Bank Światowy jako kraje najsłabiej rozwinięte gospodarczo i które nie korzystają z preferencyjnego dostępu do rynku UE na podstawie zgodnej z zasadami WTO umowy o partnerstwie gospodarczym.
                  

                     Jako wiceprzewodniczący Delegacji UE - AKP poparłem w głosowaniu wniosek Komisji.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative concerne l'accès au marché européen des produits originaires de certains États appartenant au groupe des États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique (ACP). Le règlement de la Commission européenne vise à mettre à jour les règles existantes pour établir des règles favorisant les échanges commerciaux avec les États ACP. Considérant que les États ACP sont des partenaires politiques et commerciaux importants pour l'Union européenne, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte qui porte sur la codification et la refonte du règlement régissant l'importation de produits originaires de certains États appartenant au groupe des États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique (ACP). La codification permet de garantir la transparence, la clarté et la simplification de la législation de l'Union européenne lorsqu'un instrument juridique fait l'objet de multiples modifications. Les nombreuses modifications faites à cette législation ont rendu cette codification nécessaire.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – A Bizottság javaslatának célja a 1528/2007/EK tanácsi rendelet (piaci hozzáférésről szóló rendelet) hatályos szövegének egységes szerkezetbe foglalása.
                  

                     A endelet az AKCS (afrikai, karibi, csendes-óceáni) államokkal való partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető gazdasági partnerségi megállapodások általános szabályait tartalmazza. A rendelet 1. számú melléklete foglalja magába azon államok listáját, melyekre a rendelet alkalmazandó. A rendeletben szabályozott megállapodások célja, hogy megállapítsa az ezen államok egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozást.
                  

                     A jelenlegi bizottsági javaslat szerint az EUMSZ 290. cikke alapján az Európai Parlament felhatalmazza a Bizottságot, hogy a Rendelet mellékletét módosíthassa annak érdekében, hogy törlésre kerülhessenek a felsorolásból azok az államok, amelyekkel a megállapodás már létrejött.
                  

                     A rendelet a mostani módosító javaslaton kívül az elmúlt években többször is módosításra került, így időszerű volt az egyes módosításokat egységes szerkezetbe foglalni.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Ce texte concerne l'importation de produits originaires de certains pays ACP (Afrique, Caraïbes, Pacifique). Il s'agit d'une refonte juridique relative au règlement (CE) no 1528/2007 qui accorde aux produits originaires des pays ACP les moins avancés (dits PMA) un accès au marché de l'UE en franchise de droits et sans contingent, jusqu'à la conclusion et l'application d'accords respectifs de partenariat économique. Dans la mesure où cela va dans le sens d'une meilleure lisibilité et participe de la simplification du droit via la codification, j'ai voté pour.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Кодификацията е нещо нормално и аз винаги подкрепям такива доклади, разбира се това трябва да се случва плавно и без промяна по същество или ако такава промяна се налага, тя да бъде минимална. Стана ясно, че тук кодификацията е точно такава и по този начин се намалява административната тежест и това ще позволи на повече държави от АКТБ да внасят качествени стоки в Общността. Разбира се, тук трябва да отбележим, че повечето фирми там са или с участието, или собственост на фирми от Съюза, така че по този начин ние помагаме на икономиката на ЕС.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – A Bizottság javaslatának célja a 1528/2007/EK tanácsi rendelet (piaci hozzáférésről szóló rendelet) hatályos szövegének egységes szerkezetbe foglalása.
                  

                     A Rendelet az AKCS (afrikai, karibi, csendes-óceáni) államokkal való partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető gazdasági partnerségi megállapodások általános szabályait tartalmazza. A rendelet 1. számú melléklete foglalja magába azon államok listáját, melyekre a rendelet alkalmazandó. A rendeletben szabályozott megállapodások célja, hogy megállapítsa az ezen államok egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozást.
                  

                     A jelenlegi bizottsági javaslat szerint az EUMSZ 290. cikke alapján az Európai Parlament felhatalmazza a Bizottságot, hogy a rendelet mellékletét módosíthassa annak érdekében, hogy törlésre kerülhessenek a felsorolásból azok az államok, amelyekkel a megállapodás már létrejött.
                  

                     A rendelet a mostani módosító javaslaton kívül az elmúlt években többször is módosításra került, így időszerű volt az egyes módosításokat egységes szerkezetbe foglalni.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – O relatório dá conta da codificação e reformulação do ‘Regulamento do acesso ao mercado’, que rege as importações de produtos originários de determinados países ACP. Este instrumento temporário prevê o acesso, com isenção de direitos e com contingentes, ao mercado da UE para produtos originários de países ACP que não sejam PMA, incluindo atualmente 27 países. Uma vez que a codificação consiste em assegurar a transparência, a clareza e a simplificação da legislação da UE, votei favoravelmente a proposta.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote pour: codifications pures et simples des textes existants.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Esta proposta diz respeito à codificação e reformulação do Regulamento (CE) n.o 1528/2007 do Conselho, chamado ‘Regulamento do acesso ao mercado’, que rege as importações de produtos originários de determinados países ACP (África, Caraíbas e Pacífico).
                  

                     Este instrumento temporário prevê o acesso com isenção de direitos e de contingentes ao mercado da UE para produtos originários de países ACP que não sejam Países Menos Avançados (PMA), no período que antecede a conclusão e aplicação dos chamados ‘Acordos de Parceria Económica’ (APE), acordos de livre comércio que se submetem à lógica da Organização Mundial do Comércio (OMC). O Anexo I do Regulamento do acesso ao mercado inclui atualmente 27 países.
                  

                     Admitindo que estas medidas avulsas possam garantir, no imediato, o prolongamento de uma situação que é do interesse dos países ACP, elas têm um horizonte temporal limitado, já que a proposta se insere no quadro dos APE, que aceita e defende. Os APE significam a acentuação das desigualdades existentes, dos efeitos graves da desregulamentação do comércio, da livre circulação de capitais e do investimento, ou seja o aprofundamento do modelo neoliberal, de cariz neocolonial, que tem vindo a ser imposto, particularmente em países de economias mais débeis.
                  

                     Tendo em conta que se trata de uma codificação (de cariz eminentemente técnico), abstivemo-nos.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – The recast is on an issue concerning the Economic Partnership Agreements (EPAs) with ACP countries. I doubt whether the EPAs are really having positive effects on ACP countries. I abstained as a result.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – V tomto prípade ide o zavedenie dočasného nástroja, ktorý umožní bezcolný a bezkvótový prístup výrobkov na trh Európskej únie, ktoré pochádzajú z krajín AKT. Tento nástroj by mal byť platný do 1. októbra 2016, keď do platnosti vstúpi dohoda o hospodárskom partnerstve v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie. Predmetný návrh je jednoduchou kodifikáciou a obmedzuje sa len na vyznačené podstatné zmeny.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto favorevole per adeguare il regolamento europeo n. 1528/2007.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταωηφίζω την έκθεση A8-0010/2016. Οποιαδήποτε κωδικοποίηση και αναδιατύπωση ενός κειμένου που προωθεί την αγορά προϊόντων από χώρες εκτός ΕΕ και όχι από τα κράτη μέλη, δεν αποτελεί βήμα προς τη σωστή κατεύθυνση.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – This is a codification and recast of Council Regulation (EC) No 1528/2007 (the market access regulation) governing imports of products originating in certain ACP countries. This temporary instrument provides duty-free and quota-free access to the EU market for products originating in non-least developed countries (LDC) ACP countries in the run-up to the conclusion and application of respective WTO-compatible Economic Partnership Agreements (EPAs) before the 1 October 2016.
I support the continuation of duty free quota free access to the EU market for those non-least developed countries (LDC) whilst EPA negotiations are continuing. Continuing market access for these countries at this time is to be supported.

Mariya Gabriel (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport car il recommande l'adoption sans modification de la proposition de la Commission, dont l'objectif est de garantir la transparence, la simplification et la clarté de la législation concernant les produits originaires des pays ACP et leur accès au marché de l'Union.
                  

                     Plus particulièrement, la proposition régit l'importation des produits originaires des pays ACP qui ne font pas partie des pays les moins avancés (PMA), en leur accordant un accès au marché de l'Union en franchise de droits et sans contingent jusqu'à la conclusion et l'application d'accords respectifs de partenariat économique.
                  

                     Cet instrument temporaire ayant fait l'objet de révisions et modifications multiples, est clarifié et simplifié dans la nouvelle proposition de la Commission. Il s'agit avant tout d'accroitre la lisibilité et la sécurité juridique et c'est la raison pour laquelle j'ai soutenu ce rapport.
                  

Kinga Gál (PPE),
írásban. – Az Európai Bizottság javaslatának célja a ‘piacra jutási rendelet’ (Market Access Regulation) hatályos szövegének egységes szerkezetbe foglalása. A rendelet az AKCS (afrikai, karibi, csendes-óceáni) államokkal való partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető gazdasági partnerségi megállapodások általános szabályait tartalmazza. A rendelet 1. számú melléklete foglalja magába azon államok listáját, melyekre a rendelet alkalmazandó. A rendeletben szabályozott megállapodások célja, hogy megállapítsa az ezen államok egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozást.
                  

                     A jelenlegi bizottsági javaslat szerint az EUMSZ 290. szakasza alapján az Európai Parlament felhatalmazza a Bizottságot, hogy a rendelet mellékletét módosíthassa annak érdekében, hogy törlésre kerülhessenek a felsorolásból azok az államok, amelyekkel a megállapodás már létrejött. A rendelet a mostani módosító javaslaton kívül az elmúlt években többször is módosításra került, így időszerű volt az egyes módosításokat egységes szerkezetbe foglalni.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Elfogadom a jelentést, mivel a vám- és kvótamentes ideiglenes piaci hozzáférés egységes szerkezetbe foglalása és átdolgozása kulcsfontosságú a globális szabadkereskedelem uniós támogatásához. Szeretnénk folytatni az egységesítést a piaci hozzáférésről szóló rendelet alapján, amely jelenleg 27 országot sorol fel. Az uniós szabályozás átláthatóságának, egyértelműségének és egyszerűsítésének biztosítása a célunk, és ebből adott esetben az AKCS államokból származó termékek is profitálhatnak, a WTO-szabályoknak megfelelően.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del informe teniendo en cuenta que este instrumento transitorio ofrece un acceso sin aranceles ni cuotas al mercado de la UE para productos originarios de países ACP no PMD en la fase previa a la conclusión y la aplicación de los respectivos Acuerdos de Asociación Económica (AAE) compatibles con la OMC. El objetivo de la codificación no es otro que garantizar la transparencia, la claridad y la simplificación de la legislación de la UE cuando un acto jurídico original ha sufrido numerosas modificaciones, por lo que la codificación es esencial para garantizar la claridad y la legibilidad del Reglamento.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione del PE sulla proposta di regolamento del Parlamento europeo e del Consiglio recante applicazione dei regimi per prodotti originari di alcuni Stati appartenenti al gruppo degli Stati dell'Africa, dei Caraibi e del Pacifico (ACP) previsti in accordi che istituiscono, o portano a istituire, accordi di partenariato economico, perché ritengo che sia importante mantenere una forma di sostegno economico per quei paesi meno sviluppati dell'Africa e dei Caraibi nelle more della negoziazione di accordi di partenariato commerciale in sede internazionale.
                  

                     Nello specifico, il voto di questa sessione si limita a codificare una normativa del 2007 più volte modificata nel corso degli anni, garantendo così quei valori di certezza del diritto e trasparenza, fondamentali per l'Unione europea. Condivido, inoltre, la scelta di merito, poiché il sostegno ai paesi più poveri del mondo tramite un accesso senza contingenti e senza dazi al mercato dell'UE per i prodotti originari di quei paesi è una misura giusta, nell'attesa di accordi di più ampio respiro che istituiscano una regolare cooperazione commerciale.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zu Waren mit Ursprung in bestimmten AKP-Staaten gestimmt, da ich als Koordinator meiner EKR-Fraktion in der EU-AKP-Delegation grundsätzlich einen florierenden, fairen Handel mit den AKP-Staaten unterstütze und die hier vorgeschlagenen technischen Vereinfachungen der Prozesse begrüße.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Der Vorschlag ist eine Erweiterung und Kodifizierung der bereits bestehenden Marktzugangsverordnung. Zur Förderung des barrierefreien Binnenmarktes ist ein guter Zugang zum EU-Markt wichtig. Daher unterstütze ich diesen Vorschlag.
                  

Neena Gill (S&D),
in writing. – This technical proposal aims to codify the Market Access Regulation (No 1528/2007). Having been amended nine times since its adoption, codification was necessary, hence I voted in favour of this proposal.

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado abstención en este informe que propone la regulación para el comercio de productos de países ACP (África, Caribe y Pacífico). Es una refundición procedimental, sin embargo, las instalaciones de acceso al mercado para los países firmantes del acuerdo, disminuirán las potencialidades de desarrollo de los países no firmantes.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, as it is a Market Access Regulation, which sets out transitional rules for some ACP countries ahead of the entry into force of Economic Partnership Agreements (EPA), and has been amended nine times since its adoption.

András Gyürk (PPE),
írásban. – Az Európai Bizottság javaslatának célja a ‘piacra jutási rendelet’ (Market Access Regulation) hatályos szövegének egységes szerkezetbe foglalása. A rendelet az AKCS (afrikai, karibi, csendes-óceáni) államokkal való partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető gazdasági partnerségi megállapodások általános szabályait tartalmazza. A rendelet 1. számú melléklete foglalja magába azon államok listáját, melyekre a rendelet alkalmazandó. A rendeletben szabályozott megállapodások célja, hogy megállapítsa az ezen államok egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozást.
                  

                     A jelenlegi bizottsági javaslat szerint az EUMSZ 290. szakasza alapján az Európai Parlament felhatalmazza a Bizottságot, hogy a rendelet mellékletét módosíthassa annak érdekében, hogy törlésre kerülhessenek a felsorolásból azok az államok, amelyekkel a megállapodás már létrejött. A rendelet a mostani módosító javaslaton kívül az elmúlt években többször is módosításra került, így időszerű volt az egyes módosításokat egységes szerkezetbe foglalni.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση μπορεί να είναι τεχνικού χαρακτήρα αφού αποτελεί κωδικοποίηση παλαιότερων αποφάσεων. Ωστόσο, επειδή αφορά συμφωνίες οικονομικής εταιρικής σχέσης και λόγω της αρνητικής μας θέσης για αυτές τις συμφωνίες θεωρούμε ως πιο ενδεδειγμένη στάση αυτή της αποχής.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I was happy to support the report of my colleague, Jarosław Wałęsa, which proposes a regulation for the arrangement of products originating in certain states which are part of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States. Such a regulation would ensure transparency, clarity and simplification of EU legislation after an original legal instrument has been amended numerous times. The original legal instrument, Council Regulation (EC) No 152872007, or the Market Access Regulation (MAR) is a temporary instrument which provides duty-free, quota-free access to the EU market for products originating in Non-LDC ACP countries. Codification is therefore essential to ensure clarity and readability of the regulation.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I supported the resolution as the regulation will now supersede the various acts incorporated in it, allowing the preservation of the regulation's contents whilst being codified

György Hölvényi (PPE),
írásban. – A Bizottság javaslatának célja a 1528/2007/EK tanácsi rendelet, az ún. ‘piaci hozzáférésről szóló rendelet’ hatályos szövegének egységes szerkezetbe foglalása.
                  

                     A rendelet az AKCS (afrikai, karibi, csendes-óceáni) államokkal való partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető gazdasági partnerségi megállapodások általános szabályait tartalmazza. A rendelet 1. számú melléklete foglalja magába azon államok listáját, melyekre a rendelet alkalmazandó. A rendeletben szabályozott megállapodások célja, hogy megállapítsa az ezen államok egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozást.
                  

                     A jelenlegi bizottsági javaslat szerint az EUMSZ 290. cikke alapján az Európai Parlament felhatalmazza a Bizottságot, hogy a rendelet mellékletét módosíthassa annak érdekében, hogy törlésre kerülhessenek a felsorolásból azok az államok, amelyekkel a megállapodás már létrejött.
                  

                     A rendelet a mostani módosító javaslaton kívül az elmúlt években többször is módosításra került, így időszerű volt az egyes módosításokat egységes szerkezetbe foglalni.
                  

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report regarding a codification and recast of the market access regulation that governs imports of products originating in certain states which are part of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za nacrt zakonodavne rezolucije Europskog parlamenta o prijedlogu uredbe Parlamenta i Vijeća o primjeni aranžmana za proizvode podrijetlom iz određenih država koje pripadaju Skupini afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP-a) predviđenih u sporazumima o uspostavi ili koji vode uspostavi sporazuma o gospodarskom partnerstvu, jer se time ne dovodi u pitanje suština prijedloga, već je riječ uglavnom o tehničkim izmjenama.
                  

                     Kodificirani akti ne mijenjaju se sadržajno, no međutim pojednostavljuju se te postaju jasniji i pristupačniji građanima. Europska unija mora osigurati učinkovitije pronalaženje i razumijevanje njezinih pravnih akata, a kodifikacija ide upravo u tom smjeru. U tom kontekstu, podržavam međuinstitucionalni sporazum kojim se omogućuje ubrzani postupak za brzo donošenje kodificiranih akata te zalaganje osoblja Komisije u kodificiranju akata nakon najviše deset izmjena.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – La proposition de la Commission porte sur la codification et la refonte du règlement (CE) no 1528/2007, dénommé ‘règlement sur l'accès au marché’, régissant l'importation de produits originaires de certains pays ACP. Cet instrument temporaire accorde aux produits originaires des pays ACP qui ne font pas partie des pays les moins avancés (PMA) un accès au marché de l'Union en franchise de droits et sans contingent jusqu'à la conclusion et l'application d'accords respectifs de partenariat économique. Les dispositions étant restées inchangées, il ne s'agit que de codifications pures et simples des textes existants, d'où mon vote favorable au texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – The ACP (Africa Caribbean Pacific) countries are poor countries which the EU aims to dominate politically and economically. One of the primary tools by which it does this is politicised trade deals, whereby market access is conditional upon submitting to EU political demands. The Economic Partnership Agreements are amongst the most intrusive and formalised means by which the EU gains control over poor countries. We will vote against any attempt to make the EU more powerful towards actors in the Global South.

Petr Ježek (ALDE),
písemně. – Obchodní vztahy se zeměmi Afriky, Karibiku a Tichomoří jsou pro EU bezesporu důležité, především pak otázka bezcelního přístupu určitých produktů na evropský trh. Abychom zajistili plynulý a transparentní obchod zemí AKT s EU, je třeba několikrát měněné dokumenty řídící dovoz produktů upravit a kodifikovat tak, aby byly přehledné, čitelné a srozumitelné všem aktérům. Zprávu Výboru pro mezinárodní obchod podporující záměry Komise zjednodušit tuto legislativu jsem proto rád podpořil. Transparentní a srozumitelná legislativa je dlouhodobým cílem v naší frakci ALDE i v Parlamentu obecně.
                  

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Jaroslaw Wałeșa concernant les produits originaires de certains États ACP. Ce rapport vise à établir des accords de partenariats économiques avec certains États appartenant au groupe des Afrique, Caraïbes et Pacifique (ACP). J'approuve ce rapport qui préconise un accès plus favorable aux règles du marché de l'Union pour un certain nombre de produits de ces États, afin de soutenir leur économie.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Ce rapport, pour lequel j'ai voté, porte sur la proposition de la Commission relatif à la codification et à la refonte du règlement régissant l'importation de produits originaires de certains pays ACP. L'objectif de la codification est de garantir la transparence, la clarté et la simplification de la législation de l'Union concernant cet instrument qui a déjà fait l'objet de neuf modifications et qui régit l'accès au marché de l'Union des produits originaires des pays ACP.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, as it is simply a technical proposal aimed at codifying the ‘Market Access Regulation’ to ensure clarity and readability of the regulation.

Jude Kirton-Darling (S&D),
in writing. – I voted in favour of this proposal as it is a good step in simplifying EU rules on our trade with the African, Caribbean and Pacific group of countries (the so-called ACP). Our trading relations with the ACP has been in the process of being revamped for over 10 years, and as a result the applicable regulation has undergone many revisions, adding layers of complexity that now need to be simplified.
This vote today therefore represents a small but not negligible step in the broader context of the conclusion of new Economic Partnership Agreements (EPAs) with groups of ACP countries. The EPAs raise a number of concerns, in particular in terms of sustainable development and the role of civil society. Today's vote does not preclude our final position on the EPAs, which will depend on whether our concerns are addressed, especially the need for a real monitoring process, including African trade unions and civil society.

Bernd Kölmel (ECR),
schriftlich. – Die Europäische Kommission schlägt vor, den Marktzugang zu Ländern der EU für diejenigen 27 AKP-Staaten, die die Weltbank nicht zu den am wenigsten entwickelten Ländern zählt, zu erleichtern. Der Vorschlag sieht eine Modernisierung der Marktzugangsverordnung vor, die es den so klassifizierten Staaten erlaubt, heimische Güter zollfrei und ohne Mengenbeschränkung in die EU zu exportieren.
                  

                     Ziel der Änderungen ist, die bereits mehrmals novellierte, an die geänderten Bedingungen angepasste Gesetzgebung der Marktzugangsverordnung transparent, klar und rechtlich verbindlich zu kodifizieren.
                  

                     Aus diesem Grund unterstütze ich den Wałęsa-Bericht.
                  

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – Jelentés a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás)
                  

                     A Bizottság javaslatának célja az 1528/2007/EK tanácsi rendelt (piaci hozzáférésről szóló rendelet) hatályos szövegének egységes szerkezetbe foglalása.
                  

                     A rendelet az AKCS (afrikai, karibi, csendes-óceáni) államokkal való partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető gazdasági partnerségi megállapodások általános szabályait tartalmazza. A rendelet 1. számú melléklete foglalja magába azon államok listáját, melyekre a rendelet alkalmazandó. A rendeletben szabályozott megállapodások célja, hogy megállapítsa az ezen államok egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozást.
                  

                     A jelenlegi bizottsági javaslat szerint az EUMSZ 290. cikke alapján az Európai Parlament felhatalmazza a Bizottságot, hogy a rendelet mellékletét módosíthassa annak érdekében, hogy törlésre kerülhessenek a felsorolásból azok az államok, amelyekkel a megállapodás már létrejött.
                  

                     A rendelet a mostani módosító javaslaton kívül az elmúlt években többször is módosításra került, így időszerű volt az egyes módosításokat egységes szerkezetbe foglalni.
                  

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – The report is on a Commission law on imports of products from ACP countries. The aim of the legislation is to ensure transparency, clarity and simplification of the legislation.
However, I voted abstention since I do not think that this legislation has only positive effects on products from ACP and reinforcing trade relations.

Béla Kovács (NI),
írásban. – Nagyon időszerű volt a rendelet átdolgozása és egységes szerkezetbe foglalása, hiszen a piaci hozzáférésről szóló, eredetileg még 2007-ben elfogadott rendeletet azóta kilenc alkalommal módosították már. Nem mellesleg az adott áruféleségek jelentős szerepet töltenek be az európai fogyasztói kosárban.
                  

                     Általában is törekedni kell arra, hogy az uniós szabályozás átláthatóságának, egyértelműségének és egyszerűsítésének biztosítása minden esetben megtörténjen.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – It is our job to ensure transparency, clarity and simplification of EU legislation. Therefore I support the codification and recast of Council Regulation (EC) No 1528/2007 of 20 December 2007 applying the arrangements for products originating in certain states which are part of the African, Caribbean and Pacific (ACP) Group of States.
In this sense, it is important to note that this proposal contains a straightforward codification of the existing legal text, without any significant change in its substance. On the other hand, this could serve as a basis for agreement establishing or leading to the establishment of Economic Partnership Agreements. Here it is vital to emphasise the fact that the establishment of Economic Partnership Agreements with ACP states will boost their economic growth and will promote reforms.

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour le rapport de M. Walesa sur les produits originaires de certains États ACP (Afrique, Caraïbes, Pacifique). Les dispositions sont inchangées. Il s'agit d'une refonte juridique du règlement (un instrument temporaire) sur les préférences commerciales accordées à ces pays.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport car il opère une refonte du règlement sur les préférences commerciales accordées aux pays ACP (Afrique, Caraïbes, Pacifique), ce qui permet de clarifier celles-ci.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Le règlement, appelé ‘règlement sur l'accès au marché’, est un instrument temporaire, utilisé par l'Union européenne pour accorder un droit d'accès au marché de l'Union en franchise, en droits et sans contingents. Cette mesure est établie entre l'Union européenne et certains pays de l'ACP (Afrique, Caraïbe, Pacifique), dans l'attente de la conclusion et de l'application d'accords respectifs de partenariat économique. Le texte soumis au vote est une refonte et un arrangement du texte, et ne modifie pas le règlement en lui-même, c'est pourquoi j'ai voté pour.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe propone la aprobación de la codificación y refundición de los diferentes cambios que ha sufrido el Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo por el que se aplica el régimen previsto para las mercancías originarias de determinados Estados pertenecientes al grupo de Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) en los acuerdos que establecen Acuerdos de Asociación Económica o conducen a su establecimiento.
                  

                     A pesar de que se trata de un informe de carácter técnico, no estoy de acuerdo con el contenido del Reglamento que se pretende refundir, ya que concierne a los Acuerdos de Asociación Económica de la UE con terceros países, en este caso con los países ACP. Estos acuerdos no suelen tener acuerdos positivos en la contraparte de la UE y refuerzan las asimetrías. Por este motivo no he podido votar a favor, y me he abstenido.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – La Comisión propone la codificación de lo hasta ahora conocido como Reglamento sobre el acceso al Mercado que regula las importaciones de productos procedentes de determinados países. Este instrumento transitorio ofrece un acceso sin aranceles ni cuotas al mercado de la UE para ciertos productos originarios de países ACP (África, Caribe y Pacífico).
                  

                     Con esta codificación conseguimos que se garantice la transparencia, claridad y la simplificación de la legislación de la UE, ya que anteriormente habría sufrido numerosas modificaciones.
                  

                     Apoyo esta iniciativa, al mismo tiempo que las enmiendas introducidas donde se le otorga a la Comisión las potestades necesarias para establecer el régimen aplicable a los productos procedentes de Sudáfrica y donde se señala que debe eliminarse la referencia superflua al artículo 134 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, pues fue revocado por el Tratado de Lisboa.
                  

                     Teniendo en cuenta las consideraciones expuestas voto favorablemente a la propuesta de esta codificación y a las modificaciones señaladas.
                  

Bernd Lucke (ECR),
schriftlich. – Die Europäische Kommission schlägt vor, den Marktzugang zu Ländern der EU für diejenigen 27 AKP-Staaten, die die Weltbank nicht zu den am wenigsten entwickelten Ländern zählt, zu erleichtern. Der Vorschlag sieht eine Modernisierung der Marktzugangsverordnung vor, die es den so klassifizierten Staaten erlaubt, heimische Güter zollfrei und ohne Mengenbeschränkung in die EU zu exportieren.
                  

                     Ziel der Änderungen ist, die bereits mehrmals novellierte, an die geänderten Bedingungen angepasste Gesetzgebung der Marktzugangsverordnung transparent, klar und rechtlich verbindlich zu kodifizieren.
                  

                     Aus diesem Grund unterstütze ich den Wałęsa-Bericht.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Zdržel jsem se. Jde o kodifikaci předchozích nařízení EU, takže hlasování nemění samotnou podstatu legislativy EU. Současně ale zdůrazňuji, že nesouhlasím s nařízením č. 1528/2007, kterého se změna týká, a sice s podstatou, že EU tlačí chudé země Afriky, Tichomoří a Karibiku výměnou za volný obchod do dotačních programů evropského střihu.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Izvješće o prijedlogu Komisije predlaže kodifikaciju postojeće Regulacije Vijeća o proizvodima podrijetlom iz država AKP-a (grupa država iz Afrike, Kariba i područja Tihog oceana) iz 2007.
                  

                     Kodifikacija teksta se odnosi na pristup tržištu, odnosno upravljanje dobrima i proizvodima iz AKP država kako ne bi morale plaćati carinu niti imale ograničenje na količinu uvezenih proizvoda. Od početka primjene Regulacije Vijeća više puta se kodificirao tekst i na ovaj način se želi ostvariti završna verzija teksta koja bi bila transparentna i jednostavna svim stranama potpisnika ugovora, stoga sam podržala izvješće.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
rakstiski. – Šī balsojuma mērķis bija atbalstīt Komisijas priekšlikumu, kas paredz Padomes Regulas (EK) Nr. 1528/2007 kodificēšanu un pārstrādāšanu. Šī regula reglamentē konkrētu Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas izcelsmes izstrādājumu importu un attiecas uz tām precēm, kas saražotas vismazāk attīstītajās ĀKK valstīs, konsekventi nodrošinot tām beznodokļu un bezkvotu piekļuvi Eiropas Savienības tirgum. Pašlaik šajā shēmā ir iekļautas 27 ĀKK valstis.
                  

                     Citiem vārdiem, ideja ir turpināt ar šāda veida netiešu ekonomisko palīdzību atbalstīt jaunattīstības valstis, sniedzot tām iespēju eksportēt savu produkciju uz Savienību. Tā kā šī shēma īsti nekropļo vietējo ražotāju un patērētāju intereses, turklāt paralēli sekmē ES lomas paplašināšanu pasaules mērogā ekonomiskā un politiskā ziņā, bija loģiski to atbalstīt.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Podporujem kodifikáciu a jednoznačnejšiu a zrozumiteľnejšiu úpravu nariadenia Rady (ES) č. 1528/2007, ktoré upravuje bezcolný a bezkvótový dovoz výrobkov pochádzajúcich z niektorých krajín AKT. Systematické zjednotenie úpravy, ktorá bola od roku 2007 už deväťkrát zmenená, do jedného právneho predpisu, pomôže k jeho ľahšej dostupnosti, zrozumiteľnosti a interpretácií pre všetky subjekty, ktorých sa úprava dotýka.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με την πρόταση κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου περί εφαρμογής στα προϊόντα καταγωγής ορισμένων χωρών μελών της ομάδας κρατών Αφρικής, Καραϊβικής και Ειρηνικού (ΑΚΕ) των ρυθμίσεων που προβλέπονται στις συμφωνίες οικονομικής εταιρικής σχέσης ή στις συμφωνίες που οδηγούν στην σύναψη τέτοιων συμφωνιών (αναδιατύπωση), διότι δεν είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce texte.
                  

                     Ce texte ne fait que codifier des dispositions déjà existantes, notamment le règlement no 1528/2007 régissant l'accès au marché européen de certains produits originaires de pays ‘ACP’ (Afrique, Caraïbe, Pacifique).
                  

                     Ces accords temporaires accordent aux produits originaires de pays ACP qui ne font pas partie des ‘pays les moins avancés’ un accès au marché de l'Union européenne en franchise de droits et sans contingent.
                  

David Martin (S&D),
in writing. – I voted for this proposal for the codification and recast of Council Regulation (EC) No 1528/2007, the so-called ‘Market Access Regulation’ (MAR), governing imports of products originating in certain ACP countries. It is necessary because the Market Access Regulation has already been amended nine times.

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – La relazione sui prodotti originari di alcuni Stati ACP trova il mio voto favorevole. La proposta consiste in una mera codificazione delle disposizioni esistenti ed immutate, a livello sostanziale. Si parla del regolamento di accesso al mercato che disciplina le importazioni di prodotti originari di alcuni paesi ACP, prevedendo un accesso senza contingenti e senza dazi al mercato dell'UE. La codificazione aiuta nell'assicurare una trasparenza e chiarezza nella legislazione UE, anche per questo mi trova a favore.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Mi apoyo al informe sobre la propuesta de Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo por el que se aplica el régimen previsto para las mercancías originarias de determinados Estados pertenecientes al grupo de Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) en los acuerdos que establecen Acuerdos de Asociación Económica o conducen a su establecimiento en su versión refundida.
                  

                     El objetivo de este ejercicio de codificación es garantizar la transparencia, la claridad y la simplificación de la legislación de la UE cuando un acto jurídico original ha sufrido numerosas modificaciones. Desde su adopción en 2007, este Reglamento ya ha sido modificado en nueve ocasiones y la codificación ahora es esencial para garantizar la claridad y la legibilidad del Reglamento.
                  

Emmanuel Maurel (S&D),
par écrit. – En se prononçant sur le rapport Walesa, le Parlement européenne était appelé à donner son assentiment à une simple codification technique, visant à fusionner des dispositions contenues dans des accords précédemment négociés entre l'Union européenne et certains pays ACP. Ledit ‘règlement sur l'accès au marché’ prévoit que les pays de cette région qui ne font pas partie des ‘pays les moins avancés’ (PMA) peuvent, de manière provisoire (et ce, jusqu'à la conclusion et l'application d'accords de partenariat économique respectifs), bénéficier d'un accès sans droits de douane et sans contingents au marché de l'Union européenne.
                  

                     J'ai soutenu le rapport Walesa qui apporte une plus grande clarté juridique à ce règlement d'accès au marché, déjà modifié à neuf reprises depuis 2009. En revanche, je conteste le fait que ce traitement préférentiel ne soit de nature que temporaire et arrive à expiration dans les prochains mois. Nos partenaires africains ont davantage besoin de soutien dans leur développement que de ‘réciprocité’ dans leurs accords commerciaux.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Θεωρώ ότι η πρόταση της Επιτροπής αναφορικά με την τροποποίηση του ισχύοντα κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1528/2007 που αφορά στις εισαγωγές προϊόντων από χώρες μέλη της ομάδας κρατών Αφρικής, Καραϊβικής και Ειρηνικού (ΑΚΕ), είναι αναγκαία ώστε να συνάδει με τις πρόσφατες συμφωνίες οικονομικής εταιρικής σχέσης που έχουν ως σκοπό τη συνέχιση και ενίσχυση της ελεύθερης πρόσβασης στην αγορά της Ένωσης τρίτων λιγότερο ανεπτυγμένων χωρών.
                  

                     Οι προτεινόμενες αλλαγές, δεν αλλάζουν κατ' ουσία τις μη τροποποιήσιμες διατάξεις του Κανονισμού. Για τις διατάξεις αυτές υπάρχει μόνο αναδιατύπωση, ενώ τροποποιούνται κάποια άλλα άρθρα, όπως για παράδειγμα το άρθρο 3 το οποίο θα δίνει πλέον τη δυνατότητα στην Επιτροπή να εκδίδει πράξεις που αφορούν στο καθεστώς εισαγωγής των προϊόντων από τις χώρες ΑΚΕ, πράξεις οι οποίες θα είναι εναρμονισμένες με τις αντίστοιχες διατάξεις της συμφωνίας οικονομικής εταιρικής σχέσης της 15 Ιουλίου 2014.
                  

                     Στόχος της πρότασης, είναι η διασφάλιση περισσότερης διαφάνειας και σαφήνειας, όπως και απλούστευση της ευρωπαϊκής νομοθεσίας στον τομέα αυτό.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I voted in favour of recasting existing legislation surrounding market access regulation for products originating in certain African, Caribbean and Pacific states that will render the legislation more accessible and reader friendly.

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport propose une refonte des textes accordant aux pays les plus avancées de la zone Afrique caraïbe pacifique ACP un accès au marché européen sans quotas ni droits de douanes jusqu'à la conclusion et l'application d'accords respectifs de partenariat économique. Sans cette modifications ces 27 pays perdraient leur accès privilégié au marché européen ce qui auraient d'importantes conséquences économiques. Néanmoins sans y être directement lié ce texte annonce la conclusion future des APE qui sera désastreuses pour ces mêmes économies. Je m'abstiens pour ne pas participer à la mise en place de ce système de pillage.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – La refonte juridique de ce texte sur les produits originaires d'ACP ne présente pas de changement de dispositions. Il y a seulement eu un travail de codification des textes existants. Cet instrument éphémère permet pour les ACP un accès au marché de l'UE, en franchise de droit et sans contingent.
                  

                     En conséquence j'ai voté pour ce texte.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – O presente regulamento aplica aos produtos originários de determinados Estados pertencentes ao Grupo de Estados de África, das Caraíbas e do Pacífico (‘ACP’) os regimes previstos em acordos que estabeleçam ou conduzam ao estabelecimento de acordos de parceria económica. Não havendo qualquer alteração substantiva ao já existente, voto favoravelmente.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I supported this regulation as it codifies and recasts existing regulations on market access for developing countries. The proposed recast ensures transparency, clarity and a simplification of the current EU legislation in this field in a straightforward way.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Je me réjouis du vote favorable au rapport portant sur la codification et la refonte du ‘règlement sur l'accès au marché’ européen des produits originaires de certains pays ACP. En adoptant ce rapport, le Parlement a fait sienne la proposition de la Commission de codifier le règlement qui depuis son adoption en 2007 a déjà été modifié à neuf reprises.
                  

                     Cette codification permet de rendre ce règlement plus clair, cohérent et plus lisible. Il s'agit d'une technique efficace qui garantit la transparence et la simplification de législation de l'Union lorsqu'un instrument juridique fait l'objet de multiples modifications.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Cieľom predkladaného návrhu je kodifikácia nariadenia Rady č. 1528/2007 z 20. decembra 2007, ktorým sa uplatňujú opatrenia na výrobky s pôvodom v určitých členských štátoch, ktoré sú súčasťou skupiny afrických, karibských a tichomorských (AKT) štátov, stanovené v dohodách, ktorými sa uzatvárajú alebo vedú k uzatvoreniu dohôd o hospodárskom partnerstve. Účelom takýchto dohôd je prispieť ku globálnemu úsiliu o odstránenie chudoby a celkovému zlepšeniu životných podmienok v týchto častiach sveta postupným začleňovaním ekonomík krajín AKT do celosvetového obchodného systému, ako aj podporou regionálnej integrácie. Tieto dohody však musia byť v súlade s pravidlami WTO. V záujme snahy o dosiahnutie udržateľného rozvoja a zlepšenie ekonomickej situácie týchto krajín a života ich občanov mám za to, aby EÚ pokračovala v zavedenom prístupe bez ciel a kvót, pokiaľ ide o dovoz všetkých výrobkov s výnimkou zbraní, pričom je nutné, aby dovezené výrobky spĺňali európske štandardy vzťahujúce sa na kvalitu, bezpečnosť a verejné zdravie. Návrh nariadenia s uvedenými zárukami počíta, a preto hlasujem za správu Európskeho parlamentu v predkladanom znení.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report on the products originating in certain ACP states which aims to ensure transparency, clarity and simplification of the EU legislation. This is a codification and recast of Council Regulation (EC) No 1528/2007 (the market access regulation) governing imports of products originating in certain ACP countries. This temporary instrument provides duty-free quota-free access to the EU market for products originating in non-least developed countries (LDC) of the ACP countries, in the run-up to the conclusion and application of respective WTO-compatible Economic Partnership Agreements (EPAs) before 1 October 2016.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Bizottság az egyes afrikai, karibi és csendes-óceáni államokból (AKCS-államok) származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló rendelet elfogadására tett javaslatot a Parlamentnek és a Tanácsnak. A javaslat az ún. ‘piaci hozzáférésről szóló’ 1528/2007/EK tanácsi rendelet, egységes szerkezetbe foglalására és átdolgozására vonatkozik. Az egységes szerkezetbe foglalást indokolja az a tény, hogy a piaci hozzáférésről szóló rendeletet 2007. évi elfogadása óta kilenc alkalommal módosították.
                  

                     Az átdolgozási javaslat két pontot érint. Az EU és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség 2014. július 15-én gazdasági partnerségi megállapodást kötött, ennek rendelkezései váltják majd föl az EU és Dél-Afrika közötti kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás megfelelő rendelkezéseit. A 3. cikk (4) bekezdéséhez javasolt módosítás lehetővé tenné, hogy a Bizottság ezt követően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a Dél-Afrikából származó termékekre alkalmazandó szabályozás meghatározásáról. A javaslat a 22. cikkben pedig törölni indítványozza az Európai Közösséget létrehozó szerződés 134. cikkére történő hivatkozást, mivel e cikket a Lisszaboni Szerződés hatályon kívül helyezte.
                  

                     A Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésében azt ajánlja, hogy a Parlament támogassa a Bizottság javaslatát. Ennek megfelelően szavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – La proposition de la Commission porte sur la codification et la refonte du règlement (CE) no 1528/2007, régissant l'importation de produits originaires de certains pays ACP. Cet instrument temporaire accorde aux produits originaires des pays ACP qui ne font pas partie des pays les moins avancés un accès au marché de l'Union en franchise de droits et sans contingent jusqu'à la conclusion et l'application d'accords respectifs de partenariat économique. Il n'est pas nécessaire de s'y opposer.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – A proposta da Comissão diz respeito à codificação e reformulação do Regulamento (CE) n.o 1528/2007 do Conselho, chamado ‘Regulamento do acesso ao mercado’, que regula as importações de produtos originários de determinados países ACP.
                  

                     Defendo que a legislação da UE deve assegurar a transparência, a clareza e a sua simplificação, e esta proposta com o objetivo de codificar as disposições inalteradas dos atos anteriores, juntamente com as alterações devidamente identificadas, segue esse pressuposto.
                  

                     Pelo exposto, o presente relatório merece o meu voto favorável.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur la refonte d'un règlement appliquant des régimes particuliers pour l'importation des produits originaires de certains États appartenant au groupe d'États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique. La proposition de la Commission se limite à une codification pure et simple des textes existants, sans modification de leur substance.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Walesa sur les régimes applicables aux produits originaires de certains États appartenant au groupe des États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique (ACP) prévus dans les accords de partenariats économiques (refonte). La refonte est une technique qui vise à codifier en un seul et même acte juridique des dispositions législatives ayant été modifiées à plusieurs reprises, de façon à en faciliter l'accès et la lecture, tout en apportant des modifications de fond au texte.
                  

                     Afin de reconnaître les changements de fond introduits dans le texte, ces derniers sont surlignés en gris dans la proposition de la Commission. L'article 104 du règlement du Parlement explique les modalités de la refonte: le texte concerné est renvoyé à la commission compétente au fond ainsi qu'à la commission des affaires juridiques. Les services juridiques des trois institutions (Parlement européen, Conseil et Commission) se réunissent et examinent les propositions de refonte.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – La refonte du règlement du Conseil relatif à l'accès au marché pour certains produits originaires des pays d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique doit permettre une simplification de la règlementation en place. La proposition de la Commission européenne que le Parlement vient d'adopter, et que j'ai soutenue, se substitue aux différents actes tout en préservant leur substance. La décision du Parlement permettra donc une amélioration de la législation et de l'accès au marché européen.
                  

Alessandra Mussolini (PPE),
per iscritto. – La proposta della Commissione riguarda una codificazione e una rifusione del regolamento (CE) n. 1528/2007 del Consiglio, il cosiddetto ‘regolamento di accesso al mercato’, che disciplina le importazioni di prodotti originari di alcuni paesi ACP. L'obiettivo è quello di assicurare la trasparenza, la chiarezza e la semplificazione della legislazione UE codificando in un solo atto legislativo delle disposizioni sparse in diversi atti o adottate in momenti diversi in modo da facilitare la lettura e la comprensione di dette norme. Pertanto mi sono espressa favorevolmente al provvedimento.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – A javaslat egy korábbi, 2007-es tanácsi rendelet kodifikációja, amely egyes AKCS-országokból származó termékek behozatalára vonatkozik. A rendelet elfogadása óta 9 alkalommal került módosításra, ezért a részenkénti módosítások egységes jogi szöveggé alakítása véleményem szerint szükséges az uniós szabályozás átláthatósága, áttekinthetősége érdekében. A kodifikáció szükségességét alátámasztja a Jogi Bizottság kedvező véleménye is, szavazatommal ezért támogattam a jelentést.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – On 1 January 2008 the provisions of the Market Access Regulation entered into force as a temporary unilateral scheme before the conclusion and application of the revised Economic Partnership Agreements. The Commission proposal concerns the codification and recast of the Market Access Regulation, governing imports of products originating in certain ACP Countries. I have voted for this report that aims to ensure transparency, clarity and simplification of EU Legislation.

Dan Nica (S&D),
în scris. – Am votat pentru reformarea regulamentului privind regimurile aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea acordurilor de parteneriat economic (APE).
                  

                     Începând cu anul 2002, Uniunea a negociat APE cu grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) sub forma a șapte regiuni care cuprindeau statele din Caraibe, Africa Centrală, Africa de Est și Sud, Comunitatea Est-Africană, statele insulare din Pacific, Comunitatea de Dezvoltare Sud-Africană și Africa de Vest. Aceste acorduri trebuie să fie conforme cu obligațiile Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), să sprijine integrarea regională și să promoveze integrarea progresivă a economiilor ACP în sistemul comercial internațional reglementat, încurajând astfel dezvoltarea durabilă a acestora și contribuind la efortul global de a eradica sărăcia și de a îmbunătăți condițiile de viață în statele ACP.
                  

                     Totuși, având în vedere sensibilitatea specială a produselor agricole, ar trebui să poată să fie adoptate măsuri de salvgardare în cazul în care importurile provoacă sau riscă să provoace disfuncționalități pe piețele unor astfel de produse sau disfuncționalități ale mecanismelor care reglementează acele piețe.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich meiner Stimme enthalten, da ohne Unterstützung afrikanischer Staaten beim Export und eine Verbesserung der Erwerbsmöglichkeiten eine Verschärfung der Migrationskrise droht.
                  

Younous Omarjee (GUE/NGL),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport qui prévoit une refonte des textes permettant de maintenir un accès au marché européen sans quotas ni droits de douane pour les pays les plus avancées de la zone Afrique Caraïbe Pacifique (ACP). En effet, s'il est justifié pour certains pays ACP de bénéficier d'un accès au marché européen sans droits de douane, cette situation entraîne des conséquences souvent néfastes pour les régions ultrapériphériques de l'Union européenne situées dans les mêmes zones géographiques, qui souffrent alors d'une situation de concurrence déloyale. Je regrette que les incidences de ce genre de mesures sur les régions ultrapériphériques ne soient pas suffisamment analysées en amont.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą.
                  

                     ES reguliavimas turi būti aiškus ir skaidrus. ES teisės normos turi būti paprastesnės ir prieinamesnės piliečiams, kad jie galėtų įgyti naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis jiems suteiktomis teisėmis. Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos, visiškai nekeisdamas kodifikuojamų teisės aktų turinio. Pažymėtina, kad AKR šalių įsitraukimas į taisyklėmis grindžiamą pasaulio prekybos sistemą yra itin svarbus žingnis, siekiant skatinanti jų tvarų vystymąsi, panaikinti skurdą ir gerinti gyvenimo sąlygas.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – The ACP (African, Caribbean and Pacific) countries are poor countries which the EU aims to dominate politically and economically. One of the primary tools by which it does this is politicised trade deals, whereby market access is conditional upon submitting to EU political demands. The Economic Partnership Agreements are amongst the most intrusive and formalised means by which the EU gains control over poor countries. We will vote against any attempt to make the EU more powerful towards actors in the Global South.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Considerato che l'attuale regolamento (CE) n. 1528/2007 del Consiglio di accesso al mercato rappresenta uno strumento temporaneo che, consente l'ingresso nel mercato europeo dei prodotti originari dei Paesi ACP non PMS, in attesa della conclusione degli accordi di partenariato economico con i medesimi Paesi; che il suddetto regolamento è già stato oggetto di numerose modifiche e che la proposta attuale di codificazione contribuisce a semplificare la normativa UE e che la proposta di refusione di alcuni paragrafi del regolamento si rende necessaria in quanto riguarda parti sostanziali del presente regolamento, ho votato a favore della proposta.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržavam prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o primjeni aranžmana za proizvode podrijetlom iz određenih država koje pripadaju Skupini afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP-a) predviđenih u sporazumima o uspostavi ili koji vode uspostavi sporazuma o gospodarskom partnerstvu, budući da ne dolazi do promjena u sadržaju zakonodavstava, već su predložene promjene ograničene isključivo na kodifikaciju postojećih tekstova koje je ovaj Parlament već usvojio.
                  

                     Cilj ove kodifikacije je osiguravanje veće transparentnosti i jasnoće zakonodavstva, kao i njegova pojednostavljivanja. Budući da je originalna uredba koja regulira primjenu aranžmana za proizvode podrijetlom iz određenih zemalja koje pripadaju skupini AKP-a od njezinog donošenja 2007. godine bila mijenjana već devet puta, nužno je uskladiti, objediniti i kodificirati sve promjene do kojih je došlo kako bi se doprinijelo stvaranju čišćeg zakonodavnog teksta.
                  

                     Kodifikacija je učinjena u suglasnosti s Europskim parlamentom, nije došlo do promjena u sadržaju zakonodavnih akata, već se radi o objedinjavanju nepromijenjenih odredbi već postojećih akata koje je Parlament već usvojio, stoga sam podržala njihovu kodifikaciju jer ona doprinosi lakšem snalaženju u materiji, preglednosti, kao i kriteriju jedinstva.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – La proposition de la Commission porte sur la codification et la refonte du règlement (CE) no 1528/2007, ‘règlement sur l'accès au marché’, régissant l'importation de produits originaires de certains pays ACP. Cet instrument temporaire accorde aux produits originaires des pays ACP qui ne font pas partie des pays les moins avancés (PMA) un certain nombre de conditions commerciales jusqu'à la conclusion et l'application d'accords respectifs de partenariat économique. Les dispositions sont inchangées. Il ne s'agit que de codifications pures et simples des textes existants. Je vote donc pour.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Uredbom Vijeća (EZ) br. 1528/2007 uređuje se uvoz proizvoda podrijetlom iz određene zemlje Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država u Europsku uniju, a taj je trgovinski sporazum jedan od alata kojim se nastoji osnažiti partnerstvo između EU-a i Afrike, kojim se afričkim i europskim građanima pruža više prilika za sudjelovanje.
                  

                     Napominjem da su trgovinski sporazumi najvažniji instrumenti za poticanje trgovine između Europske unije i afričkih regija, stoga je pristup tržištu Europskoj uniji bez carinskih pristojbi i bez kvota neophodan instrument kojeg je potrebno njegovati.
                  

                     Iz tog razloga pozdravljam ovaj sporazum i držim da treba nastaviti njegovati povlašten pristup tržištu određenih država AKP-a, odnosno nastaviti bez carinskih pristojbi i bez kvota uvoziti proizvode podrijetlom iz regija ili država koje nisu najmanje razvijene zemlje Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država. Također, pozdravljam kodifikaciju uredbe kojom se nastoji doprinijeti transparentnosti, jasnoći i pojednostavljenju zakonodavstva EU-a.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Trata-se de um instrumento temporário que prevê o acesso com isenção de direitos e sem contingentes ao mercado da UE para produtos originários de países ACP que não sejam Países Menos Avançados (PMA), no período que antecede a conclusão e a aplicação dos respetivos acordos de parceria económica (APE) compatíveis com a Organização Mundial do Comércio (OMC) antes de 1 de outubro de 2016. O anexo I do Regulamento do acesso ao mercado inclui atualmente 27 países. Os parcos efeitos positivos que possam resultar para os países ACP contrastam com as consequências inerentes ao quadro dos APE, que acentuam as desigualdades existentes, os efeitos graves da desregulamentação do comércio e da livre circulação de capitais e do investimento, ou seja, o aprofundamento do modelo neoliberal que tem vindo a ser imposto, particularmente em países de economias mais débeis.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržao sam izvješće kolege Jarosława Wałęse o primjeni aranžmana za proizvode podrijetlom iz određenih država koje pripadaju Skupini afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP-a) predviđenih u sporazumima o uspostavi ili koji vode uspostavi sporazuma o gospodarskom partnerstvu. Smatram da je Uredbu Vijeća (EZ) br. 1528/2007 potrebno preinačiti s ciljem jasnoće, budući da su neizbježne daljnje izmjene.
                  

                     Pozdravljam izmjene u članku 3. stavku 4. koje će osposobiti Povjerenstvo za usvajanje povjerljivih akata koji će postaviti režim primjenjiv za proizvode iz Južne Afrike, kada relevantne odredbe Južnoafričkog Ugovora o trgovini, suradnji i razvoju (TDCA-a) budu zamijenjene relevantnim odredbama Ekonomskog partnerskog ugovora između EU-a i Južnoafričke razvojne zajednice (SADC).
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Souhlasím s přijetím tohoto návrhu na kodifikaci a přepracování nařízení Rady, kterým se upravuje dovoz produktů pocházejících z některých zemí AKT. Toto nařízení umožňuje bezcelní a bezkvótový přístup na trh EU. Proto je nutné jej upravit tak, aby se zvýšila jeho transparentnost a srozumitelnost. Vzhledem k tomu, že byl tento dočasný nástroj již mnohokrát změněn, vítám snahu o jeho přepracování.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – La proposta riguarda il regolamento (CE) n. 1528/2007, il ‘regolamento di accesso al mercato’ (RAM), che disciplina le importazioni di prodotti originari di alcuni paesi ACP (Africa, Caraibi e Pacifico). L'oggetto della relazione mira a codificare in un solo atto legislativo delle disposizioni che fino ad oggi erano suddivise in diversi atti, o erano state adottate in momenti diversi. L'obiettivo è quello di facilitare la lettura e la comprensione di dette norme. Si tratta di un atto di natura tecnica/giuridica che ha visto Consiglio e Parlamento aderire alla proposta della Commissione, senza proporre alcun emendamento. Ritengo che la codificazione europea debba sempre essere in grado di assicurare trasparenza, chiarezza e semplificazione. Pertanto, ho votato a favore di questa relazione con l'auspicio di contribuire ad una razionalizzazione della legislazione UE.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui approuve les propositions de la Commission européenne en matière de transparence et de simplification des règles concernant les produits originaires de certains États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique (ACP) ainsi que leur accès au marché de l'UE. Particulièrement, les produits provenant de pays ACP non membres du groupe des Pays les moins avancés (PMA) auront un accès au marché européen en franchise de droits et sans contingent le temps de la mise en œuvre effective des accords de partenariat économiques (APE) signés entre l'UE et ces États.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – The ACP (Africa Caribbean Pacific) countries are poor countries which the EU aims to dominate politically and economically. One of the primary tools by which it does this is politicised trade deals, whereby market access is conditional upon submitting to EU political demands. The Economic Partnership Agreements are amongst the most intrusive and formalised means by which the EU gains control over poor countries. We will vote against any attempt to make the EU more powerful towards actors in the Global South.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente a presente resolução do Parlamento por se referir a um regulamento negociado de uma forma prolongada pela Comissão e pelo Conselho, o qual permite estabelecer acordos de parceria económica (APE) com diversos países de África, Caraíbas e Pacífico, (ACP) que deverão ser coerentes com as obrigações assumidas na Organização Mundial do Comércio (OMC), apoiar a integração regional e promover a integração gradual das economias ACP no regime de comércio mundial assente em regras, promovendo assim o seu desenvolvimento sustentável e contribuindo para o esforço geral de erradicação da pobreza e a promoção das condições de vida nos Estados ACP.
                  

                     Estou confiante de que os referidos acordos de parceria são celebrados no pressuposto de que, designadamente nos domínios da política aduaneira e comercial, será sempre tida em conta a especial situação estrutural, social e económica das regiões ultraperiféricas da União, não provocando nestas situações prejuízos decorrentes destes acordos.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Trata-se apenas da codificação e reformulação do Regulamento (CE) n.o 1528/2007 do Conselho, chamado ‘Regulamento do acesso ao mercado’, que rege as importações de produtos originários de determinados países ACP (África, Caraíbas e Pacífico). Este instrumento temporário prevê o acesso com isenção de direitos e sem contingentes ao mercado da UE para produtos originários de países ACP que não sejam PMA (Países Menos Avançados). O objetivo do exercício de codificação consiste em assegurar a transparência, a clareza e a simplificação da legislação da UE.
                  

                     O Grupo Consultivo dos Serviços Jurídicos do Parlamento Europeu, do Conselho e da Comissão concluiu que a proposta da Comissão não contém alterações de fundo e que se resume à codificação das disposições inalteradas dos atos anteriores com as referidas alterações.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He votado en favor de esta propuesta de reglamento para la codificación y refundición del Reglamento n.o 1528/2007 que regula las importaciones de productos procedentes de determinados países ACP. Este instrumento transitorio ofrece un acceso sin aranceles ni cuotas al mercado de la UE para productos originarios del grupo de Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) o Países Menos Desarrollados (PMD) en la fase previa a la conclusión y la aplicación de los respectivos Acuerdos de Asociación Económica (AAE) compatibles con la OMC, antes del 1 de octubre de 2016.
                  

                     El objetivo del ejercicio de codificación es garantizar la transparencia, la claridad y la simplificación de la legislación de la UE cuando un acto jurídico original ha sufrido numerosas modificaciones. Desde su adopción en 2007, el Reglamento sobre el acceso a los mercados ya ha sido modificado en nueve ocasiones. Por lo tanto, la codificación es esencial para garantizar la claridad y la legibilidad del mismo.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui reprend à son compte la proposition de la Commission qui vise à procéder à la codification du règlement (CE) no 1528/2007 du Conseil du 20 décembre 2007. Le règlement sur l'accès au marché applique aux produits originaires de certains États appartenant au groupe des États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique (ACP) les régimes prévus dans les accords établissant ou conduisant à établir des accords de partenariats économiques. Il s'applique aux produits originaires des régions et États énumérés à l'annexe I qui préconise un accès plus favorable aux règles du marché de l'Union pour un certain nombre de produits définis dans le règlement.
                  

                     Il est à noter que ce nouveau règlement se substituera aux divers actes qui y sont incorporés, en préservant totalement la substance de ceux-ci. Dans le même temps, il était également nécessaire d'introduire certaines modifications de fond pour habiliter la Commission à adopter des actes délégués et à adapter les règles relatives aux mesures exceptionnelles à application territoriale limitée.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, nes vadovavausi teisės tarnybų konsultacinės grupės pateikta išvada, jog pasiūlyme nėra jokių kitų esminių pakeitimų, išskyrus tuos, kurie nurodyti kaip esminiai pakeitimai. Konsultacinė darbo grupė taip pat nustatė, kad, kalbant apie nepakeistų ankstesnio teisės akto nuostatų ir minėtųjų esminių pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamą teisės aktą nekeičiant jo esmės.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – A proposta da Comissão diz respeito à codificação e reformulação do Regulamento (CE) no 1528/2007 do Conselho, comummente denominado por ‘Regulamento do acesso ao mercado’, que rege as importações de produtos originários de determinados países ACP. Este instrumento temporário prevê o acesso com isenção de direitos e sem contingentes ao mercado da UE para produtos originários de certos países ACP (África, Caraíbas e Pacifico), no período que antecede a conclusão e a aplicação dos respetivos acordos de parceria económica (APE) compatíveis com a Organização Mundial do Comércio (OMC) antes de 1 de outubro de 2016.
                  

                     O propósito técnico da reformulação é a consolidação de uma peça legislativa, que foi alterada por diversas vezes, num único texto legal tornando-o mais acessível e de mais fácil leitura para o usuário, fazendo, simultaneamente, algumas alterações no mesmo.
                  

                     Por me parecer importante simplificar e tornar acessíveis todos os documentos relativos à legislação europeia, votei favoravelmente a presente resolução legislativa.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte qui porte sur la codification du règlement (CE) no 1528/2007 du Conseil du 20 décembre 2007. Ce règlement sur l'accès au marché applique aux produits originaires de certains États appartenant au groupe des États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique (ACP) les régimes prévus dans les accords établissant ou conduisant à établir des accords de partenariats économiques.
                  

                     Il s'agit ici d'une procédure de codification et de refonte qui est une technique visant à codifier en un seul et même acte juridique des dispositions législatives ayant été modifiées à plusieurs reprises, de façon à en faciliter l'accès et la lecture, tout en apportant des modifications de fond au texte.
                  

                     Au final, cette procédure permet de renforcer la transparence et la sécurité juridique des textes européens.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado abstención en este informe que propone la regulación para el comercio de productos de países ACP (África, Caribe y Pacífico). Es una refundición procedimental, sin embargo, las instalaciones de acceso al mercado para los países firmantes del acuerdo, disminuirán las potencialidades de desarrollo de los países no firmantes
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe propone la aprobación de la codificación y refundición de los diferentes cambios que ha sufrido el Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo por el que se aplica el régimen previsto para las mercancías originarias de determinados Estados pertenecientes al grupo de Estados de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) en los acuerdos que establecen Acuerdos de Asociación Económica o conducen a su establecimiento.
                  

                     A pesar de que se trata de un informe de carácter técnico, no estoy de acuerdo con el contenido del Reglamento que se pretende refundir, ya que concierne a los Acuerdos de Asociación Económica de la UE con terceros países, en este caso con los países ACP. Estos acuerdos no suelen tener acuerdos positivos en la contraparte de la UE y refuerzan las asimetrías. Por este motivo no he podido votar a favor, y me he abstenido.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – La relazione votata oggi riguarda una codificazione e una rifusione del cosiddetto ‘regolamento di accesso al mercato’, che prevede un accesso senza contingenti al mercato dell'UE per i prodotti originari di alcuni Stati dell'Africa, dei Caraibi e del Pacifico (ACP) nel periodo che precede la conclusione e l'applicazione dei rispettivi accordi di partenariato economico. Trattandosi di una semplice codificazione che non comporta modifiche sostanziali, ho deciso di votare a favore.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I support the continuation of the non-least developed countries' quota-free and duty-free access to the EU Market whilst the negotiations for a WTO-compatible Economic Partnership Agreement are underway.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – This resolution sets up regulations for products from the African, Caribbean and Pacific group of states, leading to Economic Partnership Agreements. As the regulations support these countries, I voted in favour.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Podržao sam preinaku Izvješća o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o primjeni aranžmana za proizvode podrijetlom iz određenih država koje pripadaju Skupini afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP-a) predviđenih u sporazumima o uspostavi ili koji vode uspostavi sporazuma o gospodarskom partnerstvu, budući kako prijedlog Komisije ima za cilj osigurati transparentnost, jasnoću i pojednostavljenje europskog zakonodavstva, nakon što je originalni pravni instrument izmijenjen devet puta.
                  

                     Preinačenje je potrebno zbog ograničenih promjena u određenim člancima te bi preinaka omogućila Komisiji usvajanje delegiranih akata za uspostavu režima koji je primjenjiv na proizvode koji potječu iz južne Afrike, nakon što Europski partnerski sporazum zamjeni Sporazum o trgovini, razvoju i suradnji između EU-a i Južne Afrike. Odbor za pravna pitanja smatra kako predmetni prijedlog ne sadrži nikakve suštinske izmjene, osim onih koje su kao takve u prijedlogu utvrđene i da, kad je riječ o kodifikaciji nepromijenjenih odredbi prijašnjih akata s tim izmjenama, prijedlog sadrži čistu kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – A Bizottság javaslatának célja az 1528/2007/EK tanácsi rendelet (piaci hozzáférésről szóló rendelet)
                  

                     hatályos szövegének egységes szerkezetbe foglalása.
                  

                     A rendelet az AKCS (afrikai, karibi, csendes-óceáni) államokkal való partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető gazdasági partnerségi megállapodások általános szabályait tartalmazza.
                  

                     A rendelet 1. számú melléklete foglalja magába azon államok listáját, melyekre a rendelet alkalmazandó. A rendeletben szabályozott megállapodások célja, hogy megállapítsák az ezen államok egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozást.
                  

                     A jelenlegi bizottsági javaslat szerint az EUMSZ 290. cikke alapján az Európai Parlament felhatalmazza a Bizottságot, hogy a rendelet mellékletét módosíthassa annak érdekében, hogy törlésre kerülhessenek a felsorolásból azok az államok, amelyekkel a megállapodás már létrejött.
                  

                     A rendelet a mostani módosító javaslaton kívül az elmúlt években többször is módosításra került, így időszerű volt az egyes módosításokat egységes szerkezetbe foglalni.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Uniunea Europeană pune un accent deosebit pe dezvoltarea comerțului liber mondial, în vederea diversificării ofertei de produse pentru consumatorii din întreaga lume. În același timp, Uniunea susține consolidarea economică a statelor din regiunile mai puțin dezvoltate, cum ar fi Africa, zona Caraibilor și zona Pacificului (țările ACP). Din aceste motive, UE susține integrarea țărilor respective în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), însă este conștientă că acestea au nevoie de o perioadă de pregătire a economiilor lor pentru a deveni compatibile cu economiile dezvoltate din cadrul OMC.
                  

                     În aceste condiții, Consiliul a decis, încă din 2007, exceptarea de la plata taxelor vamale a unor produse provenind din țările ACP în curs de dezvoltare. Prelungirea acestei măsuri până la adoptarea unor acorduri de parteneriat economic între aceste state și OMC a fost considerată drept necesară tocmai în vederea facilitării dezvoltării și reformării economice a statelor respective.
                  

                     Documentul de față ia act de prelungirea perioadei de valabilitate a măsurilor de exceptare a produselor din țările respective, precum și de o serie de modificări pentru aducerea la zi a reglementărilor legislative. Consider că aceste măsuri sunt necesare, pentru a oferi un exemplu de bună cooperare la nivel internațional și susțin adoptarea documentului.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – S návrhom nariadenia, ktorým chce Komisia zaviesť prechodné opatrenia na výrobky pochádzajúce z afrických, karibských a tichomorských krajín, som súhlasila. Vo svojej podstate ide totiž, podľa hodnotenia pracovnej skupiny právnych služieb EP, najmä o jasnú a jednoduchú kodifikáciu platných aktov bez významných zmien. Komisia navrhuje kodifikovať a prepracovať nariadenie z roku 2007, ktorým sa upravujú podmienky prístupu na trh EÚ, konkrétne týkajúce sa dovozu výrobkov pochádzajúcich z niektorých krajín Afriky, Karibiku a Tichomoria (AKT). Dočasný nástroj, ktorý sa touto kodifikáciou uvedie do praxe, umožní bezcolný a bezkvótový prístup výrobkov pochádzajúcich z krajín AKT na trh EÚ pred uzavretím a začatím uplatňovania príslušných dohôd o hospodárskom partnerstve v súlade s pravidlami WTO pred 1. októbrom 2016. Na tento účel má kodifikácia zabezpečiť transparentnosť, jednoznačnosť a zjednodušenie právnych predpisov, aby sa dospelo k lepšej čitateľnosti nariadenia. Keďže návrh neobsahuje zásadné zmeny legislatívnych aktov a ide o dočasné opatrenie, podporujem tento návrh a verím, že prispeje k zvýšenej ekonomickej výmene s krajinami AKT.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Uredba Sveta (ES) št. 1528/2007, tako imenovana ‘uredba o dostopu do trga’, se nanaša na dogovore za uvoz blaga s poreklom iz nekaterih držav, ki so del skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP).
                  

                     Kot je določeno v sporazumih, pridejo v poštev države AKP, ki imajo namen vzpostaviti ali voditi k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu. V tem primeru gre za ugodnejši dostop do tržnih predpisov EU za številne proizvode, ki so opredeljeni v uredbi in še posebej za odpravo uvoznih dajatev na trgu EU, če izdelki izvirajo iz regij ali držav, ki so navedeni v prilogi k uredbi.
                  

                     Poleg tega uredba določa tudi pravila za določanje porekla izdelkov iz regij ali upoštevanih držav, kar pa se lahko spremeni v skladu s tem predlogom. Predlog Komisije obravnava kodifikacijo in prenovitev te uredbe ter ima cilj zagotavljanja preglednosti, jasnosti in poenostavitve zakonodaje EU, saj so od sprejetja leta 2007 že devetkrat spremenili izvirno uredbo o dostopu do trga.
                  

                     Zaradi potrebe po zagotavljanju jasnosti in berljivosti uredbe sem glasoval za sprejetje poročila o predlogu uredbe o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih AKP držav in s tem podprl kodifikacijo uredbe.
                  

Joachim Starbatty (ECR),
schriftlich. – Die Europäische Kommission schlägt vor, den Marktzugang zu Ländern der EU für diejenigen 27 AKP-Staaten, die die Weltbank nicht zu den am wenigsten entwickelten Ländern zählt, zu erleichtern. Der Vorschlag sieht eine Modernisierung der Marktzugangsverordnung vor, die es den so klassifizierten Staaten erlaubt, heimische Güter zollfrei und ohne Mengenbeschränkung in die EU zu exportieren.
                  

                     Ziel der Änderungen ist, die bereits mehrmals novellierte, an die geänderten Bedingungen angepasste Gesetzgebung der Marktzugangsverordnung transparent, klar und rechtlich verbindlich zu kodifizieren.
                  

                     Aus diesem Grund unterstütze ich als Schattenberichterstatter der EKR den Wałęsa-Bericht.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Regionálna integrácia ekonomík afrických, karibských a tichomorských krajín do regulovaného svetového obchodného systému a ich podpora prispievajú k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby a zlepšenie životných podmienok v krajinách AKT. Kodifikácia nariadenia importovaných tovarov má za úlohu zvýšiť transparentnosť v hospodárskom partnerstve medzi EÚ a krajinami AKT a zabezpečí jeho lepšiu čitateľnosť.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća odnosi se na preinaku Uredbe Vijeća o primjeni uredbe za proizvode podrijetlom iz država koje pripadaju Skupini afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP-a) predviđenih u sporazumima o uspostavi ili koji vode uspostavi sporazuma o gospodarskom partnerstvu.
                  

                     Nova uredba je potrebna radi lakšeg razumijevanja transparentnosti i pristupačnosti građanima Europske unije te je upravo iz tih razloga važno nadomjestiti akte koji su u nju ugrađeni, u cijelosti prenoseći sadržaj akata koji se kodificiraju. Taj privremeni instrument omogućauje bescarinski i beskvotni pristup tržištu EU-a za proizvode podrijetlom iz država AKP-a. Slijedom navedenog, podržavam ovo izvješće.
                  

Catherine Stihler (S&D),
in writing. – This is a technical proposal aimed at codifying the Market Access Regulation (No 1528/2007). The Market Access Regulation, which sets out transitional rules for some ACP countries ahead of the entry into force of Economic Partnership Agreements (EPA), has been amended nine times since its adoption. Codification is therefore necessary to ensure clarity and readability of the Regulation.

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća tiče se kodifikacije i preinake takozvane Uredbe o pristupu tržištu kojom se regulira uvoz proizvoda podrijetlom iz određenih država koje pripadaju Skupini afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP). Taj trajni instrument pruža beskvotni i samim time povoljniji pristup tržištu Europske unije proizvodima podrijetlom iz AKP država, a koje ne spadaju u skupinu najslabije razvijenih država. Novom uredbom doći će do zamjene pojedinih akata uključenih u uredbu, ali će se sačuvati sadržaj akata koji se kodificiraju.
                  

                     Podržavam izvješće o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o primjeni aranžmana za proizvode podrijetlom iz određenih država koje pripadaju Skupini AKP predviđenih u sporazumima o uspostavi ili koji vode uspostavi sporazumâ o gospodarskom partnerstvu. Smatram kako je preinaka potrebna jer je svrha iste da se konsolidira zakonodavni dio koji je već nebrojeno puta bio izmijenjen u jedinstven zakonodavni tekst kako bi isti bio pristupačniji i jasniji.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Návrh som podporil, keďže bol najmä legislatívneho charakteru, bez zásadných zmien.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu.
                  

                     Podpiram kodifikacijo, s katero bomo zagotovili preglednost, jasnost in poenostavitev zakonodaje EU. Zakonodajo EU je potrebno venomer posodabljati. Uredba o dostopu do trga določa dostop do trga EU brez dajatev in kvot za izdelke s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav, ki niso manj razvite.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση αποτελεί κωδικοποίηση ειλημμένων αποφάσεων του λεγόμενου ‘Κανονισμού για την πρόσβαση στις αγορές’ (ΚΠΑ), που διέπει τις εισαγωγές προϊόντων που προέρχονται από ορισμένες χώρες ΑΚΕ. Ωστόσο, λόγω του χαρακτήρα των συμφωνιών οικονομικής εταιρικής σχέσης που λειτουργούν εις βάρος των συμφερόντων των λαών τηρήσαμε αποχή.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Οποιαδήποτε κωδικοποίηση και αναδιατύπωση ενός κειμένου που προωθεί την αγορά προϊόντων από χώρες εκτός ΕΕ και όχι από τα κράτη μέλη, δεν αποτελεί βήμα προς τη σωστή κατεύθυνση
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – L'objectif de la codification est de garantir la transparence, la clarté et la simplification de la législation de l'Union lorsqu'un instrument juridique fait l'objet de multiples modifications. Depuis son adoption en 2007, le règlement sur l'accès au marché a déjà été modifié à neuf reprises, notamment dans le cadre de l'alignement ‘post-Lisbonne’ au moyen de la loi Omnibus sur le commerce II et de règlements délégués ultérieurs de la Commission. J'ai donc voté en faveur du texte de mon collègue Walesa
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this proposal as I believe that it will simplify, clarify and make more transparent the arrangements for imports of products originating in certain states, which are part of the African, Caribbean and Pacific (ACP) group of states. In fact, this regulation allows ACP states that are not among the Least Developed Countries (LDC) to benefit from quota-free, duty-free access to the EU market. This is a temporary instrument before the Economic Partnership Agreements (EPAs) compatible with the World Trade Organisation (WTO) come into place in October 2016.
This initiative supports regional integration and promotes the gradual integration of the ACP economies into the rules-based world trading system, fostering their sustainable development and contributing to the effort to eradicate poverty and to enhance living conditions in the ACP countries.

Patrizia Toia (S&D),
per iscritto. – L'Unione europea è il principale attore economico e politico in Africa subsahariana. È fondamentale, per garantire lo sviluppo dei paesi ACP, garantire la reciprocità delle concessioni preferenziali fra UE e Paesi ACP.
                  

                     Le diverse generazioni di accordi precedenti hanno generalmente dato scarsi risultati nello stimolare maggiori scambi commerciali oltre che non hanno garantito una crescita economica capace di dare una prospettiva di miglioramento delle condizioni di vita degli abitanti di alcuni dei Paesi più poveri del pianeta.
                  

                     Occorre cambiare il nostro approccio nei confronti dell'Africa: da continente affamato e tormentato dalle guerre civili, a economia emergente dalle ricche opportunità.
                  

László Tőkés (PPE),
írásban. – A Bizottság javaslatának célja a 1528/2007/EK tanácsi rendelet (piaci hozzáférésről szóló rendelet) hatályos szövegének egységes szerkezetbe foglalása.
                  

                     A rendelet az AKCS (afrikai, karibi, csendes-óceáni) államokkal való partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető gazdasági partnerségi megállapodások általános szabályait tartalmazza. A rendelet 1. számú melléklete foglalja magába azon államok listáját, melyekre a rendelet alkalmazandó. A rendeletben szabályozott megállapodások célja, hogy megállapítsa az ezen államok egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozást.
                  

                     A jelenlegi bizottsági javaslat szerint az EUMSZ 290. cikke alapján az Európai Parlament felhatalmazza a Bizottságot, hogy a rendelet mellékletét módosíthassa annak érdekében, hogy törlésre kerülhessenek a felsorolásból azok az államok, amelyekkel a megállapodás már létrejött.
                  

                     A rendelet a mostani módosító javaslaton kívül az elmúlt években többször is módosításra került, így időszerű volt az egyes módosításokat egységes szerkezetbe foglalni.
                  

Valdemar Tomaševski (ECR),
raštu. – Parėmiau Europos Parlamento nario J. Wałęsa pranešimą dėl taip vadinamojo Patekimo į rinką reglamento, kuriame reglamentuojamas AKR valstybių kilmės produktų importas. Naujų nuostatų tikslas yra esamų tarptautinių susitarimų standartizavimas ir, kas svarbu, skaidrumo bei aiškumo užtikrinimas ir ES teisės aktų supaprastinimas. Tokia veikla turėtų būti teisėkūros prioritetu Europos Parlamente. Sudėtingos, sunkiai interpretuojamos taisyklės yra didžiausia ES teisės aktų problema. Kiekvienas supaprastinimas yra vertas paramos.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Europska unija ima dugogodišnje odnose sa Skupinom afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP) i njihovo sveobuhvatno partnerstvo uključuje političku dimenziju, gospodarsku i trgovinsku suradnju te suradnju u financiranju razvoja.
                  

                     Početni naglasak partnerstva između dvije navedene strane bio je na razvojnoj pomoći i trgovini, što se vidjelo u odnosu davatelja i primatelja. S obzirom na promjenu okolnosti i odnosa, partnerstvo se usmjerilo na ispunjavanje zajedničkih interesa. Sporazumom iz Cotonoua potpisanim 2000. godine znatno je ojačan politički temelj partnerstva uključivanjem opsežnog političkog dijaloga s državama AKP-a.
                  

                     Podržala sam ovaj prijedlog jer se radi o kodifikaciji postojećih tekstova bez njihove bitne promjene.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (prenovitev) sem podprla, saj je namen kodifikacije zagotoviti preglednost, jasnost in poenostavitev zakonodaje EU po tem, ko je bil izvirni pravni akt že večkrat spremenjen.
                  

                     Uredba o dostopu do trga je bila od sprejetja leta 2007 spremenjena že devetkrat, vključno z uskladitvijo z Lizbonsko pogodbo v okviru ‘Zbirnega akta o trgovini II’ in kasnejših delegiranih uredb Komisije. Zato je kodifikacija bistvena za zagotavljanje jasnosti in berljivosti uredbe.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado abstención en este informe que propone la regulación para el comercio de productos de países ACP (África, Caribe y Pacífico). Es una refundición procedimental, sin embargo, las instalaciones de acceso al mercado para los países firmantes del acuerdo, disminuirán las potencialidades de desarrollo de los países no firmantes.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Il ne s'agit dans ce texte que d'une codification pure et simple des critères juridiques régissant les importations en provenance de certains pays de l'ACP (Afrique, Caraïbes, Pacifique).
                  

                     J'ai donc voté pour.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A Bizottság javaslata a bizonyos AKCS-országokból származó termékek behozataláról szóló 1528/2007/EK tanácsi rendelet, az ún. ‘piaci hozzáférésről szóló’ rendelet egységes szerkezetbe foglalására és átdolgozására vonatkozik. Ez az ideiglenes eszköz 2016. október 1-jéig vám- és kvótamentes uniós piaci hozzáférést biztosít a nem a legkevésbé fejlett országok csoportjába tartozó AKCS-országokból származó termékek számára a WTO-szabályoknak megfelelő gazdasági partnerségi megállapodások ezen országokkal való megkötéséig és alkalmazásáig. Szavazatommal támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado abstención en este informe que propone la regulación para el comercio de productos de países ACP (África, Caribe y Pacífico). Es una refundición procedimental, sin embargo, las instalaciones de acceso al mercado para los países firmantes del acuerdo, disminuirán las potencialidades de desarrollo de los países no firmantes.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
por escrito. – He votado a favor de este informe técnico que facilita las importaciones los países de África, Caribe y Pacífico.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report regarding codification and modification of the ‘Market Access Regulation’ (MAR), governing imports of products originating in certain African, Caribbean and Pacific countries. This temporary instrument provides duty-free quota-free access to the EU market for products originating in non-LDC ACP countries, leading to the conclusion and application of the respective WTO-compatible Economic Partnership Agreements (EPAs) before 1 October 2016.
The aim of the codification application is to ensure transparency, clarity and simplification of the EU legislation after revising the original legal instrument numerous times. Codification is crucial for ensuring clarity and readability of the regulation and this is why I voted in favour.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – La propuesta pretende codificar la regulación del Consejo n.o 1528/2007 del 20 de diciembre de 2007. La regulación se encarga de regular un acceso más favorable a las reglas del mercado para las mercancías originarias de determinados Estados ACP. El objetivo de esta propuesta no es otro que el de consolidar una legislación que ha sido reformada varias veces en un texto legal único que sea más accesible y legible para el usuario, haciendo al mismo tiempo algunos cambios sustantivos que mejoran la legislación vigente. Es por ello por lo que considero necesario votar a favor de dicho informe.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor dit verslag, aangezien het een codificatie betreft van de 'markttoegangverordening'. Met deze beslissing brengen we meer duidelijkheid en transparantie in deze regelgeving.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport porte sur le maintien de l'accès ‘privilégié’ au marché européen, sans quota ni droits de douane, pour les pays les plus ‘développés’ économiquement de la zone Afrique Caraïbes Pacifique comme le Ghana et la Côte d'Ivoire avant la conclusion imminente d'Accords de Partenariat Économique (APE).
                  

                     À terme, seuls les pays les moins ‘avancés’ en matière d'aide au développement au sens strict du terme continueront de bénéficier de ‘l'accès dit privilégié’.
                  

                     L'UE fait pression sur les États dit ‘les plus développés’ de la zone pour qu'ils signent des APE, c'est-à-dire des accords de libre-échange classique. Ces pays vont donc devoir ouvrir totalement leurs marchés aux entreprises de l'UE, ce qui va renforcer des situations de déséquilibre avec des pays et des entreprises qui n'ont pas le même poids économique. Ils vont être soumis à une forte concurrence sur leur marché agricole, perdre leurs recettes douanières pourtant essentielles…
                  

                     En agissant de la sorte, l'UE va mettre en péril le développement de ces pays.
                  

                     Néanmoins, refuser le maintien fut-il provisoire de cet accès privilégié ne m'a pas paru possible. J'ai donc choisi de m'abstenir en attendant de me prononcer contre les APE.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Este instrumento temporário prevê o acesso com isenção de direitos e sem contingentes ao mercado da UE para os produtos originários de países ACP que não sejam países menos avançados (PMA) no período que antecede a conclusão e a aplicação dos respetivos acordos de parceria económica (APE) compatíveis com a Organização Mundial do Comércio (OMC) antes de 1 de outubro de 2016. O Anexo I do Regulamento do acesso ao mercado inclui atualmente 27 países.
                  

                     Admitindo que estas medidas avulsas possam ter efeitos positivos, embora circunstanciais, para os países ACP, a proposta insere-se no quadro dos APE que mais não têm conseguido do que a acentuação das desigualdades existentes, dos efeitos graves da desregulamentação do comércio, da livre circulação de capitais e do investimento, ou seja o aprofundamento do modelo neoliberal que tem vindo a ser imposto, particularmente em países de economias mais débeis.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Da einerseits die gegenwärtige Migrationswelle nur dann eingedämmt werden kann, wenn Personen aus unterentwickelten Staaten verbesserte Einkunftsmöglichkeiten erhalten, aber anderseits dieses Wirtschaftsabkommen sehr einseitig und der kontingentsfreie Zugang als sehr kritisch zu betrachten ist, habe ich mich der Stimme enthalten.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Dem Bericht des Europäischen Parlaments zum Thema Wirtschaftspartnerschaftsabkommen für Waren mit Ursprung in bestimmten Staaten, die zur Gruppe der Staaten Afrikas, des karibischen Raums und des Pazifischen Ozeans (AKP) gehören, habe ich zugestimmt.
                  

                     Der Vorschlag der Kommission bezieht sich auf eine Kodifizierung und Neufassung der Verordnung (EG) Nr. 1528/2007, der so genannten ‘Marktzugangsverordnung’, die die Einfuhr von Produkten in bestimmten AKP-Ländern regelt.
                  

                     Die Entschließung bezieht sich auf Vereinfachungen der geltenden Rechtsvorschriften in Bezug auf die AKP-Staaten. Das Ziel der Kodifizierung ist die Vereinfachung der EU-Gesetzgebung, was meine volle Unterstützung hat. Aus diesem Grund habe ich für diese Entschließung gestimmt.
                  

Anna Záborská (PPE),
písomne. – Podporila som predložený návrh uznesenia, pretože ide o zjednodušenie existujúcich pravidiel, ktoré upravujú vstup výrobkov z rozvojových štátov Afriky, Karibiku a Pacifiku na trh Európskej únie. Podporujem snahu tejto Komisie o vylepšenie európskej legislatívy v tejto oblasti. Zároveň som rada, že trh EÚ bude aj naďalej umožňovať bezcolný dovoz výrobkov z týchto krajín, pretože to výrazne pomáha zlepšovaniu ich ekonomík.
                  

Θεόδωρος Ζαγοράκης (PPE),
γραπτώς. – Υπερψήφισα την έκθεση σχετικά με την πρόταση κανονισμού στα προϊόντα καταγωγής ορισμένων χωρών μελών της ομάδας κρατών Αφρικής, Καραϊβικής και Ειρηνικού (ΑΚΕ), καθώς σκοπός της κωδικοποίησης είναι να διασφαλισθεί διαφάνεια, σαφήνεια και απλούστευση στην νομοθεσία της ΕΕ.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei favoravelmente o relatório Walesa relativo às mercadorias originárias de determinados Estados ACP, que prevê o acesso com isenção de direitos e de contingentes ao mercado da UE para produtos originários de países ACP que não sejam países menos desenvolvidos (PMA). Destaco o meu apoio a esta isenção enquanto os acordos de parceria económica estiverem a ser negociados, a fim de dar a alguns dos países mais pobres do mundo acesso ininterrupto ao mercado da UE.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Poročilo o predlogu za kodifikacijo in prenovitev Uredbe o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu sem podprl.
                  

                     Ta začasni instrument določa dostop do trga EU brez dajatev in kvot za izdelke s poreklom iz držav AKP, pred 1. oktobrom 2016.
                  

                     Menim, da se s tem instrumentom podpira in ohranja nemoteno regionalno povezovanje, spodbuja trajnostni razvoj ter prispeva k splošnim prizadevanjem za odpravo revščine in izboljšanju življenjskih pogojev v državah AKP. Namen kodifikacije pa je poleg tega zagotoviti preglednost, jasnost in poenostavitev zakonodaje EU.
                  
6.2.   Fisheries partnership agreement with Denmark and Greenland: fishing opportunities and financial contribution (A8-0067/2016 - Marco Affronte)

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP voted against because we oppose this standard EU agreement structure.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Nel progetto si deplora che il ruolo del Parlamento europeo, nell'adozione degli accordi di partenariato nel settore della pesca, sia ridotto a una semplice procedura di approvazione; si ritiene che il Parlamento europeo dovrebbe svolgere un ruolo più attivo ed essere immediatamente e pienamente informato in tutte le fasi delle procedure concernenti, gli APP e i loro successivi rinnovi, al fine di aumentare la trasparenza dei protocolli. Inoltre si richiama l'attenzione su alcuni aspetti che devono essere migliorati.
                  

                     Per questi motivi ho votato positivamente.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de conceder la aprobación del nuevo protocolo que establece las posibilidades de pesca y la contrapartida financiera entre Groenlandia y la UE. Este nuevo Protocolo promueve un marco de colaboración que permite desarrollar, en beneficio de ambas partes, una política pesquera sostenible y una explotación responsable de los recursos pesqueros en la zona de pesca de Groenlandia. Concede posibilidades de pesca a los buques de la Unión en la zona de pesca de Groenlandia, de conformidad con las medidas de conservación y ordenación pertinentes y dentro de los límites de los excedentes disponibles.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – Ce rapport porte sur un accord qui détermine les possibilités de pêche des navires des États membres de l'Union au Groenland en contrepartie d'un montant avoisinant 18 millions d'euros. J'ai voté en faveur de cet accord avantageux pour les deux parties dans la mesure où les quotas de pêche achetés par l'Union européenne ont été réduits et adaptés à la consommation effective afin de réaliser des économies budgétaires.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – We voted in favour of this new Protocol which should strengthen the cooperation between the European Union and Greenland. Moreover, it aims to promote the development of a sustainable fisheries policy and a responsible exploitation of fisheries resources in Greenland's fishing zone. It is a multi-species agreement that foresees fishing opportunities for various species.
The report contained some very positive provisions such as an emphasis on sustainable fishing practices having to be promoted in order to safeguard long-term productivity. There was a specific focus on the collapse of cod stocks in previous years, which was much needed and welcomed. For these reasons, we voted in favour of this report.

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Cet accord de pêche avec le Danemark permet aux pêcheurs européens de travailler dans les eaux du Groenland. Les quotas étaient jusqu'alors plus importants que la pêche réellement effectuée; ceux-ci sont moins ambitieux, mais adaptables et moins coûteux. J'ai donc voté pour.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – I voted against this agreement. I oppose the European Union claiming Member States waters and fishing opportunities as its own. The EU should not be allowed to have jurisdiction over Member States' natural resources. This agreement gives Greenland €17.8 million for various tonnages of 10 species.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette délibération car elle renforce la coopération entre l'Union européenne et le Groenland, tout en promouvant le développement d'une politique de pêche durable et l'exploitation responsable des ressources halieutiques dans la zone économique exclusive (ZEE) groenlandaise.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą dėl Žvejybos partnerystės susitarimo su Danija ir Grenlandija. Siūlymo tikslas – stiprinti Sąjungos ir Grenlandijos bendradarbiavimą ir skatinti partnerystės sistemą, kuria remiantis Grenlandijos žvejybos zonoje bus plėtojama tvari žuvininkystės politika ir atsakingai naudojami žuvininkystės ištekliai, atsižvelgiant į abiejų šalių interesus.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – We voted against because we oppose this standard EU agreement structure.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette recommandation, qui règle pour cinq ans les modalités de la pêche européenne au Groenland dans le sens d'une économie budgétaire et de conditions plus favorables pour les pêcheurs: les quotas ont été réduits afin de réduire le coût de l'accord, tandis que la part des armateurs dans le règlement de ces quotas est revue à la hausse, et que les réglementations portant sur les quotas sont assouplies pour une meilleure adaptation aux conditions pratiques de la pêche.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Le nouveau protocole négocié entre l'Union, le gouvernement du Danemark et le gouvernement autonome du Groenland fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière institue une commission mixte UE-Groenland qui se chargerait d'exprimer la position de l'Union et de contrôler son application et sa bonne exécution. La Commission serait habilitée à approuver des modifications dudit protocole après négociation avec le Groenland.
                  

                     J'ai voté favorablement à la conclusion de ce protocole parce que j'estime que les possibilités de pêche et la contrepartie financière doivent être contrôlées avec la plus grande attention et que la position exprimée au nom de l'Union pourra être revue au fur et à mesure à travers la prise en considération des dernières informations statistiques et biologiques pertinentes afin de ne pas empiéter sur les accords convenus.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – La Groenlandia, entrata nella CE nel 1973 con la Danimarca e quindi uscitane nel 1985 a seguito di un referendum, costituisce oggi uno dei paesi e territori d'oltremare (PTOM) dell'Unione, a norma dell'articolo 355, paragrafo 2 TFUE. Dopo un primo accordo di parternariato sulla pesca firmato nel 1985, un secondo APP è stato siglato nel 2006, rimasto in vigore sino al 31 dicembre 2015 per consentire di allineare la rinegoziazione del protocollo con il rinnovo e la revisione di altri strumenti delle politiche dell'UE, in particolare con la Politica comune della pesca (PCP), la decisione sull'associazione d'oltremare e l'iniziativa per il partenariato UE-Groenlandia.
                  

                     Ho sostenuto la relazione Affronte, sul nuovo accordo di parternariato con la Danimarca e la Groenlandia, perché sono convinto delle possibilità offerte dal nuovo accordo sia in termini economici, sarà il terzo per importanza nel settore per tutta l'Unione, sia in termini di sostenibilità. Il nuovo protocollo prevede, nello specifico, un contributo finanziario dell'UE di 17,8 milioni di euro annui, comprendenti un contributo per l'accesso alla Zona economica esclusiva della Groenlandia ed un sostegno alla sua politica settoriale in materia di pesca.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor ya que en los últimos años, la Unión Europea ha firmado una serie de acuerdos y protocolos de colaboración en materia de pesca con ‘terceros países’. A través de estos acuerdos, la UE concede ayuda financiera y técnica a cambio de derechos de pesca en relación con una amplia gama de poblaciones en la zona económica exclusiva del país socio.
                  

                     En este caso se ha celebrado un acuerdo específico de colaboración en materia de pesca con el Gobierno de Dinamarca y con el Gobierno Autónomo de Groenlandia, en lo sucesivo ‘el Acuerdo de colaboración en materia de pesca UE-Groenlandia’.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer al ponente su colaboración en la Comisión de Pesca para poder aprobar este Acuerdo de colaboración en materia de pesca con Dinamarca y Groenlandia sobre la posibilidades de pesca y la contrapartida financiera. Tras tres rondas de negociaciones se ha renovado el Protocolo del Acuerdo, que abarca un periodo de cinco años a partir del 1 de enero de 2016. La contrapartida financiera de la UE se estima en 17,8 millones. Doy la bienvenida a este nuevo Acuerdo, que será muy importante para la flota europea.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai souhaité soutenir ce rapport qui soutient un accord équilibré dans le secteur de la pêche entre l'Union européenne, le Danemark et le Groenland.
                  

                     On a en effet ici un accord gagnant-gagnant puisque les quotas achetés par l'UE ont été réduits afin de réduire les coûts, mais que le Groenland va recevoir 17 799 978 euros par an pendant 5 ans. Cette contrepartie financière couvre notamment l'accès à la zone de pêche (13 168 978 euros), l'aide à la pêche et aux infrastructures locales (2 931 000 euros) ainsi que la réserve annuelle pour des possibilités de pêche supplémentaire en cas de ressources excédentaires (1 700 000 euros).
                  

                     Nous avons donc un accord avantageux qui permet notamment d'introduire des espèces et des quotas supplémentaires dans la mesure où les stocks le permettent.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Ritengo che l'accordo di partenariato nel settore della pesca con la Danimarca e la Groenlandia abbia agevolato le attività delle flotte degli Stati membri e per questo motivo ho inteso sostenere la relazione con il mio voto.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – El 20 de marzo de 2015 se rubricó el nuevo Protocolo resultado de la negociación entre la Comisión y el Gobierno de Dinamarca y el de Groenlandia. Este nuevo Protocolo abarca un período de cinco años y se ajusta a los objetivos del Acuerdo de colaboración en materia de pesca, concediendo posibilidades de pesca a los buques de la Unión en la zona de pesca de Groenlandia, de conformidad con las medidas de conservación y ordenación pertinentes y dentro de los límites de los excedentes disponibles.
                  

                     Se refuerza la cooperación entre la Unión y Groenlandia y se promueve un marco de colaboración que permite desarrollar una política pesquera sostenible y una explotación responsable de los recursos pesqueros en la zona de pesca de Groenlandia.
                  

                     Este Protocolo establece una contrapartida financiera anual de 17 799 978 EUR durante su periodo de vigencia, de los que 13 168 978 EUR corresponden al acceso a la zona de pesca de Groenlandia, 2 931 000 EUR a la dotación adicional abonada por la UE en apoyo de la política pesquera de Groenlandia y 1 700 000 EUR a la reserva para nuevas posibilidades adicionales de pesca que podrán ser aceptadas por la UE, a reserva de asesoramiento científico y recursos excedentarios.
                  

                     He votado a favor.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Domeniul pescuitului reprezintă un sector economic important, care necesită politici responsabile și sustenabile. Există o serie de acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului semnate de Uniunea Europeană, prin care UE se angajează să acorde un sprijin financiar și tehnic, în schimbul drepturilor de pescuit în zona economică exclusivă a statului cu care a semnat acordul. Unul dintre cele mai importante acorduri în acest domeniu este cel cu guvernul Danemarcei și cu guvernul local al Groenlandei, APP UE-Groenlanda.
                  

                     Noul protocol consolidează cooperarea dintre Uniune și Groenlanda, fiind un acord mixt, care furnizează acces vaselor UE la o gamă largă de stocuri de pește în zona economică a Groenlandei. Protocolul actual prevede o contribuție financiară a UE de 17,85 milioane de euro pe an, care include sprijinirea domeniului pescuitului la nivel administrativ, dar și din punct de vedere al dezvoltării și cercetării științifice.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestui raport deoarece consider că noul protocol prezintă avantaje economice semnificative ambelor părți, fiind un pilon important în dezvoltarea unor politici sustenabile în domeniul pescuitului, reglementând și exploatările responsabile din zona Groenlandei.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
in writing. – The agreement with Greenland is the third most important for the EU in terms of its economic value.
The ex-post and ex-ante evaluation of the current protocol, carried out on behalf of the European Commission in the first half of 2014 and published in July 2014, delivers some key findings on the effectiveness of the current protocol, even though, as the European Commission mentioned, it focused only on the first out of three years of implementation of the current protocol. The main conclusion of the report is that ‘it would be in the interest of both the EU and Greenland to renew the Protocol, the Protocol provides important economic benefits to both Parties, and helps ensure coherence with EU fishing activities elsewhere in the region.’
                  
Generally speaking, the FPA objectives have been achieved. Important exceptions include: agreed quotas for offshore cod that are not consistent with ICES advice, though noting that data collected from the fishery will be used to refine management of the stock; limited supply of fish landings to Greenland; and the generation of limited employment in Greenland.

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Novi protokol, ki je v skladu s cilji Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Unijo in Grenlandijo, krepi in spodbuja sodelovanje in partnerski okvir za razvoj trajnostne ribiške politike.
                  

                     Ker protokol temelji na odgovornem izkoriščanju ribolovnih virov in ekosistema na območju Grenlandije, ki je močno odvisna od ribištva kot svoje druge najpomembnejše gospodarske panoge, je v interesu obeh pogodbenic močnejša usmerjenost v trajnostni razvoj ribiške politike, ohranjanje ekosistema in odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov.
                  

                     Sam protokol še določa poskusni ribolovni program, za vrste, ki niso vključene v protokol ter znanstveno sodelovanje na področju trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov, zato sem sporazum tudi podprl.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovaj Sporazum koji služi za održavanje ribolovnih mogućnosti za plovila EU-a u grenlandskoj ribolovnoj zoni i doprinosi boljem upravljanju i očuvanju ribolovnih resursa putem sektorske podrške, osobito za praćenje domaće i strane flote i borbu protiv ilegalnog ribolova.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Cet accord de partenariat avec le Danemark et le Groenland fixe les possibilités de pêche des navires de l'union du Groenland.
                  

                     Traditionnellement, l'Europe achète plus de quotas qu'elle n'en pêche. Les quotas ont été réduits afin de limiter le coût de l'accord, ce qui est avantageux pour les deux parties, l'accord permettant en outre d'introduire des espèces et des quotas supplémentaires si les stocks le permettent.
                  

                     Par conséquent, j'ai voté pour.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che il rinnovo dell'Accordo di partenariato nel settore della pesca con la Danimarca e la Groenlandia nel ambito della politica della pesca, rappresenti un'opportunità importante per tutte le parti contraenti per continuare una cooperazione che ha portato risultati molto positivi sotto tutti i punti di vista.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Il primo accordo di pesca tra l'UE e la Danimarca/Groenlandia risale al 1985 e fu applicato per un periodo di dieci anni con periodi di rinnovo di sei anni fino alla sua sostituzione con il FPA attualmente in vigore. L'attuale FPA tra le parti è stato siglato nel giugno 2006, e applicato per sei anni (dal 1 o gennaio 2007 al 31 dicembre 2012), con periodi di rinnovo di sei anni.
                  

                     Il precedente protocollo è stato applicato dal 1o gennaio 2013 al 31 dicembre 2015 per un periodo di tre anni; la durata è stata accorciata al fine di allineare la rinegoziazione del protocollo con il rinnovo / revisione di altri strumenti politici pertinenti dell'UE, vale a dire la PCP, la decisione sull'associazione d'oltremare e l'iniziativa di partenariato UE-Groenlandia.
                  

                     Dopo tre cicli di negoziati, un nuovo protocollo è stato siglato il 20 marzo 2015. Si estende su un periodo di cinque anni dalla data della sua applicazione provvisoria. Si tratta di un accordo multi-specie, e il terzo più importante per l'UE in termini di valore economico.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Ce rapport porte sur un accord qui détermine les possibilités de pêche des navires des États membres de l'Union au Groenland en contrepartie d'un montant avoisinant 18 millions d'euros.
                  

                     Il s'agit d'un accord avantageux pour les deux parties dans la mesure où les quotas de pêche achetés par l'Union européenne ont été réduits et adaptés à la consommation effective afin de réaliser des économies budgétaires. C'est la raison pour laquelle j'ai voté pour ce rapport.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Un accordo che ha permesso una proficua attività di pesca per le flotte UE; voto favorevole.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – El nuevo Protocolo se ajusta a los objetivos del Acuerdo de colaboración en materia de pesca, refuerza la cooperación entre la Unión y Groenlandia y promueve un marco de colaboración que permite desarrollar, en beneficio de ambas Partes, una política pesquera sostenible y una explotación responsable de los recursos pesqueros en la zona de pesca de Groenlandia. Concede posibilidades de pesca a los buques de la Unión en la zona de pesca de Groenlandia, de conformidad con las medidas de conservación y ordenación pertinentes y dentro de los límites de los excedentes disponibles.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – Ce rapport est une recommandation sur la proposition de décision du Conseil relative à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues par l'accord de partenariat dans le secteur de la pêche entre la Communauté européenne, le gouvernement du Danemark et le gouvernement autonome du Groenland.
                  

                     Le protocole à l'accord de pêche entre l'Union européenne et le gouvernement autonome du Groenland a été renégocié entre le Conseil et le Groenland pour une durée de 5 ans. Il s'agit d'un accord multi-espèces prévoyant des possibilités de pêche pour les navires de l'Union détenant des licences pour les espèces suivantes: cabillaud, sébaste pélagique, sébastes démersaux, flétan, crevette nordique, capelan et grenadier. J'ai voté en faveur de cet accord qui respecte la règle du surplus et permet de renforcer la coopération entre l'Union européenne et le Groenland tout en promouvant le développement durable de la pêche et l'exploitation durable des ressources de la pêche dans la zone de pêche du Groenland.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore dell'accordo in questione perché prevede importanti benefici economici sia per l'UE che per la Groenlandia e contribuisce a garantire la coerenza con le attività di pesca dell'UE in altre zone della regione.
                  

                     In termini di valore economico, l'accordo con la Groenlandia è il terzo in ordine d'importanza per l'UE. In virtù dell'accordo, i pescherecci europei hanno avuto accesso a importanti possibilità di pesca in Groenlandia con vari vantaggi sia per il settore delle catture dell'UE che in termini di occupazione.
                  

                     Il nuovo protocollo è conforme agli obiettivi dell'accordo di partenariato nel settore della pesca (APP), in quanto rafforza la cooperazione tra l'Unione e la Groenlandia. Esso promuove un quadro di partenariato per lo sviluppo di una politica di pesca sostenibile e lo sfruttamento responsabile delle risorse alieutiche nella zona di pesca groenlandese.
                  

                     Deploro tuttavia che il ruolo del Parlamento nell'adozione degli APP sia ridotto ad una semplice procedura di approvazione. Penso che il Parlamento debba svolgere un ruolo più attivo ed essere immediatamente e pienamente informato in tutte le fasi delle procedure concernenti gli APP o i relativi rinnovi, al fine di aumentare la trasparenza e la responsabilità democratica dei protocolli.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of this new Protocol which should strengthen the cooperation between the European Union and Greenland. Moreover, it aims to promote the development of a sustainable fisheries policy and a responsible exploitation of fisheries resources in Greenland's fishing zone. It is a multi-species agreement that foresees fishing opportunities for various species.
The report contained some very positive provisions such as an emphasis on sustainable fishing practices having to be promoted in order to safeguard long-term productivity. There was a specific focus on the collapse of cod stocks in previous years, which was much needed and welcomed. For these reasons, I voted in favour of this report.

David Casa (PPE),
in writing. – By voting in favour of this report I gave my consent to the conclusion of the agreement between the EU, the Government of Denmark and the Government of Greenland. Greater cooperation between the EU and Greenland will benefit both parties. Very importantly, it will ensure better compliance with the EU Common Fisheries Policies and the Fisheries Partnership Agreements.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Il relatore lamenta che il ruolo del Parlamento europeo nell'adozione degli accordi di partenariato nel settore della pesca sia limitato alla procedura di approvazione. L'accordo in esame é multispecie, copre un periodo di cinque anni e prevede una contropartita finanziaria annua complessiva di 17 799 978 EUR per l'intero periodo. Il relatore ritiene il protocollo conforme agli obiettivi dell'accordo di partenariato nel settore della pesca e, condividendo, ho votato a favore.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση θεωρώντας πως το νέο πρωτόκολλο συνάδει με τους στόχους της συμφωνίας αλιευτικής σύμπραξης και ενισχύει τη συνεργασία μεταξύ της Ένωσης και της Γροιλανδίας.
                  

                     Προωθεί ένα πλαίσιο εταιρικής σχέσης εντός του οποίου μπορεί να αναπτυχθεί βιώσιμη αλιευτική πολιτική και υπεύθυνη εκμετάλλευση των αλιευτικών πόρων στην αλιευτική ζώνη της Γροιλανδίας. Τούτο, είναι προς το συμφέρον και των δύο συμβαλλόμενων μερών.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε ως προς τη σύσταση σχετικά με το σχέδιο απόφασης του Συμβουλίου για τη σύναψη πρωτοκόλλου για τον καθορισμό αλιευτικών δυνατοτήτων, αλλά και χρηματικής και τεχνικής αντιπαροχής που προβλέπονται στη συμφωνία αλιευτικής σύμπραξης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, της κυβέρνησης της Δανίας και της τοπικής κυβέρνησης της Γροιλανδίας το 1985. Το σχέδιο αυτό δεν αφορά μόνο οικονομικά θέματα, αλλά ταυτόχρονα αποτελεί και ένα θετικό πλάνο το οποίο θα επηρεάσει και περιβαλλοντικά ζητήματα.
                  

                     Νομίζω πως ανάλογες ενέργειες επιδρούν θετικά στη λειτουργία και τη παραγωγική διαδικασία της Ευρώπης, αφού τα προηγούμενα χρόνια υπήρχαν σημαντικά κέρδη από τη συνεργασία αυτή για τον κλάδο της αλιείας και για αυτό το λόγο αποφάσισα να υπερψηφίσω.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Mi sono espresso a favore di questa relazione in quanto sono evidenti i molteplici vantaggi che tale accordo trae a entrambe le parti. Praticamente tutte le esportazioni della Groenlandia di prodotti ittici sono destinati all'UE: in tal senso questo accordo è il terzo più importante per l'UE in termini di valore economico.
                  

                     Inoltre, l'intento è quello di sviluppare una politica di pesca sostenibile con uno sfruttamento responsabile delle risorse e di rafforzare la cooperazione tra l'Unione e la Groenlandia. Non ho potuto che votare a favore in quanto tale relazione rappresenta per l'Unione europea un motore economico fondamentale basato inoltre sul pieno rispetto della sostenibilità della risorsa.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – Greenland, covered under the Treaty on the Functioning of the European Union, is economically dependent on its fishery sector. The consequences of climate and environment issues must be recognised and fishing opportunities must conform to relevant conservation initiatives. This Protocol aims to provide EUR 17 799 978 per year over a five-year period. This would foster cooperation between the European Union and Greenland, ensuring a sustainable fisheries policy. This agreement covers a range of marine species. The use of local labour and firms should be a condition for the provision of fishing licences.

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – We voted against because we oppose this standard EU agreement structure.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ritengo che il nuovo protocollo sia conforme agli obiettivi di partenariato nel settore della pesca, in quanto rafforza la cooperazione tra l'Unione Europea e la Groenlandia e Danimarca, nell'interesse di tutti gli attori in causa e in linea con le pertinenti misure di conservazione e di gestione ed entro i limiti dell'eccedenza disponibile.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – The EU gives financial and technical support in exchange for fishing rights to a wide range of fish stocks in the partner country's exclusive economic zone. Greenland is one of these partners within the framework towards developing a sustainable fisheries policy and responsible exploitation of fishery resources in line with relevant conservation and management measures and within the limits of the available surplus. The renewal of these agreements is in the interests of both the EU and Greenland to ensure fulfilment of Protocol obligations.
I support the benefits aimed at sustaining fish stocks and resolving some ongoing operational difficulties based on reliable scientific evidence.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de conceder la aprobación del nuevo protocolo que establece las posibilidades de pesca y la contrapartida financiera entre Groenlandia y la UE. Este nuevo Protocolo promueve un marco de colaboración que permite desarrollar, en beneficio de ambas partes, una política pesquera sostenible y una explotación responsable de los recursos pesqueros en la zona de pesca de Groenlandia. Concede posibilidades de pesca a los buques de la Unión en la zona de pesca de Groenlandia, de conformidad con las medidas de conservación y ordenación pertinentes y dentro de los límites de los excedentes disponibles.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Noul protocol este în concordanță cu obiectivele acordului de parteneriat în domeniul pescuitului, consolidând astfel cooperarea dintre Uniunea Europeană și Groenlanda. Am votat pentru o prelungire a acordului existent pentru o perioadă de 5 ani de zile, perioadă în care contribuția financiară anuală ajunge la un total de aproximativ 18 milioane de euro. Sunt prevăzute, de asemenea, dispoziții pentru un program experimental de pescuit pentru speciile neincluse în protocol, precum și cooperarea științifică în domeniul exploatării durabile a resurselor piscicole.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Dzięki umowie z dziedziny rybołówstwa odnośnie połowów między Danią a Grenlandią otwiera się statkom UE dostęp do połowów mieszanych na wodach Grenlandii (najczęściej poławiane gatunki to północne krewetki, halibut, dorsz i ryba czerwona). Umowa z Grenlandią jest trzecią najważniejszą dla UE pod względem wartości gospodarczej. W 2013 r. umowa wygenerowała 10 mln € bezpośrednich zysków dla sektora połowowego UE.
                  

                     Mając na uwadze powyższe – zagłosowałem za przyjęciem procedowanej umowy.
                  

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Consider că reînnoirea acestui acord este în interesul Uniunii Europene, deoarece avantajele economice sunt de partea ambelor părți și sunt pe linia obiectivelor CFP.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport concerne le nouveau protocole entre le gouvernement du Danemark et le gouvernement autonome du Groenland. Il renforce la coopération entre l'Union et le Groenland et favorise un cadre de partenariat permettant le développement d'une politique de la pêche durable et l'exploitation responsable des ressources halieutiques dans la zone de pêche du Groenland.
                  

                     Considérant que les ressources marines du Groenland peuvent être un réel atout pour l'Union européenne en termes de consommation durable, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l'accord de partenariat dans le secteur de la pêche entre la Communauté européenne, d'une part, et le gouvernement du Danemark et le gouvernement autonome du Groenland, d'autre part. Ce protocole favorise la coopération entre l'Union européenne et le Groenland et permet le développement d'une politique de la pêche durable et l'exploitation responsable des ressources halieutiques dans la zone de pêche du Groenland.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – Az Európai Néppárt iránymutatásával összhangban szavazatommal támogattam a jegyzőkönyvre vonatkozó parlamenti egyetértés megadását.
                  

                     A Föld tengereinek 30%-a túlhalászott, a tengeri halállományok veszélybe kerültek. Ezért érthető, hogy a tengeri halállományok fenntartása érdekében az Európai Unió a tengeri halászat megfelelő korlátozására kényszerül. Tehát folyamatosan és jelentősen csökken a kihalászott tengeri halmennyiség.
                  

                     Ezért a közös halászati politikának jóval nagyobb figyelmet kell fordítania a fenntartható haltenyésztésre, vagyis az akvakultúrára, kiemelten pedig az édesvízi haltenyésztésre. A magyarországi halastavak jelentős része Natura 2000 területen fekszik. Ezek a halgazdaságok semmilyen veszélyt sem jelentenek e területek természeti értékeire. Sőt, sok esetben éppen a zárt rendszerű halastavainknak köszönhetőek az általuk létrehozott, illetve megőrzött egyedi vizes élőhelyi társulások.
                  

                     Következésképpen, az édesvízi akvakultúrát kell előtérbe helyezni és minél nagyobb mértékű uniós támogatásban részesíteni. Továbbá ezt a területet meg kell szabadítani az indokolatlanul szigorú és felesleges fenntarthatósági előírásoktól, amelyek csak a tengeri halászat és akvakultúra esetében indokoltak.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Dans le cadre des accords avec le Danemark et le Groenland qui en est un pays constitutif, l'Europe achète habituellement plus de quotas qu'elle n'en pêche réellement. Par ce texte, ces derniers ont été réajustés dans le but de réduire le coût de l'accord pour l'Europe mais également pour le Groenland et le Danemark. En effet, cet accord de 5 ans permet d'introduire des espèces et des quotas supplémentaires, si les stocks le permettent.
                  

                     Dans la mesure où les contreparties financières sont de près de 17,8 millions d'euros par an pendant 5 ans, la réévaluation de celles-ci n'est pas négligeable, j'ai donc voté pour le texte.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепих препоръката относно проекта за решение на Съвета за подписването на Протокола за определяне на възможностите за риболов и финансовите средства, предвидени в Споразумението за партньорство в областта на рибарството между Европейската общност, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга страна, защото споразумението е много важно от икономическа гледна точка за ЕС. Споразумението с Гренландия е третото по важност за ЕС от гледна точка на икономическата стойност - то дава достъп на европейските плавателни съдове до широк спектър от рибни запаси в гренландската изключителна икономическа зона, като в същото време постановява финансова помощ от страна на ЕС в размер на €17,8 милиона годишно в продължение на пет години. Така докладът гарантира финансова изгода и за двете страни, както и съгласуваност на риболовните дейности в ЕС.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – Az Európai Néppárt iránymutatásával összhangban szavazatommal támogattam a jegyzőkönyvre vonatkozó parlamenti egyetértés megadását.
                  

                     A Föld tengereinek 30%-a túlhalászott, a tengeri halállományok veszélybe kerültek. Ezért érthető, hogy a tengeri halállományok fenntartása érdekében az Európai Unió a tengeri halászat megfelelő korlátozására kényszerül. Tehát folyamatosan és jelentősen csökken a kihalászott tengeri halmennyiség. Ezért a közös halászati politikának jóval nagyobb figyelmet kell fordítania a fenntartható haltenyésztésre, vagyis az akvakultúrára, kiemelten pedig az édesvízi haltenyésztésre.
                  

                     A magyarországi halastavak jelentős része Natura 2000 területen fekszik. Ezek a halgazdaságok semmilyen veszélyt sem jelentenek e területek természeti értékeire. Sőt, sok esetben éppen a zárt rendszerű halastavainknak köszönhetőek az általuk létrehozott, illetve megőrzött egyedi vizes élőhelyi társulások. Következésképpen, az édesvízi akvakultúrát kell előtérbe helyezni és minél nagyobb mértékű uniós támogatásban részesíteni. Továbbá ezt a területet meg kell szabadítani az indokolatlanul szigorú és felesleges fenntarthatósági előírásoktól, amelyek csak a tengeri halászat és akvakultúra esetében indokoltak.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – Nos últimos anos, a União Europeia assinou uma série de acordos e protocolos de colaboração em matéria de pescas com países terceiros. Acordos onde a UE concede ajuda financeira e apoio técnico a troco de direitos de pesca de uma ampla população de espécies na zona económica exclusiva desses países. A Dinamarca e a Gronelândia são dos dois países com acordos específicos.
                  

                     O novo protocolo contempla uma compartida financeira de 17,8 milhões de euros repartidos pelo acesso à ZEE da Gronelândia de 13,17 milhões e um apoio específico de 2,931 milhões para ajudar a política pesqueira daquele país e permitirá aumentar a quantidade de algumas espécies piscícolas.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote pour: cet accord permet d'introduire des espèces et des quotas supplémentaires si les stocks le permettent.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório foca-se no novo Acordo de Parceria de Pescas entre a Comunidade Europeia, por um lado, e o Governo da Dinamarca e o Governo Autónomo da Gronelândia, por outro.
                  

                     Este acordo providencia o acesso das frotas dos Estados-Membros da UE a um conjunto alargado de stocks de peixe na Zona Económica Exclusiva da Gronelândia. Este acordo, que já tem um longo historial, é o terceiro mais importante para a UE em termos do seu valor económico, considerando o relator que os benefícios para as duas partes têm sido significativos. Refere-se, no entanto, que os benefícios indiretos para o território da Gronelândia têm sido limitados (por exemplo, a nível da criação de emprego e da intervenção dos portos locais no ciclo dos produtos pesqueiros) – facto que, mais uma vez, contraria os objetivos expressos dos acordos ditos ‘de parceria’.
                  

                     O novo protocolo prevê uma redução ligeira nas contribuições da UE face ao protocolo vigente. Essa redução traduz, no entanto, a redução das quotas de pesca, não se considerando que seja significativa. Por outro lado, há um aumento na parte destinada à cooperação sectorial.
                  

                     Votámos favoravelmente.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho espresso il mio voto favorevole all'accordo di partenariato, oggetto della relazione per l'importanza che l'accesso alla pesca mista nelle acque della Groenlandia rappresenta per le imbarcazioni Ue, sia in termini di differenziazione delle specie catturate che dal punto di vista del valore economico.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour. Overall positive.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Podľa predmetnej novej Dohody o partnerstve v sektore rybolovu s Dánskom a Grónskom bude celkový finančný príspevok predstavovať sumu vo výške 17 799 978 EUR na rok počas platnosti. Predmetný protokol má za cieľ posilniť spoluprácu medzi Európskou úniou a Grónskom. Protokol slúži na udržanie možnosti rybolovu pre plavidlá Európskej únie v rybolovnej oblasti Grónska a prispieva k lepšiemu riadeniu a ochrane zdrojov rybolovu podporou odvetvia, najmä pokiaľ ide o monitorovanie domácich i zahraničných flotíl a boj proti nelegálnemu rybolovu, pričom rovnako pomôže pri vývoji odvetví miestneho rybolovu vrátane podpory miestnej zamestnanosti, čo je v súlade s politikou spoločnej rybárskej politiky.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto favorevole all'accordo che permette una proficua attività di pesca per le flotte UE.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση A8-0067/2016 καθώς διαφωνώ με την οικονομική ενίσχυση της Γροιλανδίας υπό οιανδήποτε μορφή, καθώς δεν δύναται να οδηγούνται οι πόροι της ΕΕ και τα χρήματα των Ευρωπαίων φορολογουμένων σε τρίτες χώρες. Εάν επιθυμεί η ΕΕ σύμπραξη με την τοπική κυβέρνηση της Γροιλανδίας πρέπει να βρει τρόπο ο οποίος δεν θα ζημιώνει τους Ευρωπαίους πολίτες.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – The new Protocol is considered to be in line with the objectives of the CFP, to respect the principle of available surplus and the obligation to follow scientific advice. It strengthens cooperation between the EU and Greenland and promotes a sustainable fisheries policy and responsible exploitation of fishery resources, including through financial support (sectoral support) for the implementation of programmes, in particular for enhanced monitoring and combating of illegal fishing, as well as the support of the local fisheries sector, including the generation of local employment opportunities.
The new Protocol ensures improved value for money for the EU by aligning the level of fishing opportunities with the effective level of utilisation; it provides for at least one annual meeting of the Joint Committee, at which the Commission and Greenland review the implementation of the FPA/Protocol, and, if necessary, adjust the programming of sectoral support/financial contribution. I therefore voted in favour.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – Az Európai Néppárt iránymutatásával összhangban szavazatommal támogattam a jegyzőkönyvre vonatkozó parlamenti egyetértés megadását.
                  

                     A Föld tengereinek 30%-a túlhalászott, a tengeri halállományok veszélybe kerültek. Ezért érthető, hogy a tengeri halállományok fenntartása érdekében az Európai Unió a tengeri halászat megfelelő korlátozására kényszerül. Tehát folyamatosan és jelentősen csökken a kihalászott tengeri halmennyiség.
                  

                     Ezért a közös halászati politikának jóval nagyobb figyelmet kell fordítania a fenntartható haltenyésztésre, vagyis az akvakultúrára, kiemelten pedig az édesvízi haltenyésztésre. A magyarországi halastavak jelentős része Natura 2000 területen fekszik. Ezek a halgazdaságok semmilyen veszélyt sem jelentenek e területek természeti értékeire. Sőt, sok esetben éppen a zárt rendszerű halastavainknak köszönhetőek az általuk létrehozott, illetve megőrzött egyedi vizes élőhelyi társulások.
                  

                     Következésképpen, az édesvízi akvakultúrát kell előtérbe helyezni és minél nagyobb mértékű uniós támogatásban részesíteni. Továbbá ezt a területet meg kell szabadítani az indokolatlanul szigorú és felesleges fenntarthatósági előírásoktól, amelyek csak a tengeri halászat és akvakultúra esetében indokoltak.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Kiállok az ajánlás mellett, és egyetértek az új jegyzőkönyv megkötésével. A halászati partnerségi megállapodások jó eszközök az EU pénzügyi és technikai támogatási rendszerének kibővítésére, és a Grönlanddal kötött megállapodás gazdasági értékét tekintve az EU harmadik legfontosabb megállapodása. Az új jegyzőkönyv erősíti az Unió és Grönland közötti együttműködést, és olyan partnerségi keretet segít kiépíteni, amelyben a grönlandi halászati övezeten belüli halászati erőforrások kihasználásával fenntartható halászati politika alakítható ki. Ez mindkét fél érdekeit szolgálja.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor de esta Recomendación. Debemos tener presente que, en los últimos años, la UE ha firmado una serie de acuerdos y protocolos de colaboración en materia de pesca con ‘terceros países’, por los que se concede ayuda financiera y técnica a cambio de derechos de pesca en la zona económica exclusiva del país socio. El Protocolo actual contempla una contrapartida financiera de la UE que asciende a 17,85 millones EUR al año. La renovación del Protocolo redundará en interés tanto de la UE como de Groenlandia.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für das ‘Partnerschaftliche Fischereiabkommen mit Dänemark und Grönland: Fangmöglichkeiten und finanzielle Gegenleistung’ gestimmt, da ich als Vertreter der Küstenregion Mecklenburg-Vorpommern die Förderung einer nachhaltigen, stark mittelständisch geprägten Fischerei ausdrücklich begrüße und das Biodiversitätsmanagement im Meer nicht an den Außengrenzen der EU enden kann.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Als Mitglied des Fischereiausschusses befürworte ich das Abkommen. Grönland und vor allem Dänemark sind wichtige Partner auch in Bezug auf den bevorstehenden Nordseeplan. Die nachhaltige Vereinheitlichung der Regeln über Fischerei und die verantwortungsvolle Abstimmung mit umliegenden Ländern der Gewässerzonen halte ich für dringend notwendig.
                  

Neena Gill (S&D),
in writing. – I voted in favour of this Protocol which maintains fishing opportunities for EU vessels in Greenland's Exclusive Economic Zone (EEZ). It will contribute to better management and conservation of fish stocks.

Julie Girling (ECR),
in writing. – The fishing industry is an important one for the UK and for the South West; agreements like this which help to improve productivity in this sector are very welcome. This agreement will allow British fishing boats to access Greenland's waters and access species such as northern prawns, Greenland halibut, cod and red fish. It represents the third most important partnership agreement for the European Union in terms of economic value. The previous agreement from 2013 generated EUR 10 million in direct value-added to the EU's catching sector, so continuing the agreement will no doubt be economically beneficial.
This is an excellent example of how agreements made at the EU level are directly benefitting fishermen in the UK and I was pleased to vote in favour alongside my British Conservative and ECR group colleagues.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Cet accord de 5 ans fixe les possibilités de pêche des navires de l'Union au Groenland, gouvernement autonome du Danemark. Ce type d'accord existe depuis 1985.
                  

                     Les contreparties financières sont les suivantes: l'Union européenne paiera environ 17,8 millions d'euros par an, incluant 13,1 millions d'euros pour le droit d'accès à la zone de pêche du Groenland, près de 3 millions d'euros pour la politique sectorielle et 1,7 million d'euros pour les possibilités de pêche supplémentaires.
                  

                     Le nouvel accord comporte des évolutions positives: d'une part, les contributions des armateurs augmentent de 40 à 50 %; d'autre part, les quotas ont été réduits de manière à réduire le coût de l'accord. En effet, l'Union européenne, traditionnellement, achetait plus de quotas qu'elle n'en pêchait.
                  

                     Enfin, cet accord permet également d'introduire des espèces et des quotas supplémentaires si les stocks le permettent.
                  

                     C'est donc un accord avantageux pour les deux parties.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor ya que en los últimos años, la Unión Europea ha firmado una serie de acuerdos y protocolos de colaboración en materia de pesca con ‘terceros países’. A través de estos acuerdos, la UE concede ayuda financiera y técnica a cambio de derechos de pesca en relación con una amplia gama de poblaciones en la zona económica exclusiva del país socio.
                  

                     En este caso se ha celebrado un acuerdo específico de colaboración en materia de pesca con el Gobierno de Dinamarca y con el Gobierno Autónomo de Groenlandia, en lo sucesivo ‘el Acuerdo de colaboración en materia de pesca UE-Groenlandia’.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this Protocol, it is the third most important Fisheries Partner Agreement for the EU in terms of its economic value and it helps ensure coherence with EU fishing activities elsewhere in the region.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the fisheries partnership agreement with Denmark and Greenland. It strengthens cooperation between the EU and two countries as well as promoting a partnership framework in which to develop a sustainable fisheries policy and responsible exploitation of fishery resources in the Greenlandic fishing zone.

András Gyürk (PPE),
írásban. – Az Európai Néppárt iránymutatásával összhangban szavazatommal támogattam a jegyzőkönyvre vonatkozó parlamenti egyetértés megadását.
                  

                     A Föld tengereinek 30%-a túlhalászott, a tengeri halállományok veszélybe kerültek. Ezért érthető, hogy a tengeri halállományok fenntartása érdekében az Európai Unió a tengeri halászat megfelelő korlátozására kényszerül. Tehát folyamatosan és jelentősen csökken a kihalászott tengeri halmennyiség.
                  

                     Ezért a közös halászati politikának jóval nagyobb figyelmet kell fordítania a fenntartható haltenyésztésre, kiemelten pedig az édesvízi haltenyésztésre. A magyarországi halastavak jelentős része Natura 2000 területen fekszik. Ezek a halgazdaságok semmilyen veszélyt sem jelentenek e területek természeti értékeire. Sőt, sok esetben éppen a zárt rendszerű halastavainknak köszönhetőek az általuk létrehozott, illetve megőrzött egyedi vizes élőhelyi társulások.
                  

                     Következésképpen, az édesvízi akvakultúrát kell előtérbe helyezni és minél nagyobb mértékű uniós támogatásban részesíteni. Továbbá ezt a területet meg kell szabadítani az indokolatlanul szigorú és felesleges fenntarthatósági előírásoktól, amelyek csak a tengeri halászat és tengeri akvakultúra esetében indokoltak.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση αποτελεί ουσιαστικά ανανέωση του πρωτοκόλλου της συμφωνίας αλιευτικής σύμπραξης μεταξύ της ΕΕ και των δύο μερών, της Δανίας και της Γροιλανδίας. Το νέο πρωτόκολλο, γιατί το προηγούμενο έληξε 31 Δεκεμβρίου 2015, συνάδει με τους στόχους της συμφωνίας αλιευτικής σύμπραξης, ενισχύει τη συνεργασία μεταξύ της ΕΕ και της Γροιλανδίας και προωθεί ένα πλαίσιο σύμπραξης για την ανάπτυξη βιώσιμης αλιευτικής πολιτικής. Για τους λόγους αυτούς υπερψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I supported the continuation of the Fisheries Partnership Agreement between the European Community on the one hand and the Government of Denmark and the Home Rule Government of Greenland on the other as it strengthens cooperation between the Union and Greenland. It also promotes a partnership framework in which to develop a sustainable fisheries policy and responsible exploitation of fishery resources in the Greenlandic fishing zone. This is in the interest of both parties, in line with relevant conservation and management measures and within the limits of the available surplus.
Likewise, this agreement allows the Irish fishing industry to exploit and fish within Greenland's fishing zone. In a Commission study on the agreement, it concluded that: ‘it would be in the interest of both the EU and Greenland to renew the Protocol, the Protocol provides important economic benefits to both Parties, and helps ensure coherence with EU fishing activities elsewhere in the region’. However, it is also important to note that whilst the overall objectives may be coherent, EU fisheries in the FPA have targeted stocks that are overexploited and/or contributed to catches that exceed precautionary advice. This aspect of the deal along with better data on fishing stocks needs to be taken into consideration by the Council.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of renewing the protocol as it benefits both the EU and Greenland while also benefiting the consistency of fishing activities elsewhere in the region.

György Hölvényi (PPE),
írásban. – Az Európai Néppárt iránymutatásával összhangban szavazatommal támogattam a jegyzőkönyvre vonatkozó parlamenti egyetértés megadását.
                  

                     A Föld tengereinek 30 %-a túlhalászott, a tengeri halállományok veszélybe kerültek. Ezért érthető, hogy a tengeri halállományok fenntartása érdekében az Európai Unió a tengeri halászat megfelelő korlátozására kényszerül. Tehát folyamatosan és jelentősen csökken a kihalászott tengeri halmennyiség.
                  

                     Ezért a közös halászati politikának jóval nagyobb figyelmet kell fordítania a fenntartható haltenyésztésre, vagyis az akvakultúrára, kiemelten pedig az édesvízi haltenyésztésre. A magyarországi halastavak jelentős része Natura 2000 területen fekszik. Ezek a halgazdaságok semmilyen veszélyt sem jelentenek e területek természeti értékeire. Sőt, sok esetben éppen a zárt rendszerű halastavainknak köszönhetőek az általuk létrehozott, illetve megőrzött egyedi vizes élőhelyi társulások.
                  

                     Következésképpen, az édesvízi akvakultúrát kell előtérbe helyezni és minél nagyobb mértékű uniós támogatásban részesíteni. Továbbá ezt a területet meg kell szabadítani az indokolatlanul szigorú és felesleges fenntarthatósági előírásoktól, amelyek csak a tengeri halászat és akvakultúra esetében indokoltak.
                  

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of this report. Fisheries resources are important to both Greenland and the EU and this annual agreement is hugely beneficial to both parties.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – In recent years the European Union has signed a series of fisheries partnership agreements. I have voted in favour of the most recent fisheries partnership agreement that covers a period of five years and provides an annual financial contribution of EUR 17 799 987 per year to Greenland in exchange for fishing rights.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za nacrt zakonodavne rezolucije Europskog parlamenta o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i Vlade Danske i Lokalne Vlade Grenlanda, s druge strane jer se time daje suglasnost za sklapanja sporazuma. Ovim sporazumom Europska unija pruža financijsku i tehničku pomoć Grenlandu, a isti predstavlja treći najvažniji sporazum Unije po pitanju ekonomske vrijednosti.
                  

                     S druge strane, prava na ribarenje u isključivom gospodarskom pojasu Grenlanda znatno doprinose gospodarstvu EU-a i u skladu su sa Zajedničkom ribarstvenom politikom. U potpunosti podržavam prijedlog novog Sporazuma za razdoblje od pet godina koji će zasigurno osigurati obostranu korist, međutim isti treba uzeti u obzir očuvanje morske bioraznolikosti i osigurati da aktivnosti koje će se implementirati budu održive i ekološki prihvatljive.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Ce texte évoque un accord de 5 ans qui fixe les possibilités de pêche des navires de l'Union au Groenland, gouvernement autonome du Danemark. Les accords avec le Danemark et le Groenland existent depuis 1985. L'Europe, traditionnellement, achète plus de quotas qu'elle n'en pêche. Cette fois-ci, les quotas ont été réduits afin de réduire le coût de l'accord.
                  

                     Cet accord est avantageux pour les deux parties et permet notamment d'introduire des espèces et des quotas supplémentaires si les stocks le permettent. C'est pourquoi j'ai voté en faveur de ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – We voted against because we oppose this standard EU agreement structure.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Marco Affronte concernant l'accord de partenariat dans le secteur de la pêche avec le Danemark et le Groenland. Ce nouveau protocole renforce la coopération entre l'Union et le Groenland, permet de développer une politique de la pêche durable et d'exploiter responsablement les ressources marines dans la zone de pêche du Groenland. J'ai donc approuvé cette proposition qui est autant dans l'intérêt de l'Union que dans celui du Groenland puisqu'elle implique des gains économiques importants d'une part, et contribue à assurer la cohérence avec les activités de pêche de l'Union ailleurs dans la région d'autre part.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Le rapport invite au renouvellement du protocole entre l'UE, le Danemark et le Groenland concernant des accords dans le secteur de la pêche. L'Europe a tout intérêt à renouveler ce protocole avec le Groenland qui lui accorde, en échange d'une assistance technique et financière, un droit de pêche dans la ZEE de l'île. C'est pourquoi j'ai voté pour.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of renewing the Protocol, as the Protocol provides important economic benefits to both parties and helps ensure coherence with EU fishing activities elsewhere in the region.

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – Az Európai Néppárt iránymutatásával összhangban szavazatommal támogattam a jegyzőkönyvre vonatkozó parlamenti egyetértés megadását.
                  

                     A Föld tengereinek 30%-a túlhalászott, a tengeri halállományok veszélybe kerültek. Ezért érthető, hogy a tengeri halállományok fenntartása érdekében az Európai Unió a tengeri halászat megfelelő korlátozására kényszerül. Tehát folyamatosan és jelentősen csökken a kihalászott tengeri halmennyiség.
                  

                     Ezért a közös halászati politikának jóval nagyobb figyelmet kell fordítania a fenntartható haltenyésztésre, vagyis az akvakultúrára, kiemelten pedig az édesvízi haltenyésztésre. A magyarországi halastavak jelentős része Natura 2000 területen fekszik. Ezek a halgazdaságok semmilyen veszélyt sem jelentenek e területek természeti értékeire. Sőt, sok esetben éppen a zárt rendszerű halastavainknak köszönhetőek az általuk létrehozott, illetve megőrzött egyedi vizes élőhelyi társulások.
                  

                     Következésképpen, az édesvízi akvakultúrát kell előtérbe helyezni és minél nagyobb mértékű uniós támogatásban részesíteni. Továbbá ezt a területet meg kell szabadítani az indokolatlanul szigorú és felesleges fenntarthatósági előírásoktól, amelyek csak a tengeri halászat és akvakultúra esetében indokoltak.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour le rapport sur l'accord de partenariat dans le secteur de la pêche avec le Danemark et le Groenland. Il s'agit d'un accord de 5 ans qui fixe les possibilités de pêche des navires de l'Union européenne au Groenland, gouvernement autonome du Danemark. Les contreparties financières sont de 17 799 978 euros par an pendant 5 ans. L'UE, traditionnellement, achète plus de quotas qu'elle n'en pêche. Cette fois-ci, les quotas ont été réduits afin de réduire le coût de l'accord.
                  

                     Cet accord est avantageux pour les deux parties. Il permet notamment d'introduire des espèces et des quotas supplémentaires si les stocks le permettent.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour cet accord de pêche avec le Danemark et le Groenland car il augmente de façon raisonnable et respectueuse les possibilités de renouvellement des stocks, le volume de poissons que les bateaux de l'UE peuvent pêcher dans leurs eaux.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Ce texte veut conclure un accord de 5 ans entre l'Union européenne et le Groenland, région autonome du Danemark, dans le cadre de la pêche.
                  

                     En échange de contreparties financières, destinées à la politique sectorielle du Groenland, à la réserve annuelle pour des possibilités de pêche supplémentaire et à l'accès à la zone de pêche, l'Union européenne aura l'autorisation de pêcher dans cette zone maritime. Contrairement à son habitude, elle a réduit la quantité de quotas achetés pour alléger le coût de l'accord. De plus, cet accord promet d'apporter des espèces et des quotas supplémentaires selon la possibilité des stocks. Je me suis donc prononcé pour ce texte.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de conceder la aprobación del nuevo protocolo que establece las posibilidades de pesca y la contrapartida financiera entre Groenlandia y la UE. Este nuevo Protocolo promueve un marco de colaboración que permite desarrollar, en beneficio de ambas partes, una política pesquera sostenible y una explotación responsable de los recursos pesqueros en la zona de pesca de Groenlandia. Concede posibilidades de pesca a los buques de la Unión en la zona de pesca de Groenlandia, de conformidad con las medidas de conservación y ordenación pertinentes y dentro de los límites de los excedentes disponibles.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – Esta recomendación da luz verde a la firma del acuerdo en materia de pesca que la Unión Europea viene negociando desde hace tiempo con el Gobierno de Dinamarca y con el Gobierno Autónomo de Groenlandia.
                  

                     Desde 1985 hemos firmado sucesivos acuerdos entre la UE y los gobiernos daneses y groenlandeses, que se han revelado sumamente beneficiosos para ambas partes y en los que se han respetado -si bien siempre hay algún aspecto a mejorar- los compromisos y acuerdos establecidos.
                  

                     En cuanto a las magnitudes económicas hay que señalar que este acuerdo es el tercero más importante para la UE. Y es que, según los análisis que se han hecho de la implementación de los anteriores acuerdos, el impacto para el sector pesquero de la UE, así como para nuestras industrias de producción y transformación, han sido enormemente positivos.
                  

                     Además, desde el punto de vista del cuidado del medio ambiente, estos acuerdos persiguen en última instancia que la Unión Europea desarrolle una política pesquera sostenible y, a tal fin, gracias a las contrapartida financiera europea, el gobierno de Groenlandia está mejorando la administración, conservación y control de su pesca y, también, invirtiendo en investigación científica.
                  

                     Por lo expuesto, mi voto será favorable a esta recomendación.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Nesouhlasím s principem, aby EU platila v letech 2016-2020 ročně 17,8 milionu EUR Grónsku za právo lovit ryby v jeho vodách. Nesouhlasím obecně s principem, podle kterého si EU kupuje vlády chudých zemí na úkor ekonomického rozvoje těchto zemí.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Prva partnerstva o ribarstvu između EU-a, Grenlanda i Danske datiraju još od 1985. kada je potpisan prvi ugovor na period od deset godina i po isteku produžen još šest godina. Većina izvoza ribe s Grenlanda namijenjena je tržištu Europske unije, dok Danska na tržište Unije izvozi više od 90 %.
                  

                     Sporazum s Grenlandom je od iznimne važnost za EU-u za gospodarski rast, jer je treći najveći gospodarski sporazum. Obnavljanjem sporazuma o partnerstvu u ribarstvu, ostvaruju se dodatne ekonomske prednosti, stoga sam podržala izvješće.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
rakstiski. – Līdzīgi Islandei vai Farēru salām Grenlandes primārais ekonomikas sektors, kā arī eksporta prece ir attiecīgi zivsaimniecība un zivis, kas aizņem ap 90 % no visām eksportētajām precēm, no kurām ap 90 % nonāk Dānijā. Pēdējo gadu laikā Savienība ir parakstījusi vairākus partnerattiecību nolīgumus zivsaimniecības nozarē un protokolus ar trešām valstīm. To ietvaros ES sniedz finansiālu un tehnisku atbalstu apmaiņā pret tiesībām zvejot partnervalstu ekskluzīvajā ekonomikas zonā.
                  

                     Tā kā Grenlande līgumiski ir Dānijas Karalistes sastāvdaļa, un zvejniecība tās teritoriālajos ūdeņos atrodas Nuukas pārvaldē, savukārt ārpus tām — Kopenhāgenas, bija nepieciešams noslēgt līgumu ar abām pusēm. Sākotnējs zivsaimniecības nolīgums tika parakstīts 1985. gadā, kurš pēc tam tika vairākkārt pagarināts un beidzot būšot aizvietots ar partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē. Tādējādi šī protokola mērķis ir pastiprināt esošo sadarbību, jo pēc sava darbības apmēra tas ir trešais svarīgākais ES nolīgums ekonomiskās vērtības kontekstā.
                  

                     Ņemot vērā abpusējo labumu sniegšanu iesaistītājām pusēm, bija, protams, loģiski nobalsot ‘par’. Svarīgi tomēr būtu atzīmēt, ka turpmāk nolīguma ietvaros vajadzētu pievērst lielāku uzmanību zivsaimniecības ilgtspējīgumam.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της σύστασης σχετικά με το σχέδιο απόφασης του Συμβουλίου όσον αφορά τη σύναψη εξ ονόματος της Ευρωπαϊκής Ένωσης του πρωτοκόλλου για τον καθορισμό των αλιευτικών δυνατοτήτων και της χρηματικής αντιπαροχής που προβλέπονται στη συμφωνία αλιευτικής σύμπραξης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, αφενός, και της κυβέρνησης της Δανίας και της τοπικής κυβέρνησης της Γροιλανδίας, αφετέρου, διότι είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce texte.
                  

                     Cet accord renouvelle, pour cinq ans, les accords déjà signés avec le Danemark et le Groenland depuis 1985.
                  

                     Mieux négocié, cet accord inclut cette fois des quotas de pêche plus proches de la pratique pour l'Union européenne qui réalise ainsi une économie substantielle. Il introduit, en outre, des espèces et des quotas supplémentaires, modulables en fonction des stocks.
                  

David Martin (S&D),
in writing. – I supported this proposal. The main conclusion of a study into the existing agreement is that ‘it would be in the interest of both the EU and Greenland to renew the Protocol, the Protocol provides important economic benefits to both Parties, and helps ensure coherence with EU fishing activities elsewhere in the region’.

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – La relazione sull'accordo di partenariato nel settore della pesca con la Danimarca e la Groenlandia; possibilità di pesca e contropartita finanziaria mi vede a favore. Si tratta di un settore particolarmente sviluppato, considerando che il pesce rappresenta quasi il 90% dei prodotti esportati, basti pensare che nel 2011 1 238 erano i pescatori impegnati a tempo pieno. Questo accordo permette alle navi dell'UE di accedere ad una ampia gamma di risorse ittiche.
                  

                     L'attuale protocollo prevede un contributo finanziario dell'UE di 17 850 000 EUR annui. L'UE eroga una contropartita finanziaria annuale fissa per l'accesso, indipendentemente dalle possibilità di pesca concordate in virtù del protocollo. Se le possibilità di pesca concordate sono inferiori alle possibilità di pesca indicative delineate nel protocollo, il protocollo consente alla Groenlandia o di offrire all'UE possibilità di pesca alternative equivalenti per l'anno in questione, oppure di compensare l'UE nell'anno successivo.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – El acuerdo pesquero que la UE tiene con Groenlandia es el tercero más importante en términos de su valor económico.
                  

                     Estoy de acuerdo con el ponente en que el nuevo Protocolo refuerza la cooperación entre la Unión y Groenlandia. Promueve un marco de asociación para el desarrollo de una política pesquera sostenible y una explotación responsable de los recursos pesqueros en la zona de pesca de Groenlandia. Ello redunda en interés de ambas partes, en consonancia con las medidas de conservación y gestión pertinentes y en el marco de los límites de los excedentes disponibles.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I supported this report that will continue the EU's important Fisheries Partnership with Greenland and ensure proper management of fish stocks.

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – La quasi-totalité des exportations du Groenland de produits de la pêche sont destinées à l'Union européenne. De plus, du fait de l'offre limitée de débarquement de poisson au Groenland et des faibles capacités de création d'emploi, un accord de pêche est en cours entre l'UE et le Groenland depuis 1985. Le rapport propose d'approuver la poursuite de cet accord qui fournit un accès aux navires de l'UE à un large éventail de stocks de poissons dans la ZEE du Groenland.
                  

                     Ce système est appliqué partout dans le monde et je le condamne. Les conditions plus favorables de celui-ci ne me font pas changer d'avis. Cette logique productiviste doit cesser. Le protocole prévoit une contribution financière de l'UE de 17,85 millions d'euros par an, dont 2,74 millions d'euros pour soutenir la politique sectorielle de la pêche groenlandaise. Les quotas de poissons à prélever sont établis scientifiquement et visent à favoriser une pêche durable.
                  

                     Je vote contre cet accord.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Ce texte autorisant dans une certaine mesure les navires de l'UE à pêcher dans les zones maritimes du Danemark et du Groenland est avantageux pour les deux parties. Les quotas de pêche ont été réduits afin de baisser le coût de l'accord puisque l'UE ne pêchait pas à hauteur des quotas qu'elle achetait.
                  

                     En conséquence j'ai voté pour ce texte.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Apresentei o meu voto favorável sobre o Acordo de Parceria no domínio da pesca com a Dinamarca e a Gronelândia: possibilidades de pesca e contrapartida financeira. O acesso da frota dos Estados-Membros da UE à ZEE da Gronelândia é vital para o sector das pescas da UE. O Acordo de Parceria com a Gronelândia é, em termos económicos, o terceiro mais importante para a UE. Com este acordo é reforçada a cooperação entre a União Europeia e a Gronelândia, com vista a uma exploração responsável e sustentável dos recursos de pesca da Gronelândia. A importância económica para ambas as partes é muito relevante.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I supported this agreement as it leads to more sustainable and realistic fishing practices and gives European fisheries access to Greenland's waters, whilst also developing and increasing local employment opportunities in Greenland.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Je salue l'approbation par le Parlement européen de la conclusion du Protocole à l'accord de partenariat de pêche entre l'Union européenne et le Groenland. La poursuite de cet accord de pêche, particulièrement important pour les deux parties, participera au renforcement de la coopération en matière de pêche durable.
                  

                     À cette fin, cet accord — ainsi que tous les autres accords de partenariat de pêche — doit être parfaitement en phase avec les objectifs de la politique commune de la pêche et en particulier avec son principe de précaution et d'exploitation responsable des ressources de la mer. L'Union est un acteur clé dans le domaine de la pêche et a dès lors le devoir de promouvoir, notamment au travers des accords de pêche qu'elle conclut, une gestion durable des ressources halieutiques mondiales.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Grónsko od r. 1978 disponujúc plnou samosprávou i vlastnou vládou je jedným zo zámorských území EÚ, úprava vzťahu s ktorým je všeobecne obsiahnutá predovšetkým v dohode o partnerstve schválenou Radou v r. 2006. Prírodné bohatstvo Grónska spočíva v priľahlých moriach, preto krajina takmer všetku ekonomickú aktivitu sústreďuje na oblasť rybolovu. V tomto kontexte sú vzťahy s kontinentálnou Európou kľúčové – takmer všetok vývoz smeruje do členských štátov EÚ, pričom pre Úniu predstavuje dovoz Dánska viac ako 90 %. Tieto vzťahy upravuje dohoda o partnerstve v sektore rybolovu, ktorá poskytuje lodiam z územia EÚ prístup k populáciám rýb vo výhradnej ekonomickej zóne Grónska, za čo Únia platí ročne finančnú náhradu vo výške 15,1 milióna EUR, ako aj osobitnú sumu 2,74 milióna EUR za podporu rybolovného sektora v Grónsku. Pokiaľ ide o návrh nového protokolu stanovujúceho rybolovné možnosti a finančný príspevok, vnímam ho ako zabezpečenie kontinuity posilňovania spolupráce medzu EÚ a Grónskom a podporu partnerstva v záujme rozvíjania politiky rybolovu a získavania rýb z grónskych vôd. Ako pozitívum tohto protokolu vidím tiež zahrnutie ustanovení a ochrane prírodného bohatstva a efektívneho riadenia politiky rybolovu. Hlasujem preto za odporúčanie k návrhu v súčasnom znení.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report on a fisheries partnership agreement with Denmark and Greenland: fishing opportunities and financial contribution. The Protocol serves to maintain fishing opportunities for EU vessels in the Greenlandic fishing zone and contributes to better management and conservation of fishery resources through sectoral support, in particular for the monitoring of domestic and foreign fleets and combating illegal fishing, as well as helping the development of the local fisheries sector, including the support of local employment. It is in line with the objectives of the CFP, respects the principle of available surplus and the obligation to follow scientific advice. Regular reviewing ensures that the FPA/Protocol is implemented as intended and provides improved value for money.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Az Európai Uniónak Dánia kormányával és Grönland Helyi Kormányával létezik egy egyedi halászati partnerségi megállapodása (a továbbiakban: EU–Grönland halászati partnerségi megállapodás). A megállapodás 2007. január 1-jén lépett hatályba, jelenleg 2018. december 31-ig hatályos és a halállományok széles köréhez biztosít hozzáférést az uniós hajók számára Grönland kizárólagos gazdasági övezetében. Az eredeti halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv 2007. január 1-jétől2012. december 31-ig volt érvényben, ezt váltotta föl egy január 1-jétől 2015. december 31-ig, hároméves időtartamra megkötött jegyzőkönyv.
                  

                     A Bizottság a Tanácstól 2014. szeptember 25-én kapott megbízást, tárgyalásokat folytatott Grönland kormányával, valamint Dánia kormányának képviselőivel, a jegyzőkönyv megújítása céljából. Az új jegyzőkönyvet 2015. március 20-án parafálták, a Bizottság a jegyzőkönyv megújítására vonatkozó javaslatot 2015. július 16-án fogadta el. A Tanács határozattervezetet nyújtott be az új jegyzőkönyv megkötésére vonatkozóan. A Halászati Bizottság jelentésében azt javasolja a Parlamentnek, hogy a Tanács tervezetével értsen egyet. Ennek megfelelően szavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Cet accord fixe les possibilités de pêche des navires de l'Union au Groenland, gouvernement autonome du Danemark. Les accords avec le Danemark et le Groenland existent depuis 1985. Il s'avère avantageux pour les deux parties. Cet accord permet notamment d'introduire des espèces et des quotas supplémentaires si les stocks le permettent. Il peut donc être soutenu.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – O acordo inicial relativo à atividade das pescas entre a União Europeia, a Dinamarca e a Gronelândia remonta a 1985. Praticamente toda a captura de pescado da Gronelândia é exportada para a União Europeia, sendo este Acordo de Parceria com a Gronelândia o terceiro mais importante para a UE em termos económicos.
                  

                     O acordo de parceria de pesca tem como objetivo reforçar a cooperação entre a União e a Gronelândia, promover um quadro de colaboração para o desenvolvimento de uma política de pescas sustentável e uma exploração responsável dos recursos na zona de pesca da Gronelândia.
                  

                     Defendo a renovação do Acordo, dada a importância económica para ambas as partes e os benefícios da atividade das pescas da UE na região.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur la conclusion d'un protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière dans l'accord de partenariat dans le secteur de la pêche avec le Danemark et le Groenland. Ce texte renforce la coopération entre l'Union européenne, d'une part, et le Groenland et le Danemark, d'autre part, et favorise la meilleure gestion des ressources alimentaires apportées par la pêche.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Affronte sur l'accord de partenariat. L'accord de pêche initial entre l'Union européenne, d'une part, et le gouvernement du Danemark et le gouvernement autonome du Groenland, d'autre part, remonte à 1985. Cet accord a couru pendant dix ans puis a été prorogé pour une période supplémentaire de six ans jusqu'à ce qu'il soit finalement remplacé par l'APP qui est en vigueur actuellement. Les pêcheries groenlandaises les plus importantes sont la pêche au chalut de la crevette nordique, du flétan du Groenland, de la morue et du sébaste. Le poisson représente près de 90 % des exportations.
                  

                     La quasi-totalité des exportations du Groenland de produits de la pêche sont destinées à l'Union européenne, le Danemark représentant plus de 90 % des importations de l'Union. Les crevettes surgelées, le flétan du Groenland et la morue sont les exportations les plus importantes. L'Union européenne verse une compensation financière annuelle fixe pour l'accès, indépendamment des possibilités de pêche prévues au protocole. Le protocole actuel prévoit une contrepartie financière de 17,85 millions d'euros par an.
                  

                     L'accord avec le Groenland est le troisième accord par ordre d'importance économique pour l'Union.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – L'accord de pêche entre l'Union européenne, d'une part, et le Danemark et le Groenland, d'autre part, constitue le troisième accord par ordre d'importance économique pour l'Union. Compte tenu des enjeux économiques pour l'ensemble des parties, mais aussi de l'importance de parvenir à une politique de pêche durable et responsable, ce que doit permettre le travail de la Commission européenne, le renouvellement du protocole répond à la totalité des enjeux. J'ai donc voté en faveur du renouvellement.
                  

Alessandra Mussolini (PPE),
per iscritto. – Negli ultimi, anni l'Unione europea ha firmato una serie di accordi di partenariato nel settore della pesca (APP) e protocolli con dei ‘paesi terzi’. Attraverso gli accordi di partenariato l'Unione Europea fornisce sostegno finanziario e tecnico in cambio di diritti di pesca in relazione ad una vasta gamma di risorse ittiche nella zona economica esclusiva del paese partner. Ho votato a favore dell'accordo con la Groenlandia, un paese che, in termini di valore economico, é il terzo in ordine di importanza dell'UE.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Az Európai Unió, valamint Dánia és Grönland közötti halászati megállapodás hosszú évekre nyúlik vissza. Egy olyan partnerségi megállapodásról beszélünk a halászati ágazatban, ami mindkét fél számára jelentős előnyöket biztosít. Gazdasági értékét tekintve az Európai Unió harmadik legfontosabb megállapodásáról beszélünk, ami évről évre jelentős hozzáadott értéket biztosít az uniós halászati ágazat számára. Ebből kifolyólag semmi akadályát sem látom a már hagyományossá vált megállapodás újabb meghosszabbításának.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Several Fisheries Partnership Agreements have been signed by the EU in recent years.
These sustainable fisheries agreements with non-EU countries are negotiated and concluded by the Commission on behalf of the EU. I voted for this report that will provide a financial contribution of EUR 17.8 m each year from the EU to Greenland in exchange for fishing rights.

Dan Nica (S&D),
în scris. – Acordul cu Groenlanda este cel de-al treilea acord ca importanță pentru UE din punctul de vedere al valorii economice. Este atât în interesul UE, cât și al Groenlandei să reînnoiască protocolul, acesta furnizând avantaje economice importante ambelor părți și contribuind la asigurarea coerenței cu activitățile de pescuit ale UE în alte zone din regiune.
                  

                     În iulie 2015, Comisia Europeană a adoptat propunerile de reînnoire a Protocolului la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei pe de altă parte. Noul protocol prevede o contribuție financiară a UE de 17,8 milioane EUR pe an. Această sumă reprezintă: a) peste 13 milioane EUR pe an pentru accesul la zona de pescuit a Groenlandei; b) 2,9 milioane EUR pe an, corespunzând pachetului suplimentar mobilizat de UE în vederea sprijinirii politicii de pescuit a Groenlandei și c) 1,7 milioane EUR ca rezervă anuală pentru posibilități de pescuit suplimentare și noi care pot fi acceptate de UE sub rezerva avizelor științifice și a surplusului de resurse.
                  

                     De asemenea, prezentul protocol este de importanță strategică pentru activitățile navelor Uniunii în zonele de pescuit ale altor parteneri bilaterali importanți în Atlanticul de Nord-Est, în special Norvegia și Insulele Feroe.
                  

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea raportului privind reînnoirea protocolului în domeniul pescuitului dintre UE și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei, deoarece acesta susține fără echivoc încheierea protocolului. Acest nou protocol este în concordanță cu politica comună în domeniul pescuitului (PCP) și este unul echitabil și necesar ambelor părți. Protocolul prevede accesul vaselor aflate sub pavilionul unui stat membru al UE la resursele de pește ale Groenlandei, iar UE se angajează să plătească 17,85 de milioane de euro pe an pentru posibilitățile de pescuit, pe o perioadă de cinci ani. Protocolul precedent cu Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei a generat o valoare adăugată directă și indirectă de aproximativ 1,6 EUR pentru fiecare 1 EUR investit de UE. În acest sens, consider că acest protocol trebuie susținut și trebuie încurajată repetarea acestuia și în alte situații.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich für diesen Bericht ausgesprochen, da ein partnerschaftliches Fischereiabkommen mit Dänemark und Grönland den Fischern eine Unterstützung von 17,8 Millionen Euro zuspricht.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Pritariu šio protokolo dėl specialaus žvejybos partnerystės susitarimo su Danijos vyriausybe ir Grenlandijos vietine vyriausybe sudarymui. Pažymėtina, kad šis susitarimas yra ekonomiškai naudingas abiems šalims. Be to, jis sustiprins Europos Sąjungos ir Grenlandijos bendradarbiavimą.
                  

                     ES laivams bus suteikta prieiga prie įvairių žuvų išteklių Grenlandijos išskirtinėje ekonominėje zonoje, o Grenlandijos žuvininkystės sektoriaus politikai bus skiriama finansinė parama. Be to, Grenlandijos žvejybos zonoje bus plėtojama tvari žuvininkystės politika ir atsakingai naudojami žuvininkystės ištekliai.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – We voted against because we oppose this standard EU agreement structure.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Considerato che il Parlamento europeo dà la sua approvazione alla conclusione del nuovo protocollo all'accordo di partenariato nel settore della pesca tra l'UE e la Groenlandia; che l'APP tra le parti è in vigore dal 2006 ed è stato più volte rinnovato; che secondo l'analisi della Commissione il rinnovo del protocollo porterebbe ulteriori benefici sia all'UE che alla Groenlandia, consentendo alla prima di pescare in Groenlandia e alla seconda di avere una contropartita finanziaria rilevante oltre a generare occupazione nel settore; che in caso di una possibilità di pesca inferiore a quanto stabilito dal protocollo sussiste per la Groenlandia l'obbligo di restituire all'UE parte dell'importo ricevuto a fronte del permesso concesso; che il nuovo protocollo dovrebbe incrementare i benefici in termini di sfruttamento sostenibile degli stock ittici e superare le difficoltà finora riscontrate, ho ritenuto opportuno votare in maniera positiva.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržavam zahtjev izvjestitelja za odobravanje ribarskog partnerskog protokola između EU-a i Grenlanda od strane Europskog parlamenta. Slažem se da novi protokol treba biti u skladu sa ciljevima Sporazuma o ribarskom partnerstvu što će pridonijeti boljoj suradnji između Unije i Grenlanda. Održiva ribarska politika i odgovorna eksploatacija ribarskih bogatstava trebala bi biti prioritet jer se radi o zajedničkom interesu.
                  

                     Izražavam zabrinutost jer se u sklopu ribarskog sporazuma odobrava da posada iz EU-a ribari već izlovljene stokove koji su iznad predostrožnih znanstvenih preporuka. Ne bi smjeli izlaziti izvan okvira ciljeva Zajedničke ribarstvene politike, znanstvenih preporuka od strane NAFO-a i ICES-a, kao i ciljeva ribarskih partnerskih sporazuma.
                  

                     Pozdravljam inicijativu da sljedeći protokol služi za povećanje financijskih interesa u smislu održive eksploatacije ribljih stokova. Također, podupirem bolje praćenje znanstvenih preporuka jer bez takvih preporuka ne možemo govoriti o održivom ribarstvu koje je od osobitog interesa za EU, a pogotovo iz razloga što je EU lider u politici održivog ribarstva.
                  

                     Povećanje kontrole i usklađivanje financijskih kompenzacija na temelju ex ante procjena je cilj kojem trebamo nedvosmisleno i što je moguće ažurnije i efikasnije stremiti.
                  

                     Naposljetku, slažem se da Europski parlament treba imati značajniju ulogu u odobravanju ribarskih partnerskih sporazuma u cilju bolje transparentnosti i demokratičnosti protokola.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – L'Europe, traditionnellement, achète plus de quotas qu'elle n'en pêche. Cette fois-ci, les quotas ont été réduits afin de réduire le coût de l'accord. Les contributions des armateurs augmentent même de 40 à 50 %. Cet accord permet également d'introduire des espèces et des quotas supplémentaires si les stocks le permettent. En raison de ces points positifs, je vote en faveur du texte.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Grenland je jedna od 26 prekomorskih zemalja i područja obuhvaćenih dijelom IV. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Njegovo je gospodarstvo u velikoj mjeri ovisno o sektoru ribarstva, drugom po redu najvećem gospodarskom sektoru u Grenlandu. Novim protokolom, kojim se obuhvaća petogodišnje razdoblje od datuma njegova potpisivanja, predviđen je godišnji financijski doprinos u iznosu od 17 799 978 EUR.
                  

                     Protokolom bi se trebala ojačati suradnja između Europske unije i Grenlanda te promicati razvoj održive ribarstvene politike i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni Grenlanda. Sporazum se odnosi na više vrsta i njime se predviđaju ribolovne mogućnosti za bakalar, pelagijsku škarpinu, pridnenu škarpinu, veliki list (ploču), sjevernu kozicu, kapelan i grenadir. Zbog svega navedenog, pozdravljam potpisivanje sporazuma.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório foca-se no novo Acordo de Parceria de Pescas entre a Comunidade Europeia, por um lado, e o Governo da Dinamarca e o Governo Autónomo da Gronelândia, por outro.
                  

                     Este acordo providencia o acesso das frotas dos Estados-Membros da UE a um conjunto alargado de stocks de peixe na Zona Económica Exclusiva da Gronelândia. Este acordo, que já tem um longo historial, é o terceiro mais importante para a UE em termos do seu valor económico, considerando o relator que os benefícios para as duas partes têm sido significativos. Refere-se, no entanto, que os benefícios indiretos para o território da Gronelândia têm sido limitados (por exemplo, a nível da criação de emprego e da intervenção dos portos locais no ciclo dos produtos pesqueiros) – facto que, mais uma vez, contraria os objetivos expressos dos acordos ditos de parceria.
                  

                     O novo protocolo prevê uma redução ligeira nas contribuições da UE face ao protocolo vigente. Essa redução traduz, no entanto, a redução das quotas de pesca, não se considerando que seja significativa. Por outro lado, há um aumento na parte destinada à cooperação sectorial.
                  

                     Votámos favoravelmente.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržao sam izvješće kolege Affrontea. Smatram da je u interesu i Europske unije i Grenlanda obnova Protokola koji pruža važne gospodarske koristi objema stranama te pomaže osigurati koherentnost aktivnosti ribarstva Europske unije drugdje u regiji. Time će se ujedno i osnažiti suradnja s Grenlandom i razviti održiva politika ribarstva kao i odgovorno iskorištavanje ribarskih resursa u grenlandskoj ribarskoj zoni. Protokol smatram važnim podržati, s obzirom da se prema gospodarskoj vrijednosti radi o trećem najvažnijem sporazumu za EU-u.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Dohoda s Grónskem je z hlediska hospodářské hodnoty pro EU třetí nejvýznamnější dohodou. Proto velice vítám schválení návrhu o prodloužení trvání protokolu vztahujícího se k této dohodě, který dosud přinesl EU značné výhody. Nejenže se díky němu významně rozšířila rybolovná práva pro občany EU, ale také vznikla nová pracovní místa na plný úvazek. Jsem přesvědčen, že tento protokol přinesl a do budoucna i přinese další výhody pro obě strany.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Nel 16 luglio 2015, in vista della scadenza del precedente protocollo, la Commissione ha adottato le proposte per il rinnovo dell'accordo di partenariato nel settore della pesca tra l'Unione europea e il governo della Danimarca e il governo locale della Groenlandia.
                  

                     Il nuovo protocollo prevede un contributo finanziario dell'UE di 17,8 milioni di EUR annui. Inoltre, promuove un quadro di partenariato favorevole per lo sviluppo di una politica di pesca sostenibile e per lo sfruttamento responsabile delle risorse alieutiche nella zona di pesca groenlandese. In termini di valore economico, l'accordo di partenariato con la Groenlandia, è il terzo in ordine d'importanza per l'UE.
                  

                     Ritengo che il contenuto di questo accordo di partenariato risponda agli interessi di entrambe le parti. Per questo motivo ho deciso di votare favorevolmente.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du protocole à l'accord de pêche entre l'UE, le Danemark et le Groenland.
                  

                     Ce texte, prévu pour une durée de cinq ans, est conforme aux objectifs de la politique commune de la pêche et promeut un partenariat entre l'UE et le Groenland qui permettra une pêche durable et responsable. Aussi, les navires européens détenant les licences adéquates auront la possibilité de pêcher certaines espèces dans la zone économique exclusive (ZEE) concernée et la clause de surplus sera préservée par ce nouvel accord.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – We voted against because we oppose this standard EU agreement structure.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Nos últimos anos, a UE tem assinado uma série de acordos e protocolos de pescas com países terceiros, proporcionando apoio técnico e financeiro em troca de direitos de pesca para uma ampla gama de unidades populacionais de peixes na zona económica exclusiva de países parceiros. Este relatório é relativo ao acordo com o Governo da Dinamarca e com o Governo da Gronelândia, agora chamado EU/Greenland FPA e que começou a ser elaborado em 1985. Trata-se de um acordo misto que possibilita o acesso da UE a uma ampla gama de recursos haliêuticos na Zona Económica Exclusiva da Gronelândia.
                  

                     Congratulo-me pelo voto favorável neste relatório de grande interesse, quer para a UE quer para a Gronelândia, visto que fornece benefícios económicos importantes e ajuda a garantir a coerência com as atividades de pesca da UE noutros lugares da região.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Prolongamento do acordo de pesca (5 anos a contar de março de 2015). É um acordo multi-espécies e o terceiro mais importante para a UE em termos de valor económico. O novo protocolo prevê uma contribuição financeira de 17.799.978 euros por ano de duração. Promove uma política de pescas sustentável e a exploração responsável de recursos, combatendo a pesca ilegal e apoiando o sector de pescas local.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – El 20 de marzo de 2015 se rubricó el nuevo Protocolo resultado de la negociación entre la Comisión y el Gobierno de Dinamarca y el de Groenlandia. Este nuevo Protocolo abarca un período de cinco años y se ajusta a los objetivos del Acuerdo de colaboración en materia de pesca, concediendo posibilidades de pesca a los buques de la Unión en la zona de pesca de Groenlandia, de conformidad con las medidas de conservación y ordenación pertinentes y dentro de los límites de los excedentes disponibles.
                  

                     Se refuerza la cooperación entre la Unión y Groenlandia y se promueve un marco de colaboración que permite desarrollar una política pesquera sostenible y una explotación responsable de los recursos pesqueros en la zona de pesca de Groenlandia.
                  

                     Este Protocolo, establece una contrapartida financiera anual de 17.799.978€ durante su periodo de vigencia, de los que 13.168.978€ por el acceso a la zona de pesca de Groenlandia, 2.931.000€ de dotación adicional abonada por la UE en apoyo de la política pesquera de Groenlandia y 1.700.000€ como reserva para nuevas posibilidades adicionales de pesca que podrán ser aceptadas por la UE, a reserva de asesoramiento científico y recursos excedentarios.
                  

                     He votado a favor.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – L'accord de pêche initial entre l'Union européenne, d'une part, et le gouvernement du Danemark et le gouvernement autonome du Groenland, d'autre part, remonte à 1985. Cet accord a longuement été prorogé jusqu'à ce qu'il soit finalement remplacé par l'APP qui est en vigueur actuellement.
                  

                     La quasi-totalité des exportations du Groenland de produits de la pêche sont destinées à l'Union européenne; quant au Danemark, il représente plus de 90 % des importations de l'Union.
                  

                     L'Union européenne verse une compensation financière annuelle fixe pour l'accès, indépendamment des possibilités de pêche prévues au protocole. Le protocole actuel prévoit d'ailleurs une contrepartie financière de 17,85 millions d'euros par an.
                  

                     L'accord avec le Groenland est le troisième accord par ordre d'importance économique pour l'Union.
                  

                     Le nouveau protocole entre le gouvernement du Danemark et le gouvernement autonome du Groenland vient s'aligner sur les objectifs de l'accord de partenariat dans le secteur de la pêche: il renforce la coopération entre l'Union et le Groenland. Il vient en outre favoriser un cadre de partenariat permettant le développement d'une politique de la pêche durable et l'exploitation responsable des ressources halieutiques dans la zone de pêche du Groenland. Et ce, dans l'intérêt des deux parties, conformément aux mesures de conservation et de gestion pertinentes et dans les limites du surplus disponible.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už, nes šioje rekomendacijoje kalbama apie esminius klausimus. Vienas jų – siekis apsaugoti labai jautrią ir lengvai pažeidžiamą Arkties florą ir fauną. Tai galima pasiekti imantis darnaus išteklių naudojimo ir išsaugojimo priemonių. Kitas svarbus aspektas – protokole numatyta 17 799 978 EUR metinė finansinio įnašo suma, kuri bus skiriama visą protokolo galiojimo laikotarpį, t.y. penkerius metus. O tai užtikrins ES laivų prieigą prie žuvų rinkos, esančios Grenlandijos laisvojoje ekonominėje zonoje.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Esta recomendação visa aprovar o protocolo relativo às possibilidades de pesca entre a União Europeia e o Governo da Dinamarca e o Governo local da Gronelândia, dado que o acordo inicial de pescas remonta a 1985.
                  

                     O acordo com a Gronelândia é o terceiro mais importante para a União em termos de valor económico. Cerca de 90% dos produtos exportados pela Gronelândia são provenientes de produtos da pesca, sendo que praticamente a grande maioria é destinada à União Europeia.
                  

                     Este novo protocolo de Parceria no domínio das pescas, com o Governo da Dinamarca e o Governo local da Gronelândia, visa não só fortalecer a cooperação já existente entre a UE e a Gronelândia, bem como promover um quadro de parceria para o desenvolvimento de uma política de pesca sustentável e uma exploração responsável dos recursos haliêuticos na zona de pesca.
                  

                     Estes são objetivos em que ambas as partes partilham manifesto interesse uma vez que a renovação deste protocolo prevê benefícios económicos importantes para ambas, razão pela qual votei favoravelmente esta recomendação.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai soutenu cette approbation de l'accord de partenariat dans le secteur de la pêche avec le Danemark et le Groenland. L'accord initial entre l'Union, le Danemark et le gouvernement autonome du Groenland date de 1985. Il s'agit ici de l'adoption du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière. Les produits issus de l'activité de pêche représentent près de 90 % des exportations du Groenland, dont la quasi-totalité est destinée au Danemark. L'Union verse une compensation financière annuelle pour l'accès de ces produits, compte tenu des relations spéciales qui lient le Danemark et le Groenland.
                  

                     J'ai soutenu ce rapport parce qu'il demande toutefois la mise en place d'une pêche soutenable de certains stocks halieutiques, une plus grande attention accordée à l'avis scientifique et un contrôle renforcé ainsi qu'une adaptation de la contrepartie financière de l'Union à l'évaluation a posteriori des possibilités de pêche prévues au protocole.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor ya que en los últimos años, la Unión Europea ha firmado una serie de acuerdos y protocolos de colaboración en materia de pesca con ‘terceros países’. A través de estos acuerdos, la UE concede ayuda financiera y técnica a cambio de derechos de pesca en relación con una amplia gama de poblaciones en la zona económica exclusiva del país socio.
                  

                     En este caso se ha celebrado un acuerdo específico de colaboración en materia de pesca con el Gobierno de Dinamarca y con el Gobierno Autónomo de Groenlandia, en lo sucesivo ‘el Acuerdo de colaboración en materia de pesca UE-Groenlandia’.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de conceder la aprobación del nuevo protocolo que establece las posibilidades de pesca y la contrapartida financiera entre Groenlandia y la UE. Este nuevo Protocolo promueve un marco de colaboración que permite desarrollar, en beneficio de ambas partes, una política pesquera sostenible y una explotación responsable de los recursos pesqueros en la zona de pesca de Groenlandia. Concede posibilidades de pesca a los buques de la Unión en la zona de pesca de Groenlandia, de conformidad con las medidas de conservación y ordenación pertinentes y dentro de los límites de los excedentes disponibles.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Il nuovo protocollo dell'accordo di partenariato nel settore della pesca tra l'Unione europea, da un lato, e il governo della Danimarca e il governo locale della Groenlandia, dall'altro, promuove un quadro di partenariato per lo sviluppo di una politica di pesca sostenibile e lo sfruttamento responsabile delle risorse alieutiche nella zona economica esclusiva groenlandese.
                  

                     La contropartita finanziaria erogata dall'UE sarà pari a 17,8 milioni di EUR annui per cinque anni e consentirà ai pescherecci europei l'accesso alla pesca mista nelle acque della Groenlandia, in linea con le pertinenti misure di conservazione e di gestione ed entro i limiti dell'eccedenza disponibile. Vorrei ricordare che l'accordo con la Groenlandia è il terzo più importante per l'UE in termini di valore economico.
                  

                     Basti ricordare, infatti, che nel 2013, l'accordo ha generato ben 10 milioni di euro in valore diretto per il settore delle catture dell'UE e ulteriori 12 milioni di euro in valore aggiunto indiretto nei settori e monte e a valle. Ho votato quindi a favore del nuovo protocollo, alla luce degli importanti benefici economici per entrambe le parti.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito. – O Acordo de Parceria no domínio da pesca com a Dinamarca e a Gronelândia é o terceiro mais importante em termos económicos da União Europeia. As avaliações ex ante e ex post consideram ser do interesse da União Europeia e da Gronelândia a renovação do Acordo. Para isso contribuíram também as mais-valias financeiras criadas na União Europeia e que ascendem a 10 milhões de euros.
                  

                     O novo Acordo constitui um encargo para a União Europeia de quase 18 milhões de euros anuais. Desses, praticamente 3 milhões estão adstritos ao chamado apoio ao sector das pescas local.
                  

                     Votei positivamente este acordo, mas irei ter especial atenção ao cumprimento do mesmo. Entre outros, é essencial que as verbas consignadas sejam mesmo utilizadas conforme planeado, incluindo, portanto, a utilização adequada do financiamento ao sector das pescas.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – We voted against because we oppose this standard EU agreement structure.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I voted in favour in this consent procedure as it serves to maintain fishing opportunities for EU ships in the fishing zone of Greenland's Exclusive Economic Zone (EEZ). But this arrangement serves as a warning to the UK if it leaves the EU, as although the UK will benefit from charging those using its EEZ, as Greenland does today, the UK will also have to pay when in other EU Members' EEZs. This benefit of being able to use the EEZ of other Member States is used and is a great source of income for many of the UK's fishers. A factor which makes more sense when you consider that, unlike Greenland's waters which are more self-contained, the EEZ of the UK is certainly not.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – This resolution consists of a protocol for a fisheries partnership agreement between the EU and Denmark/Greenland. The agreement considers both the economic and environmental sides, so therefore I voted in favour.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Pozitivno sam glasao za ovo izvješće, no ovo obrazloženje glasovanja nastaje kao kritika postojećem sustavu vrednovanja rada zastupnika u Europskom parlamentu isključivo na osnovu statističkog broja parlamentarnih aktivnosti potenciranog u Hrvatskoj, a koji zapravo ne odražava stvarnu kvalitetu i količinu rada, učinkovitost te ponajviše uspjeh zastupničkog djelovanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Partnerské dohody v sektore rybolovu sú spôsobom, ako krajiny EÚ získavajú prístup k rybolovným právam vo výhradnej zóne partnerskej krajiny. Počiatočná dohoda o rybolove medzi EÚ na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Grónska na druhej bola uzatvorená už v roku 1985. Medzitým došlo k jej viacnásobnej aktualizácii a minulý rok prijala Komisia návrh na obnovu protokolu k tejto dohode. Keďže ide o zmiešanú dohodu, ktorá poskytuje lodiam EÚ prístup k rozsiahlym populáciám rýb v grónskych vodách, poskytuje EÚ výmenou za rybolovné práva partnerskej krajine finančnú a technickú podporu. Popritom sa EÚ podieľa na podpore mnohých činností, ktoré sú dôležité pre úsilie Grónska riadiť a kontrolovať svoj rybolov udržateľným spôsobom. Rybolov je pre Grónsko významnou súčasťou hospodárska, keďže ryby predstavujú takmer 90 % vyvážaného tovaru. Prakticky celý vývoz grónskych rybacích výrobkov je určený pre EÚ, pričom veľká väčšina smeruje do Dánska. Pre spoločnosti v krajinách EÚ má dohoda značné výhody, keďže vytvára pridanú hodnotu aj v ďalších dodávateľských a odberateľských odvetviach. Zavedenie nového protokolu podporujem, a verím, že bude naďalej prínosný pre obe krajiny. Do budúcna je však potrebné uvažovať najmä o možnostiach udržateľného využívania populácií rýb s väčším dôrazom na lepšie dodržiavanie vedeckých odporúčaní.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Preko sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju EU pridobi ribolovne pravice za veliko število ribjih staležev v izključni ekonomski coni partnerske države, obenem pa zagotavlja finančno in tehnično podporo tej državi. Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju z vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije (partnerstvo EU/Grenlandija) je za EU tretji najpomembnejši sporazum v smislu njegove gospodarske vrednosti.
                  

                     Odobritev Parlamenta je potrebna za sklenitev novega protokola k sporazumu, ki določa podrobnosti za njegovo izvajanje v prihodnjih petih letih. V novem protokolu je predviden finančni prispevek EU v znesku 17,8 milijona EUR na leto, kar predstavlja znesek za dostop do grenlandske izključne ekonomske cone (13,17 milijona EUR) in posebni znesek (2,931 milijona EUR) namenjen podpori za grenlandsko sektorsko ribiško politiko. Ribe predstavljajo skoraj 90 % izvoznega blaga Grenlandije; najpomembnejši segmenti so ribolov severne kozice, grenlandske morske plošče in trske.
                  

                     Ta mešani sporazum bo plovilom EU zagotavljal dostop do velikega števila ribjih staležev v izključni ekonomski coni Grenlandije. Novi protokol je skladen s cilji sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, saj spodbuja in krepi sodelovanje EU-Grenlandija ter predvideva razvoj trajnostne ribiške politike in odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov v grenlandskem ribolovnem območju.
                  

                     Zaradi navedenega sem glasoval za poročilo in tako odobril sklenitev protokola.
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Oggi ho espresso voto favorevole sul protocollo all'accordo di partenariato nel settore della pesca concluso nel 2006 tra Unione europea, da una parte, e Danimarca e Groenlandia, dall'altra, poiché si tratta di uno strumento importante per garantire l'accesso alla pesca per le flotte europee nella zona economica esclusiva del paese partner, in questo caso la Groenlandia.
                  

                     Il protocollo ha, infatti, l'obiettivo di mantenere le opportunità di pesca per i pescherecci europei nelle acque della Groenlandia e così contribuire ad una migliore gestione e conservazione delle risorse ittiche attraverso un supporto settoriale, in particolare per il monitoraggio delle flotte domestiche e straniere, il contrasto alla pesca illegale e lo sviluppo della pesca locale.
                  

                     In cambio, l'UE fornirà un contributo finanziario per l'accesso alla zona di pesca della Groenlandia e per il sostegno alla politica settoriale della pesca della Groenlandia. Il testo prevede un controllo regolare di queste misure, assicurando così che l'implementazione del partenariato e del protocollo sia corretta e rispecchi eventuali modifiche della situazione.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Europska unija je posljednjih godina potpisala velik broj sporazuma o partnerstvu u ribarstvu i protokola s trećim zemljama. Navedenim sporazumima Europska unija pruža financijsku i tehničku pomoć u zamjenu za ribolovna prava u isključivom gospodarskom pojasu partnerskih zemalja. Trenutno je na snazi i Sporazum s Danskom i autonomnom pokrajinom Grenland koji je zamijenio prvobitni sporazum o ribarstvu iz 1985. godine.
                  

                     Gospodarstvo Grenlanda uvelike ovisi o sektoru ribarstva te bi se novim protokolom, koji obuhvaća petogodišnje razdoblje od datuma potpisivanja, trebala ojačati suradnja između EU-a i Grenlanda na način da se promiče razvoj održive ribarstvene politike i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa. S obzirom na ekonomsku vrijednost, sporazum s Grenlandom je treći najvažniji za Europsku uniju te smatram da je potpisivanje sporazuma u interesu obje strane. Slijedom navedenog, podržavam ovu preporuku.
                  

Catherine Stihler (S&D),
in writing. – I supported this report, which is simply to replace the protocol that expired at the end of 2015 with a new protocol to allow EU vessels access to Greenland's Exclusive Economic Zone.

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Prvi sporazum o ribarstvu između Europske unije i Danske, točnije Grenlanda, njezine autonomne pokrajine, sklopljen je 1985. godine na 10 godine, a bio je produžen za dodatnih šest godina nakon kojih je bio zamijenjen Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu koji je trenutno na snazi. Sporazum je od velike važnosti jer su gotovo svi ribarski proizvodi Grenlanda namijenjeni za izvoz u Europsku uniju. Isto tako, spomenuti Sporazum je, što se tiče ekonomske vrijednosti, treći najvažniji za Uniju.
                  

                     Podržavam preporuku kolege Affrontea o Sporazumu o partnerstvu u ribarstvu s Danskom i Grenlandom jer smatram da je u interesu i Europske unije i Grenlanda da se protokol obnovi. Protokol pruža važne ekonomske beneficije objema stranama te doprinosi osiguravanju koherentnosti s drugim ribarskim aktivnostima EU-a u regiji. Nadalje, protokol je u skladu s ciljevima već spomenutog sporazuma jer osnažuje suradnju između Unije i Grenlanda te promovira partnerski okvir kojim se razvija održiva politika ribarstva i odgovorna eksploatacija ribe u ribolovnom području Grenlanda.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Návrh som podporil vzhľadom na ekonomickú hodnotu, ktorú Európskej únii prináša partnerstvo medzi Dánskom a Grónskom.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za priporočilo o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani.
                  

                     Namen sporazuma je, da EU zagotavlja finančno in tehnično podporo v zameno za ribolovne pravice. Podpiram sklenitev novega sporazuma, s katerim še naprej zagotavlja Evropski uniji in Grenlandiji pomembne gospodarske koristi.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Πρόκειται για ανανέωση του πρωτοκόλλου της συμφωνίας αλιευτικής σύμπραξης μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης και των δύο μερών, της Δανίας και της Γροιλανδίας. Το ισχύον πρωτόκολλο για τον καθορισμό των αλιευτικών δυνατοτήτων και της χρηματικής αντιπαροχής που προβλέπονται στη συμφωνία αλιευτικής σύμπραξης έληξε στις 31 Δεκεμβρίου 2015. Μετά το πέρας των εν λόγω διαπραγματεύσεων, στις 20 Μαρτίου 2015, μονογραφήθηκε νέο πρωτόκολλο. Το νέο πρωτόκολλο συνάδει με τους στόχους της συμφωνίας αλιευτικής σύμπραξης, ενισχύει τη συνεργασία μεταξύ της Ένωσης και της Γροιλανδίας και προωθεί ένα πλαίσιο σύμπραξης για την ανάπτυξη βιώσιμης αλιευτικής πολιτικής και υπεύθυνης εκμετάλλευσης των αλιευτικών πόρων στην αλιευτική ζώνη της Γροιλανδίας προς το συμφέρον και των δύο μερών. Για τους λόγους αυτούς υπερψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Πρέπει να επιδιώκονται συμφωνίες μεταξύ της ΕΕ και τρίτων χωρών οι οποίες να προωθούν την ανάπτυξη των κρατών μελών της Ευρωπαϊκής Ένωσης, χωρίς όμως να θίγονται τα εθνικά και οικονομικά τους συμφέροντα.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – Az Európai Néppárt iránymutatásával összhangban szavazatommal támogattam a jegyzőkönyvre vonatkozó parlamenti egyetértés megadását.
                  

                     A közös halászati politikának jóval nagyobb figyelmet kell fordítania a fenntartható haltenyésztésre, az akvakultúrára, kiemelten pedig az édesvízi haltenyésztésre. A magyarországi halastavak jelentős része Natura 2000 területen fekszik. Ezek a halgazdaságok semmilyen veszélyt sem jelentenek e területek természeti értékeire. Sőt, sok esetben éppen a zárt rendszerű halastavainknak köszönhetőek az általuk létrehozott, illetve megőrzött egyedi vizes élőhelyi társulások.
                  

                     Következésképpen, az édesvízi akvakultúrát kell előtérbe helyezni és minél nagyobb mértékű uniós támogatásban részesíteni. Továbbá ezt a területet meg kell szabadítani az indokolatlanul szigorú és felesleges fenntarthatósági előírásoktól, amelyek csak a tengeri halászat és akvakultúra esetében indokoltak.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Az Európai Unió az elmúlt években több halászati partnerségi megállapodást és jegyzőkönyvet kötött ‘harmadik országokkal’. A halászati partnerségi megállapodások révén az EU pénzügyi és technikai támogatást nyújt a partnerországok kizárólagos gazdasági övezetén belüli halállományok széles körére vonatkozó halászati jogokért cserébe.
                  

                     Az egyrészről az EU, másrészről Dánia kormánya és Grönland Helyi Kormánya közötti eredeti halászati megállapodás 1985-re nyúlik vissza. Ez a megállapodás tíz évig volt érvényben, majd további hat évre meghosszabbították, amíg végül helyébe nem lépett a jelenleg is hatályos halászati partnerségi megállapodás.
                  

                     A jelentést támogattam, mivel az új jegyzőkönyv összhangban áll a halászati partnerségi megállapodás célkitűzéseivel: erősíti az Unió és Grönland közötti együttműködést. Olyan partnerségi keretet segít kiépíteni, amelyben a grönlandi halászati övezeten belüli halászati erőforrások felelős kiaknázásával fenntartható halászati politika alakítható ki, például a helyi foglalkoztatás támogatásával. Ez mindkét fél érdekeit szolgálja, a vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek megfelelően és a rendelkezésre álló többleterőforrások erejéig. Az ajánlás felhívja a figyelmet néhány olyan tényezőre is, amelyet a korábbi egyezmény jegyzőkönyvi elemzése alapján javítani kell, ideértve a halállományok fenntartható kiaknázását, az illegális halászat elleni küzdelmet, néhány működési nehézség javítását, a tudományos szakvélemény és a rendelkezésre álló többlet elvének szorosabb követését és az EU által nyújtott pénzügyi hozzájárulás szigorúbb ellenőrzését, kiigazítását.
                  

Dario Tamburrano (EFDD),
per iscritto. – Questa relazione, che aveva come relatore il nostro collega Marco Affronte, relativa all'accordo di partenariato nel settore della pesca tra l'Unione europea, la Danimarca e la Groenlandia, è uno degli accordi di pesca più sostenibili in termini di sfruttamento degli stock ittici. Grazie all'accordo tra UE, Danimarca e Groenlandia, si creano meno disuguaglianze sul mercato della pesca poiché viene seguito, controllato e protetto direttamente dal governo danese.
                  

                     Ho votato a favore di quest'accordo ai fini dell'applicazione delle disposizioni della convenzione delle Nazioni Unite sul diritto del mare relative alla conservazione e alla gestione degli stock ittici transnazionali e altamente migratori. Pongo l'accento che è nel nostro interesse continuare a promuovere una pesca responsabile al fine di garantire la conservazione a lungo termine e lo sfruttamento sostenibile delle risorse biologiche marine.
                  

                     Con il mio voto positivo vorrei richiamare anche alcuni aspetti che devono essere migliorati nell'accordo, come dare importanza ai dati scientifici e assicurare un rigoroso controllo finanziario sulla contropartita finanziaria.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Relațiile Uniunii Europene cu state și entități terțe au cunoscut o dezvoltare accentuată în ultimii ani. Relația cu Groenlanda a fost caracterizată întotdeauna de deschidere și cooperare consolidată în domeniile de interes comun. Deși formal dependentă de Danemarca, stat membru al UE, Groenlanda nu face parte din teritoriile aflate sub jurisdicția instituțiilor europene, beneficiind însă de o relație specială cu Uniunea. Întrucât principala activitate economică a Groenlandei este pescuitul, care asigură aproape 90% din exporturile țării, realizarea unui acord între UE și Groenlanda în acest domeniu a fost considerată necesară încă din 1985.
                  

                     În ultimii ani, datorită revizuirii politicilor europene în domeniul pescuitului, durata acordurilor a fost redusă de la 10 la 6 și, respectiv, la 3 ani, ultimul aflându-se în vigoare în perioada 2013-2015. Aplicarea unui nou protocol privind pescuitul în perioada 2016-2020 a necesitat trei runde de negociere și privește pescuitul mai multor specii pentru care Uniunea a alocat aproximativ 18 milioane de euro, dintre care peste 13 milioane pentru accesul la resursele groenlandeze, aproape 3 milioane pentru susținerea pescuitului în regiune și restul de rezervă.
                  

                     Aplicarea acestui acord, care susține dezvoltarea durabilă și locurile de muncă și combate pescuitul ilegal, merită să fie susținută.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur du texte, en suivant les experts de notre groupe. Le nouveau protocole est conforme aux objectifs de l'accord de partenariat dans le secteur de la pêche; il renforce la coopération entre l'Union et le Groenland et favorise un cadre de partenariat permettant le développement d'une politique de la pêche durable et l'exploitation responsable des ressources halieutiques dans la zone de pêche du Groenland, dans l'intérêt des deux parties.
                  

                     Le protocole de pêche couvrirait une période de cinq ans à compter de la date d'application provisoire – à savoir à partir de la date de sa signature et au plus tôt au 1er janvier 2016. Il accorde des possibilités de pêche aux navires de l'Union dans la zone de pêche du Groenland, conformément aux mesures de conservation et de gestion pertinentes et dans les limites du surplus disponible. À cet effet, le protocole fixe un niveau annuel indicatif des possibilités de pêche accordées par le Groenland aux navires de l'Union (en tonnes).
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of renewing the Protocol to the Fisheries Partnership Agreement between the EU, Denmark and Greenland, which expired at the end of 2015, for five years. Its aim is to strengthen cooperation between the EU and Greenland, and to promote a partnership in which to develop a sustainable fisheries policy and responsible exploitation of fishery resources in the Greenlandic fishing zone. The Protocol grants fishing opportunities to EU vessels in the fishing zone of Greenland by setting a fishing level each year limited to the available surplus, fully in line with conservation and management measures. This is an economically beneficial agreement for both the EU and Greenland, as virtually all of Greenland's exports of fish products are destined for the EU, with Denmark accounting for more than 90% of EU imports.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Istaknula bih kako je potrebno redovno evaluirati Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i vlade Danske i Lokalne vlade Grenlanda s druge strane budući da je taj Sporazum po profitabilnosti treći najvažniji ekonomski sporazum koji Europska unija ima sa stranom zemljom. Europska unija ima veliku korist od dogovora oko korištenja ribolovnih zona Grenlanda, a isto tako Grenland ima veliku korist od financijskih sredstava dobivenih iz blagajne Europske unije.
                  

                     Novim protokolom ojačat će se suradnja između Unije i Grenlanda i promicati partnerski okvir za razvoj održive ribarstvene politike i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni Grenlanda u interesu obiju strana. Stoga sam podržala ovo izvješće.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Priporočilo o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani sem podprla, saj ti dve državi pokrivata veliko ribolovno območje, ki sta iz ekološkega vidika biotsko raznovrstni, neoporečni in posledično s tem na EU tržišče prihaja zdrava morska hrana.
                  

                     Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Grenlandijo, je eden od najpomembnejših za EU v smislu ekonomske vrednosti in edini takšen sporazum s severno državo. Skoraj ves izvoz ribjih proizvodov Grenlandije so namenjeni za EU, z Dansko predstavljata več kot 90 % uvoza v EU. Zamrznjene kozice, grenlandska morska plošča in trska so najpomembnejši izvoz. EU plačuje fiksno letno finančno nadomestilo za dostop, ne glede na ribolovne možnosti v soglasju s protokolom. Sedanji Protokol določa finančni prispevek EU v višini 17,85 mio € na leto.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado A FAVOR ya que en los últimos años, la Unión Europea ha firmado una serie de acuerdos y protocolos de colaboración en materia de pesca con ‘terceros países’. A través de estos acuerdos, la UE concede ayuda financiera y técnica a cambio de derechos de pesca en relación con una amplia gama de poblaciones en la zona económica exclusiva del país socio.
                  

                     En este caso se ha celebrado un acuerdo específico de colaboración en materia de pesca con el Gobierno de Dinamarca y con el Gobierno Autónomo de Groenlandia, en lo sucesivo ‘el Acuerdo de colaboración en materia de pesca UE-Groenlandia’.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Il s'agit d'un accord de 5 ans qui fixe les possibilités de pêche des navires de l'Union au Groenland (gouvernement autonome du Danemark). Les accords avec le Danemark et le Groenland existent depuis 1985.
                  

                     Comme chaque année, l'UE achète plus de quotas de poissons qu'elle n'en pêche, et cette fois-ci les quotas ont été revus à la baisse pour réduire aussi le coût de l'accord avec le Groenland. Les deux parties sont gagnantes.
                  

                     J'ai voté pour.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Az Európai Unió (EU) az elmúlt években több halászati partnerségi megállapodást és jegyzőkönyvet is kötött ‘harmadik országokkal’. A halászati partnerségi megállapodások révén az EU pénzügyi és technikai támogatást nyújt a partnerországok kizárólagos gazdasági övezetén belüli halállományok széles körére vonatkozó halászati jogokért cserébe. Voksommal támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor ya que en los últimos años, la Unión Europea ha firmado una serie de acuerdos y protocolos de colaboración en materia de pesca con ‘terceros países’. A través de estos acuerdos, la UE concede ayuda financiera y técnica a cambio de derechos de pesca en relación con una amplia gama de poblaciones en la zona económica exclusiva del país socio.
                  

                     En este caso se ha celebrado un acuerdo específico de colaboración en materia de pesca con el Gobierno de Dinamarca y con el Gobierno Autónomo de Groenlandia, en lo sucesivo ‘el Acuerdo de colaboración en materia de pesca UE-Groenlandia’.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour. This is a mixed agreement that provides EU vessels access to a wide range of fish stocks in the Greenlandic Exclusive Economic Zone. The previous protocol applied from 1 January 2013 to 31 December 2015 for a period of three years, whereas the current one will be in force for a period of five years, beginning 1 January 2016. It provides for an EU financial contribution of EUR 17.85 million per year.

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the Protocol setting out the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Fisheries Partnership Agreement with the Government of Denmark and the Home Rule Government of Greenland. Recently the European Union has signed a number of Fisheries Partnership Agreements (FPAs) and Protocols with ‘third countries’ providing financial and technical support in exchange for fishing rights to a wide range of fish stocks in the partner country's exclusive economic zone. The specific FPA with the Government of Denmark and the Home Rule Government of Greenland is particularly significant to the EU for generating substantial economic benefits through fishing opportunities. While Greenland's economy is highly dependent on the fisheries sector, its flora and fauna should be well preserved as part of the unique Arctic region. The renewed Protocol takes into consideration ecological and economic aspects of the agreement, which is the reason I voted in favour of its conclusion.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Este nuevo protocolo está en línea con los objetivos del acuerdo de asociación en materia de pesca. Refuerza la cooperación entre la Unión Europea y Groenlandia y promueve un marco en el que desarrollar una política pesquera de explotación sostenible y responsable en la zona pesquera de Groenlandia. Hablamos de un acuerdo que satisface a ambas partes por lo que creo necesario votar a favor de dicho informe.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor deze partnerschapsovereenkomst, omdat deze overeenkomst voorziet in belangrijke economische voordelen voor beide partijen en ervoor zorgt dat er meer samenhang komt in het EU-beleid op het vlak van visserijactiviteiten.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Este acordo, que já tem um longo historial, é o terceiro mais importante para a UE em termos do seu valor económico, considerando o relator que os benefícios para as duas partes têm sido significativos.
                  

                     Este acordo providencia o acesso das frotas dos Estados-Membros da UE a um conjunto alargado de stocks de peixe na Zona Económica Exclusiva da Gronelândia.
                  

                     Refere-se, no entanto, que os benefícios indiretos para o território da Gronelândia têm sido limitados (por exemplo, a nível da criação de emprego e da intervenção dos portos locais no ciclo dos produtos pesqueiros) – facto que, mais uma vez, contraria os objetivos expressos dos acordos ditos de parceria.
                  

                     O novo protocolo prevê uma redução ligeira nas contribuições da UE face ao protocolo vigente. Essa redução traduz, no entanto, a redução das quotas de pesca, não se considerando que seja significativa. Por outro lado, há um aumento na parte destinada à cooperação sectorial.
                  

                     Votámos favoravelmente.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Gegen eine Erneuerung des Protokolls über das partnerschaftliche Fischereiabkommen mit Dänemark und Grönland ist nichts einzuwenden. Zu einem trägt es zur Sicherstellung der Kohärenz mit Fischereitätigkeiten innerhalb der EU und in anderen Gebieten in der Region bei, und zum anderen führt es auch zu einer finanziellen Unterstützung der Fischer.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Durch partnerschaftliche Fischereiabkommen leistet die EU finanzielle und technische Unterstützung und erhält im Gegenzug Fischereirechte für eine Vielzahl von Fischbeständen in der ausschließlichen Wirtschaftszone des Partnerlandes. Das ist ein wirtschaftlich verständliches Verfahren, und deswegen stimme ich dem spezifischen partnerschaftlichen Fischereiabkommen mit der Regierung Dänemarks und der Autonomen Regierung Grönlands zu. Allerdings gibt der Berichterstatter zu bedenken, ‘dass zwar die Ziele des partnerschaftlichen Fischereiabkommens insgesamt kohärent sein mögen, dass jedoch Flotten der EU im Rahmen des partnerschaftlichen Fischereiabkommens Bestände befischen, die überfischt sind, und/oder zu Fängen beitragen, die die Empfehlungen im Rahmen des Vorsorgeansatzes überschreiten. Es gibt also Fälle, in denen die tatsächlichen Auswirkungen des partnerschaftlichen Fischereiabkommens nicht vollständig den Zielen der GFP, den wissenschaftlichen Gutachten der NAFO und des ICES sowie den Zielen des partnerschaftlichen Fischereiabkommens entsprechen.’ Das sollte in Zukunft durch die Mitgliedsstaaten besser überprüft werden.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju je tretji najpomembnejši sporazum, ki ima močno ekonomsko vrednost in je v medsebojno korist gospodarstvu obeh partneric.
                  

                     Zato sem ga tudi podprl, saj okrepi sodelovanje med EU in Grenlandijo, ter spodbuja partnerski okvir za razvoj trajnostne ribiške politike in odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov.
                  
6.3.   EU-Macao Agreement on certain aspects of air services (A8-0072/2016 - Dieter-Lebrecht Koch)

Dichiarazioni di voto scritte


Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – En 2003 el Consejo autorizó a la Comisión a iniciar negociaciones con terceros países con el fin de reemplazar ciertas provisiones en acuerdos bilaterales por un acuerdo a nivel de la UE, hecho que considero positivo. El Acuerdo UE-Macao sobre determinados aspectos de los servicios aéreos es uno de los resultados de estas negociaciones. He votado a favor del mismo.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport essentiellement technico-juridique vise à mettre en conformité avec le droit européen les accords préexistants en matière de services aériens entre les pays de l'Union et la région autonome de Macao mais déclarés contraires à la législation européenne par la CJUE. J'ai donc voté favorablement.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – The European Commission has negotiated an Agreement which will bring all Member States' bilateral air services agreements with Macao into conformity with EU law. I voted against this report as the EU has no mandate to negotiate terms of bilateral agreements between countries on behalf of the United Kingdom.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette délibération car elle permet aux transporteurs aériens de l'Union, établis sur le territoire d'un État membre, l'exercice de leur liberté d'établissement et le même traitement dans l'État membre d'accueil que celui accordé aux ressortissants de cet État.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą dėl Europos Sąjungos ir Makao susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų. Siūlymu pakeičiamos kai kurios galiojančių ES valstybių narių ir Kinijos Liaudies Respublikos ypatingojo administracinio regiono Makao 15 dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatos. 2002 m. ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad tradiciniai valstybių narių dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų paskyrimų straipsniai pažeidžia ES teisę. Remdamasi tais straipsniais trečioji valstybė gali atsisakyti valstybės narės paskirtam, tačiau tai valstybei narei ar jos piliečiams nuosavybės teise nepriklausančiam ir jų faktiškai nekontroliuojamam oro vežėjui išduoti leidimus ar suteikti įgaliojimus, juos atšaukti arba sustabdyti jų galiojimą.
                  

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – J'ai approuvé ce rapport essentiellement technico-juridique qui vise à mettre en conformité avec le droit européen les accords préexistants en matière de services aériens entre les pays de l'UE et la région autonome de Macao, conformément aux indications de la CJUE qui les avait déclarés contraires à la législation européenne.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Le 23 novembre 2013, au nom de l'Union, la Commission a négocié un accord sur certains aspects des services aériens avec le gouvernement de la Région administrative spéciale de Macao de la République populaire de Chine.
                  

                     Les relations entre l'UE et Macao sont basées sur un accord commercial et de coopération depuis 1992. Depuis lors, l'Union contribue du mieux qu'elle peut au développement économique et politique de cette région autonome. J'ai voté en faveur de cet acte parce qu'il permet de renforcer les liens de l'Union avec ce territoire douanier distinct du reste de la République populaire de Chine.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione del collega Koch sul nuovo accordo concernente determinati aspetti dei servizi aerei tra l'UE e Macao. Il testo dell'accordo, pur presentando aspetti di tecnicità, introduce importanti innovazioni che modificano alcune prescrizioni in materia di sicurezza, competizione e tassazione del carburante. Tra gli aspetti rilevanti della nuova normativa vi è quello che definisce la nuova clausola di designazione. Essa consentirà a tutti i vettori dell'Unione di beneficiare del diritto di stabilimento. superando gli accordi vigenti e le ripetute violazioni dell'articolo 49 TFUE da essi generati. Nello specifico, le nuove regole comporteranno la modifica dei 15 accordi esistenti in materia di servizi aerei tra l'UE e la regione amministrativa speciale di Macao nella RPC.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe. En nombre de la Unión, la Comisión ha negociado un acuerdo sobre determinados aspectos de los servicios aéreos con la Región Administrativa Especial de Macao de la República Popular China que sustituye determinadas disposiciones de los acuerdos bilaterales de servicios aéreos existentes.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – He apoyado esta Recomendación sobre el Acuerdo UE-Macao sobre determinado aspectos de los servicios aéreos. Las relaciones internacionales entre los Estados miembros y terceros países en materia de servicios aéreos se han regulado mediante acuerdos bilaterales, pero en 2002 el Tribunal de Justicia de la Unión Europea declaró que las cláusulas de designación tradicionales infringen el Derecho de la Unión. Por tanto, la CE ha negociado el Acuerdo que sustituye determinadas disposiciones de los quince acuerdos bilaterales de servicios aéreos celebrados entre los Estados de la Unión y Macao.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai choisi de voter pour cet accord UE-Macao qui concerne certains aspects des services aériens. Il a en effet pour principal objectif la mise en conformité avec le droit européen des accords préexistants en la matière, lesquels ont été déclarés contraires à la législation européenne.
                  

                     Une telle adaptation technico-juridique me semble logique vu l'importance de cette région administrative spéciale qu'est Macao.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – La relazione dell'on. Koch, che analizza alcuni aspetti dei servizi aerei tra l'Unione europea e Macao, è condivisibile ed equilibrata ed ho inteso sostenerla con il mio voto. Ritengo questo testo migliorativo in termini di semplificazione, sicurezza e concorrenza rispetto ai precedenti accordi bilaterali stipulati; l'UE e i nostri mercati trarranno maggiori vantaggi dalle modifiche apportate.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He dado mi apoyo a la celebración del Acuerdo entre la Unión Europea y la Región Administrativa Especial de Macao sobre determinados aspectos de los servicios aéreos. Con este Acuerdo se sustituyen determinadas disposiciones de los quince acuerdos bilaterales de servicios aéreos celebrados entre Estados miembros de la Unión y la Región Administrativa Especial de Macao, después de que, en el año 2002, el Tribunal de Justicia de la Unión Europea declarase que las cláusulas de designación tradicionales de los acuerdos bilaterales de los Estados miembros en materia de servicios aéreos infringen el Derecho de la Unión. Esas cláusulas permiten a un tercer país denegar, revocar o suspender los permisos o autorizaciones de una compañía aérea designada por un Estado miembro, pero cuya propiedad y control efectivo no corresponden esencialmente a ese Estado miembro o a sus nacionales. Se considera que esta circunstancia constituye una discriminación contra las compañías aéreas de la Unión establecidas en el territorio de un Estado miembro, pero cuya propiedad y control corresponden a nacionales de otros Estados miembros.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šios rekomendacijos, kurioje aptariamas Europos Sąjungos ir Makao susitarimas dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų. Valstybių narių ir trečiųjų šalių tarptautiniai aviacijos ryšiai tradiciškai būdavo nustatomi dvišaliais oro susisiekimo paslaugų susitarimais. 2002 m. ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad tradiciniai valstybių narių dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų paskyrimų straipsniai pažeidžia ES teisę. Remdamasi tais straipsniais trečioji valstybė gali atsisakyti valstybės narės paskirtam, tačiau tai valstybei narei ar jos piliečiams nuosavybės teise nepriklausančiam ir jų faktiškai nekontroliuojamam oro vežėjui išduoti leidimus ar suteikti įgaliojimus, juos atšaukti arba sustabdyti jų galiojimą. Tai buvo įvertinta kaip ES oro vežėjų, kurie yra įsisteigę vienoje valstybėje narėje, bet priklauso ir yra kontroliuojami kitos valstybės narės, diskriminavimas. Tai prieštarauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 49 straipsniui, kuriuo garantuojama, kad valstybių narių piliečiai, pasinaudoję įsisteigimo teise, valstybėje narėje, kurioje yra įsisteigę, gali naudotis tokiomis pačiomis teisėmis, kaip ir tos valstybės narės piliečiai. Taip pat yra kitų klausimų, pavyzdžiui, konkurencija, kai atitiktis ES teisės reikalavimams turėtų būti užtikrinama pakeičiant ar papildant šiuo metu galiojančias dvišalių valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatas.
                  

                     Taip Komisija susitarė dėl susitarimo, kuriuo pakeičiamos kai kurios galiojančių ES valstybių narių ir Kinijos Liaudies Respublikos ypatingojo administracinio regiono Makao 15 dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatos.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Mednarodne odnose na področju letalstva med državami članicami in tretjimi državami običajno urejajo dvostranski sporazumi o zračnem prometu.
                  

                     Evropsko sodišče je ugotovilo, da je dosedanji sporazum z Macaom v nasprotju s pravnim redom EU, saj tretji državi omogoča, da zavrne, umakne ali začasno odvzame dovoljenje ali pooblastila letalskega prevoznika, ki ga je določila država članica.
                  

                     Ker je bilo ugotovljeno, da to pomeni diskriminacijo prevoznikov EU, ki imajo sedež na ozemlju določene države članice, čeprav ta prevoznik ni v pretežni lasti navedene države članice ali njenih državljanov in ker je to v nasprotju s členom 49 Pogodbe o delovanju Evropske unije, se s tem predlogom spremenijo ali dopolnijo obstoječe določbe iz dvostranskih sporazumov.
                  

                     Zato sem glasoval za sprejetje tega sporazuma, ki poleg tega še ureja pravice do ustanavljanja podjetja, določbe o varnosti, obdavčitev letalskega goriva in proti-konkurenčno prakse.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovaj Sporazum koji mijenja odredbe koje se odnose na označavanje klauzule, sigurnost, konkurenciju i oporezivanje u postojećim sporazumima o zračnom prometu između EU-a i Macaa.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che la rinegoziazione dell'Accordo su determinati aspetti dei servizi aerei tra l'Unione europea e Macao portata a termine dalla Commissione migliori l'accordo precedente e garantisca maggiormente il principio della libertà di stabilimento dei cittadini europei.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Le relazioni internazionali nell'ambito del trasporto aereo tra gli stati membri dell'Unione Europea con un gran numero di Paesi Terzi si sono principalmente basate, sino a questo momento, su accordi internazionali bilaterali che hanno tuttavia causato ripetute violazioni del diritto dell'UE all'origine di importanti distorsioni nella concorrenza, penalizzando in particolare le compagnie europee che operano a partire da territori di altri stati membri. In quest'ottica, il progetto di decisione del Consiglio relativo alla conclusione di un accordo sul trasporto aereo tra l'UE ed il governo della regione amministrativa speciale di Macao (Repubblica popolare cinese), permette di correggere le principali distorsioni di concorrenza e di armonizzare il settore in questione con il diritto europeo. Occorrerà in seguito promuovere questo tipo di iniziative anche nei confronti di altri territori terzi all'interno dei quali si siano riscontrate problematiche similari.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Proiectul de decizie privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și guvernul Regiunii Administrative Speciale Macao a Republicii Populare Chineze are în vedere reglementarea unor aspecte ale serviciilor aeriene. Relațiile internaționale aviatice dintre statele membre și țările terțe sunt reglementate în mod tradițional prin acorduri bilaterale privind serviciile aeriene. Se urmărește așadar înlocuirea anumitor dispoziții ale celor 15 acorduri bilaterale existente privind serviciile aeriene încheiate între statele membre ale UE și Regiunea Administrativă Specială Macao a Republicii Populare Chineze.
                  

                     Cele mai importante clauze sunt cele de desemnare, prin care sunt înlocuite clauzele tradiționale cu o clauză de desemnare a UE, care permite tuturor transportatorilor din UE să beneficieze de dreptul de stabilire, dar și cele de siguranță, prin care se garantează că dispozițiile privind siguranța din cadrul acordurilor bilaterale se aplică în situațiile în care controlul reglementar asupra unui transportator aerian este efectuat de un stat membru diferit de cel desemnat de către transportatorul aerian. De asemenea, prin clauza privind compatibilitatea cu normele privind concurența se interzic practicile anticoncurențiale.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestui proiect de decizie deoarece consider că Acordul UE-Macao privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene înglobează dispoziții coerente, menite să asigure un cadru legal sigur, favorabil ambelor părți.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Voto favorevole: già nel 2002 la Corte di giustizia ha sancito l'illegittimità delle clausole di designazione contenute negli accordi bilaterali tra Stati membri e paesi terzi relativi al settore aereo. La relazione pare migliorativa in termini di semplificazione, sicurezza, concorrenza.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – Diferentes sentencias del Tribunal de Justicia de principios del 2000 concluyeron que la Unión Europea tiene una competencia exclusiva sobre diversos aspectos de la aviación exterior que tradicionalmente habían sido objeto de reglamentación a través de acuerdos bilaterales entre los Estados miembros y terceros países. A raíz de esta jurisprudencia, en junio de 2003 el Consejo mandató a la Comisión para iniciar negociaciones con terceros países con vistas a sustituir los 47 acuerdos bilaterales vigentes por acuerdos comunitarios. El acuerdo con Macao amplía a todos los Estados de la UE los derechos que ya disfrutan 15 Estados con los que Macao mantenía acuerdos bilaterales y que permite el derecho de establecimiento y acceder sin discriminación por nacionalidad a las compañías aéreas que desean establecer rutas a Macao
                  

David Casa (PPE),
in writing. – By voting in favour of this report, I gave my consent to the conclusion of the agreement between the European Union and the Government of the Macao Special Administrative Region of the People's Republic of China. This agreement will benefit EU airlines in the areas of safety, taxation and competition.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Ho espresso voto favorevole sull'accordo tra Unione Europea e Macao volto a sostituire alcune disposizioni degli accordi bilaterali sui servizi aerei stipulati con il Macao dagli Stati membri. Difatti, nel settore del trasporto aereo internazionale, le relazioni tra Stati membri e paesi terzi sono tradizionalmente disciplinate da accordi bilaterali sui servizi aerei. Tuttavia la Corte di giustizia dell'UE con una sentenza del 2002 si era pronunciata sulla illegittimità delle tradizionali clausole di designazione contenute negli accordi bilaterali sui servizi aerei stipulati dagli Stati membri. Come stabilito dalla Corte, tali clausole consentono a un paese terzio di rifiutare, revocare o sospendere le autorizzazioni o le licenze di un vettore aereo designato da uno Stato membro. La relazione in esame apporta le dovute modifiche agli accordi vigenti al fine di allinearli alle norme sancite dalla Corte di giustizia e, pertanto, risulta del tutto condivisibile.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε τη συμφωνία, θυμίζοντας πως οι διεθνείς αεροπορικές σχέσεις μεταξύ των κρατών μελών και των τρίτων χωρών καθορίζονται παραδοσιακά από διμερείς συμφωνίες στον τομέα των αεροπορικών υπηρεσιών.
                  

                     Ωστόσο, υπάρχουν θέματα, όπως ο ανταγωνισμός, στα οποία θα πρέπει να εξασφαλιστεί συμμόρφωση προς το δίκαιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης, με τροποποίηση ή συμπλήρωση των υφιστάμενων διατάξεων διμερών συμφωνιών αεροπορικών μεταφορών μεταξύ κρατών μελών και τρίτων χωρών.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η Σύσταση σχετικά με σχέδιο απόφασης του Συμβουλίου για τη σύναψη της συμφωνίας για ορισμένες πτυχές των αεροπορικών μεταφορών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης και της κυβέρνησης της Ειδικής Διοικητικής Περιοχής Μακάο της Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας, αποτελεί κομμάτι μιας προσπάθειας εντατικοποίησης αλλά και ρύθμισης των σχέσεων της Ευρώπης με μια περιοχή αυξημένου οικονομικού και εμπορικού ενδιαφέροντος.
                  

                     Παράλληλα, η ύπαρξη τέτοιου είδους σχεδίων μόνο θετικές επιδράσεις μπορεί να έχει σε τομείς ασφάλειας και ομαλής συνεργασίας. Για αυτό το λόγο αποφάσισα να ψηφίσω θετικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa relazione in quanto argomenta un miglioramento normativo relativo a determinati aspetti dei servizi aerei tra l'Unione europea e Macao. L'intento è quello di assicurare, nel merito di accordi bilaterali esistenti, la conformità con il diritto dell'Unione europea, modificando e integrando le disposizioni vigenti in maniera tale da garantire il massimo rispetto di principi come la non discriminazione e una leale concorrenza.
                  

                     Trovo giusto e fondamentale garantire ai cittadini degli Stati membri, che hanno esercitato la loro libertà di stabilimento di una società in un altro Stato membro, di ricevere lo stesso trattamento accordato dallo Stato membro ospitante ai propri cittadini. Ho votato a favore quindi perché ritengo che questo documento dimostri la differenza tra un'Europa unita non solo nella carta ma anche nei fatti.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – In 2002 the EU Court of Justice ruled that designation clauses in Member States' air services agreements are an infringement of EU law. They were found to be contrary to Article 49 of the Treaty on the Functioning of the European Union. They enable a third country to reject or withdraw authorisation of air carriers not substantially owned or controlled by the Member State or its citizens. To ensure fair competition in the Union, and compliance with EU law, these provisions in bilateral air service agreements must be modified.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – As relações internacionais entre os Estados-Membros e os países terceiros no domínio da aviação têm sido tradicionalmente reguladas através de acordos bilaterais de serviços aéreos cujas cláusulas de designação infringem o direito da União pois permitem aos países terceiros rejeitar, retirar ou suspender as licenças ou autorizações de uma transportadora aérea que tenha sido designada por um Estado-Membro, mas cuja parte considerável do capital não pertença a esse Estado-Membro ou a nacionais seus e cujo controlo efetivo não seja por estes exercido.
                  

                     Apoio o relatório Koch que vem aprovar um novo Acordo que, entre outros aspetos, vem substituir as cláusulas de designação tradicionais por uma cláusula de designação da UE permitindo que todas as transportadoras beneficiem do direito de estabelecimento.
                  

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Concordo con l'accordo che sostituisce talune disposizioni esistenti nei 15 accordi bilaterali sui servizi aerei stipulati fra gli Stati membri dell'Unione europea e la regione amministrativa speciale di Macao della repubblica popolare cinese.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – This report provides for the placement of traditional designation clauses with an EU designation clause, permitting all EU carriers to benefit from the right of establishment. Regulatory control will also strengthen safety. The agreement will also seek to provide a level playing field.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – En 2003 el Consejo autorizó a la Comisión a iniciar negociaciones con terceros países con el fin de reemplazar ciertas provisiones en acuerdos bilaterales por un acuerdo a nivel de la UE, hecho que considero positivo. El Acuerdo UE-Macao sobre determinados aspectos de los servicios aéreos es uno de los resultados de estas negociaciones. He votado a favor del mismo.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Am votat pentru modificarea Acordului care înlocuiește anumite dispoziții ale acordurilor bilaterale existente privind serviciile aeriene încheiate între statele membre ale UE și Regiunea Administrativă Specială Macao a Republicii Populare Chineze, acorduri ce contraveneau Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, care garantează tratament egal aplicat atât resortisanților, cât și membrilor statului gazdă.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Komisja Europejska wynegocjowała umowę zastępującą niektóre postanowienia piętnastu obowiązujących dwustronnych umów o przewozach lotniczych między państwami członkowskimi UE a Specjalnym Regionem Administracyjnym Makau Chińskiej Republiki Ludowej. Jednym z jej głównych elementów jest klauzula wyznaczania umożliwiająca wszystkim przewoźnikom z UE korzystanie z prawa przedsiębiorczości, opodatkowania paliwa lotniczego oraz zakazu praktyk antykonkurencyjnych.
                  

                     Zagłosowałem ZA.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport remplace certaines dispositions des 15 accords bilatéraux existants sur les services aériens conclus entre les États membres de l'UE et la région administrative spéciale de Macao de la République populaire de Chine. Ce rapport établit une clause de désignation permettant à tous les transporteurs de l'Union de bénéficier du droit d'établissement, de la sécurité de transport dans les accords bilatéraux et des dispositions fiscales avec une taxation du carburant d'aviation.
                  

                     Considérant que la Chine représente l'un des plus grands marchés économiques du monde et qu'il est une vraie opportunité pour les entreprises européennes, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte portant sur la conclusion de l'accord entre l'Union européenne et le gouvernement de la région administrative spéciale de Macao de la République populaire de Chine sur certains aspects des services aériens. L'insertion d'une clause de désignation de l'Union est importante puisqu'elle permet à tous les transporteurs de l'Union de bénéficier du droit d'établissement, une des libertés fondamentales.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – A nemzetközi légi kapcsolatok bilaterális megállapodásokon alapultak a tagállamok és harmadik országok között, egészen az Európai Bíróság 2002-es döntéséig, mely kimondta, hogy a bilaterális légi megállapodások sértik az uniós jogot.
                  

                     Ennek függvényében az Európai Bizottság újratárgyalta az EU és Macao közötti megállapodásokat. Az új megállapodást 2013. november 23-án írták alá, ehhez azonban szükséges az Európai Parlament hozzájárulása. A Magyar Néppárti Delegáció tagjaként ezért én is támogattam a megállapodás mihamarabbi életbe lépését.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Ce rapport essentiellement technico-juridique vise à mettre en conformité au droit européen les accords préexistants en matière de services aériens entre les pays de l'Union et la région autonome de Macao, mais déclarés contraires à la législation européenne par la CJUE. Pour ces raisons, j'ai voté favorablement.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепих препоръката за споразумение между ЕС и Макао относно някои аспекти на въздухоплавателните услуги, защото то гарантира правото на установяване на всички превозвачи на ЕС. Споразумението дава гаранции за спазването на правото на ЕС в сферите на защита на конкуренцията и безопасността.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – A nemzetközi légi kapcsolatok bilaterális megállapodásokon alapultak a tagállamok és harmadik országok között, egészen az Európai Bíróság 2002-es döntéséig, mely kimondta, hogy a bilaterális légi megállapodások sértik az EU-jogot.
                  

                     Ennek függvényében az Európai Bizottság újratárgyalta az EU és Makaó közötti megállapodásokat. Az új megállapodást 2013. november 23-án írták alá, ehhez azonban szükséges az Európai Parlament hozzájárulása. A magyar néppárti delegáció tagjaként ezért én is támogattam a megállapodás mihamarabbi életbelépését.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – O Acordo entre a UE e Macau foi assinado em 23 de novembro de 2013. Ora, as relações internacionais entre os Estados-Membros e os países terceiros no domínio da aviação têm sido tradicionalmente reguladas através de acordos bilaterais de serviços aéreos que têm incluídas cláusulas que infringem o direito da União.
                  

                     Considerou-se que tais cláusulas constituem uma discriminação contra as transportadoras da UE que estão estabelecidas no território de um Estado-Membro mas são propriedade e estão sob o controlo de nacionais de outros Estados-Membros. Existem outras questões, como a concorrência, relativamente às quais deve ser assegurada a conformidade com o direito da União, alterando ou completando as disposições vigentes dos acordos bilaterais de serviços aéreos entre os Estados-Membros e países terceiros. No entanto, a Comissão negociou, pois, este Acordo, que substitui certas disposições dos atuais 15 acordos bilaterais de serviços aéreos melhorando o documento final. Votei favoravelmente.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote favorable: vise à mettre en conformité au droit européen les accords préexistants en matière de services aériens.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – As relações entre os Estados-Membros e os países terceiros no domínio da aviação têm sido reguladas através de acordos bilaterais de serviços aéreos. Tendo por base decisões do TJUE, considerou-se que estes acordos infringem o direito da UE, já que preveem situações de discriminação contra as transportadoras da UE que estão estabelecidas no território de um Estado-Membro mas são propriedade e estão sob o controlo de nacionais de outros Estados-Membros.
                  

                     Este acordo (não-emendável) substitui as disposições dos atuais 15 acordos bilaterais de serviços aéreos entre os Estados-Membros e a Região Administrativa Especial de Macau da República Popular da China.
                  

                     No seu conjunto, estes acordos inserem-se na lógica da concentração monopolista em curso no sector da aviação na UE. Servem esse objetivo, como de resto o serve toda a legislação da UE para o sector. Um sector dominado por cinco grandes grupos: Lufthansa, Iberia-British Airways e Air France-KLM, mais as duas low-cost Ryanair e Easyjet. As companhias que ainda resistem fora deste lote, sobretudo se, como a TAP, forem companhias aéreas de bandeira, e sobretudo se ainda públicas, são para desmantelar, desaparecer a prazo, sendo absorvidas – o seu negócio, património e rotas – pelos gigantes do sector.
                  

                     Um caminho profundamente lesivo dos interesses nacionais, que rejeitamos e combatemos.
                  

                     Obviamente votámos contra.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore dell'Accordo tra l'Unione europea e il governo della regione amministrativa speciale di Macao che implementa determinati aspetti dei servizi aerei. Le modifiche effettuate sostituiscono le tradizionali clausole di designazione, consentendo a tutti i vettori aerei dell'Unione europea di beneficiare del diritto di stabilimento. Ritengo importante la centralità che è stata data al ruolo della sicurezza e della fiscalità all'interno dell'Accordo bilaterale con la regione di Macao, portando la cooperazione UE-Macao nella giusta direzione.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour as it was positive overall.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Predmetnou dohodou sa menia ustanovenia týkajúce sa doložky označovania, bezpečnosti, hospodárskej súťaže a zdaňovania pri existujúcich pätnástich dvojstranných dohodách o leteckých službách medzi členskými štátmi Európskej únie a osobitnou administratívnou oblasťou Čínskej ľudovej republiky Macau. Zmeny alebo doplnenia súčasných ustanovení v dvojstranných dohodách o leteckých službách uzavretých medzi členskými štátmi a tretími krajinami by mali zabezpečiť súlad s právom Európskej únie.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto favorevole, in quanto la relazione pare migliorativa in termini di semplificazione, sicurezza, concorrenza.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω τη συμφωνία ΕΕ-Μακάο σχετικά με ορισμένες πτυχές των αεροπορικών μεταφορών, διότι και αυτή η συμφωνία αποδίδει υπερεξουσίες στην Ένωση, υπονομεύει την κυριαρχία των κρατών-μελών, και για μια ακόμα φορά, εξυπηρετεί τα συμφέροντα των μεγάλων αεροπορικών εταιρειών.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – International relations in the field of air transport between Member States and third countries have traditionally been governed by bilateral agreements on air services. The Court of Justice of the European Union estimated in 2002 that traditional designation clauses in bilateral agreements between Member States' air services were contrary to the legislation of the European Union. They allow a third country to reject, withdraw or suspend the permissions or authorisations of an air carrier that has been designated by a Member State, but whose ownership and effective control is not vested essentially with this Member State or its nationals.
The Court found that this constituted discrimination against carriers of the Union in the territory of a Member State but owned and controlled by nationals of other Member States. This is a violation of Article 49 of the Treaty on the Functioning of the European Union, which guarantees nationals of Member States who have exercised their freedom of establishment the same treatment in the host Member State as that accorded to nationals of that Member State.
The Agreement replaces the traditional designation clauses with an EU designation clause, permitting all EU carriers to benefit from the right of establishment. I therefore gave a favourable opinion on the conclusion of this Agreement.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – A nemzetközi légi kapcsolatok bilaterális megállapodásokon alapultak a tagállamok és harmadik országok között, egészen az Európai Bíróság 2002-es döntéséig, mely kimondta, hogy a bilaterális légi megállapodások sértik az EU jogot.
                  

                     Ennek függvényében az Európai Bizottság újratárgyalta az EU és Makaó közötti megállapodásokat. Az új megállapodást 2013. november 23-án írták alá, ehhez azonban szükséges az Európai Parlament hozzájárulása. A magyar néppárti delegáció tagjaként ezért én is támogattam a megállapodás mihamarabbi életbelépését.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – A nemzetközi légi kapcsolatok bilaterális megállapodásokon alapultak a tagállamok és harmadik országok között, egészen az Európai Bíróság 2002-es döntéséig, mely kimondta, hogy a bilaterális légi megállapodások sértik az EU-jogot.
                  

                     Ennek függvényében az Európai Bizottság újratárgyalta az EU és Makaó közötti megállapodásokat. Az új megállapodást 2013. november 23-án írták alá, ehhez azonban szükséges az Európai Parlament hozzájárulása. A magyar néppárti delegáció tagjaként ezért én is támogattam a megállapodás mihamarabbi életbelépését.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del Acuerdo que la Comisión ha negociado y que sustituye determinadas disposiciones de los quince acuerdos bilaterales de servicios aéreos celebrados entre Estados miembros de la UE y la Región Administrativa Especial de Macao. Mediante este Acuerdo se pretende garantizar la competencia y el cumplimiento del Derecho de la Unión.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für die von meinem Fraktionskollegen Roberts Zīle federführend mit ausgearbeite Position zum Abkommen EU-Macau über bestimmte Aspekte von Luftverkehrsdiensten gestimmt, da ich den technisch-konstruktiven Ansatz dieses Dokuments unterstütze.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die vorherigen bilateralen Abkommen über internationale Luftverkehrsbeziehungen standen im Widerspruch zur Niederlassungsfreiheit und enthielten Diskriminierungen der in der EU ansässigen Unternehmen. Daher stimme ich dem neu ausgehandelten Ansatz ohne etwaige Diskriminierungen zu.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe. En nombre de la Unión, la Comisión ha negociado un acuerdo sobre determinados aspectos de los servicios aéreos con la Región Administrativa Especial de Macao de la República Popular China que sustituye determinadas disposiciones de los acuerdos bilaterales de servicios aéreos existentes.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this agreement, the objective of which is to give all European Union air carriers non-discriminatory access to routes between the European Union and third countries, in this case the Macao Special Administrative Region of the People's Republic of China. This will bring the bilateral air service agreement between Member States and this third country in line with the law of the Union.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of granting the consent for the agreement. It will allow compliance with EU law in terms of competition.

András Gyürk (PPE),
írásban. – A nemzetközi légi kapcsolatok bilaterális megállapodásokon alapultak a tagállamok és harmadik országok között, egészen az Európai Bíróság 2002-es döntéséig, mely kimondta, hogy a bilaterális légi megállapodások sértik az EU jogot.
                  

                     Ennek függvényében az Európai Bizottság újratárgyalta az EU és Makaó közötti megállapodásokat. Az új megállapodást 2013. november 23-án írták alá, ehhez azonban szükséges az Európai Parlament hozzájárulása. A magyar néppárti delegáció tagjaként támogattam a megállapodás mihamarabbi életbe lépését.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Στηρίξαμε την έκθεση που αναφέρεται στη συμφωνία ΕΕ-Μακάο για ορισμένες πτυχές αεροπορικών μεταφορών. Η συμφωνία αποτελεί προϊόν διαπραγμάτευσης μεταξύ της ΕΕ, μέσω της Επιτροπής και των αρχών του Μακάο της Κίνας και αντικαθιστά ορισμένες διατάξεις στις υπάρχουσες διμερείς συμφωνίες αεροπορικών μεταφορών.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the Agreement on certain aspects of air services between the European Union and the Macao Special Administrative Region of the People's Republic of China. In terms of EU law I welcome this agreement that will ensure compliance with EU competition regulations and prohibit any anti-competitive practices in air services. More specifically this agreement will prevent third countries discriminating against EU air carriers that are established in a Member State but which are not owned or controlled by nationals of that Member State, as well as align the taxation of aviation fuel between the EU and the Macao Special Administrative Region of the People's Republic of China.

György Hölvényi (PPE),
írásban. – A nemzetközi légi kapcsolatok bilaterális megállapodásokon alapultak a tagállamok és harmadik országok között, egészen az Európai Bíróság 2002-es döntéséig, mely kimondta, hogy a bilaterális légi megállapodások sértik az EU jogot.
                  

                     Ennek függvényében az Európai Bizottság újratárgyalta az EU és Makaó közötti megállapodásokat. Az új megállapodást 2013. november 23-án írták alá, ehhez azonban szükséges az Európai Parlament hozzájárulása. A magyar néppárti delegáció tagjaként ezért én is támogattam a megállapodás mihamarabbi életbe lépését.
                  

Mary Honeyball (S&D),
in writing. – The objectives of agreements like this are to give all European Union air carriers non-discriminatory access to routes between the European Union and third countries, and to bring bilateral air service agreements between Member States and third countries in line with the law of the Union. Today's vote will allow for a helpful agreement on the development and regulation of air transport routes and so Labour MEPs voted in favour.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – This agreement changes some provisions related to safety, competition and taxation in the 15 bilateral air services agreements between the European Union and the Macao Special Administrative Region.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za nacrt zakonodavne rezolucije Europskog parlamenta o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o odrađenim aspektima usluga u zračnom prometu između Europske unije i Vlade Posebnog upravnog područja Macaa Narodne Republike Kine, jer se time daje suglasnost za sklapanje ovog sporazuma.
                  

                     Sporazum osigurava usklađenost s europskim zakonodavstvom u području tržišnog natjecanja, te sprječava diskriminaciju, od strane trećih zemlja, europskih zračnih prijevoznika koji su osnovani u jednoj državi članici, a nisu u vlasništvu ili pod kontrolom državljana dotične zemlje. Smatram da je potrebno osigurati efikasne mjere usmjerene ka suzbijanju protutržišnih praksi, te stoga podržavam ovu preporuku.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Ce rapport essentiellement technico-juridique vise à mettre en conformité au droit européen les accords préexistants en matière de services aériens entre les pays de l'Union et la région autonome de Macao mais déclarés contraires à la législation européenne par la CJUE. Je suis favorable à ce texte et ai donc voté en faveur de celui-ci.
                  

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Dieter-Lebrecht Koch concernant l'accord UE-Macao sur certains aspects des services aériens. Ce rapport permet à tous les transporteurs de l'Union de jouir du droit d'établissement et renforce les dispositions concernant la sécurité. Il contient aussi des dispositions fiscales qui fixent la taxation du carburant et interdit les pratiques anticoncurrentielles. Je soutiens cette proposition qui facilitera le développement et la sécurité des services aériens entre l'Europe, Macao et la Chine.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Ce rapport portait sur un accord négocié par la Commission qui vise à remplacer certaines dispositions des 15 accords bilatéraux existants relatifs aux services aériens conclus entre les États membres de l'Union et Macao. Ce texte permet de mettre à jour plusieurs dispositions concernant la sécurité, la concurrence ou la fiscalité concernant les services aériens avec Macao et servira de base pour de futurs accords.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I supported the agreement, as its objectives are to give all EU air carriers non-discriminatory access to routes between the EU and third countries, and to bring bilateral air service agreements between Member States and third countries in line with the law of the Union.

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – A nemzetközi légi kapcsolatok bilaterális megállapodásokon alapultak a tagállamok és harmadik országok között, egészen az Európai Bíróság 2002-es döntéséig, mely kimondta, hogy a bilaterális légi megállapodások sértik az EU-jogot.
                  

                     Ennek függvényében az Európai Bizottság újratárgyalta az EU és Makaó közötti megállapodásokat. Az új megállapodást 2013. november 23-án írták alá, ehhez azonban szükséges az Európai Parlament hozzájárulása. A magyar néppárti delegáció tagjaként ezért én is támogattam a megállapodás mihamarabbi életbelépését.
                  

Στέλιος Κούλογλου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της παρούσας έκθεσης, η οποία πραγματεύεται την τροποποίηση ή συμπλήρωση των υφιστάμενων διατάξεων διμερών συμφωνιών αεροπορικών μεταφορών μεταξύ κρατών μελών και τρίτων χωρών.
                  

                     Η συνήθης ρήτρα περί καθορισμού αερομεταφορέα στις εν λόγω συμφωνίες, φέρεται να παραβιάζει το δικαίωμα ελεύθερης εγκατάστασης κοινοτικών αερομεταφορέων που είναι διορισμένοι από κράτος μέλος, αλλά υπάγονται στην κυριότητα ετέρου κράτους μέλους, δίνοντας τη δυνατότητα στην τρίτη χώρα να αναστείλει ή και να απορρίψει τις άδειες ενός αερομεταφορέα.
                  

                     Βάσει αυτών, η συμφωνία σχετικά με ορισμένες πτυχές των αεροπορικών μεταφορών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης και της κυβέρνησης της Ειδικής Διοικητικής Περιοχής Μακάο, προβλέπει την αντικατάσταση των παραδοσιακών αυτών ρητρών με μία ρήτρα που επιτρέπει σε όλους τους ευρωπαϊκούς αερομεταφορείς να απολαύουν την ελεύθερη εγκατάσταση επί ίσοις όροις, καθώς και την απαγόρευση πρακτικών που έρχονται σε ρήξη με τους κανόνες περί ανταγωνισμού.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – I supported the agreement on air services between the European Union and the Government of Macao because in practice it replaces certain provisions in the existing 15 bilateral air services agreements concluded between EU Member States and Macao.
To clarify this statement, it is important to emphasise the fact that traditionally international aviation relations between Member States and third countries have been governed by bilateral air services agreements. In the long term, these agreements have broken EU laws and have promoted anti-competitive practices. Therefore, the negotiated agreement with Macao will solve many issues when it comes to safety, taxation and compatibility with competition rules. Last but not least, it will become example for other countries.

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour le rapport sur l'accord UE-Macao sur certains aspects des services aériens. Ce rapport essentiellement technico-juridique vise à mettre en conformité au droit européen les accords préexistants en matière de services aériens entre les pays de l'Union européenne et la région autonome de Macao, mais déclarés contraires à la législation européenne par la Cour de justice de l'Union européenne.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport technique car il vise à régulariser les accords passés en matière de services aériens avec Macao, que la CJUE a déclarés contraires au droit européen.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – J'ai voté POUR ce projet de décision du Conseil. En effet, l'objectif visé est l'homogénéisation du droit européen, ainsi que des accords signés entre les services aériens de l'Union européenne et la région autonome de la République populaire de Chine, Macao.
                  

                     Le texte veut rétablir l'accord existant dans le droit européen, ce qui est normal.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – En 2003 el Consejo autorizó a la Comisión a iniciar negociaciones con terceros países con el fin de reemplazar ciertas provisiones en acuerdos bilaterales por un acuerdo a nivel de la UE, hecho que considero positivo. El Acuerdo UE-Macao sobre determinados aspectos de los servicios aéreos es uno de los resultados de estas negociaciones. He votado a favor del mismo.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – A través de la presente resolución, el Parlamento Europeo respalda la decisión del Consejo de firmar un acuerdo en materia de aviación entre la Unión Europea y el Gobierno de la Región Administrativa Especial de Macao (República Popular China).
                  

                     El origen de este tipo de acuerdos radica en que los acuerdos bilaterales de servicios aéreos entre países miembros y terceros países fueron declarados por el Tribunal de justicia de la Unión Europea contrarios al Derecho de la Unión en 2002.
                  

                     Es por todo ello que mi voto será favorable.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Zdržel jsem se. Dohoda EU a Macaa jen shrnuje dohody jednotlivých členských států s Macaem týkající se bezpečnosti a zdaňování letecké dopravy. Podotýkám ale, že nesouhlasím s principem, aby nově tyto dohody za jednotlivé členské státy sjednávala EU.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Međunarodni odnosi u području zrakoplovstva između država članica i trećih zemalja uređeni su bilateralnim sporazumima o uslugama zračnog prometa. Presudom Suda Europske unije 2002. godine donesena je odluka o klauzuli koja trećim zemljama dopušta da odbiju, povuku ili obustave dozvole ili ovlaštenja zračnog prijevoznika kojeg je imenovala država članica, ali u kojem ta država članica ili njezini državljani nemaju znatan vlasnički udio ili stvarnu kontrolu.
                  

                     Time se diskriminiraju zračni prijevoznici EU-a, što je protivno članku 49. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Također, potrebno je urediti pitanje tržišnog natjecanja koje bi se izmjenama ili dopunama postojećih odredbi trebalo uskladiti s pravom EU-a. Sporazum zamjenjuje određene odredbe i usklađuje ih sa pravnom stečevinom EU-a u 15 postojećih bilateralnih sporazuma o uslugama zračnog prometa zaključenih između država članica EU-a i Vlade Posebnog upravnog područja Macaa Narodne Republike Kine, stoga sam podržala ovo izvješće.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
rakstiski. – Kādu laiku atpakaļ Komisija veda sarunas ar Ķīnas Tautas Republikas Makao Īpašās pārvaldes apgabalu par nolīgumu, kas aizstātu konkrētus noteikumus spēkā esošajos 15 divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos, kuri noslēgti starp ES dalībvalstīm un šo ĶTR teritoriālo sastāvdaļu, kurai vairākos jautājumos, ieskaitot gaisa pārvadājumu politiku, ir autonomija.
                  

                     Jaunā nolīguma galvenā ideja ir legāli aizstāt jebkurus pašlaik aktīvus divpusējos gaisa pārvadājumu nolīgumus, kas noslēgti starp konkrētām ES dalībvalstīm un Makao. Tas tiek darīts, lai līgumiski pilnībā nivelētu jebkuru diskriminācijas iespējamību pret aviokompānijām, kas darbojas ES teritorijā vai pieder tās dalībvalstu valstspiederīgajiem.
                  

                     Primārie nolīguma aspekti ir drošums, nodokļa uzlikšana, atbilstība konkurences noteikumiem, kā arī pārvadātāja izraudzīšanās klauzula.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Týmto uznesením Európsky parlament schvaľuje návrh Rady na uzavretie dohody medzi EÚ a vládou osobitnej administratívnej oblasti Čínskej ľudovej republiky Macao, ktorá upravuje doterajšie uzavreté dohody o leteckých službách. Dohoda odstraňuje doterajšie diskriminačné opatrenia, ktoré umožňovali tretej krajine zamietnuť, odňať alebo pozastaviť povolenia alebo oprávnenia leteckého dopravcu so sídlom na území členského štátu, ale ktorý bol vo vlastníctve a pod kontrolou štátnych príslušníkov iných členských štátov. Takýto postup bol podľa rozhodnutia Súdneho Dvora v rozpore s právom EÚ.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της σύστασης σχετικά με το σχέδιο απόφασης του Συμβουλίου για τη σύναψη της Συμφωνίας όσον αφορά ορισμένες πτυχές των αεροπορικών μεταφορών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης και της κυβέρνησης της Ειδικής Διοικητικής Περιοχής Μακάο της Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας, διότι είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce projet de décision du Conseil sur l'accord entre l'Union européenne et la région administrative de Macao. Il s'agissait, en l'occurrence, d'une simple mise en conformité d'accords déjà existants, mais retoqués par la Cour de justice de l'Union européenne.
                  

David Martin (S&D),
in writing. – International aviation relations between Member States and third countries have traditionally been governed by bilateral air services agreements. The EU Court of Justice ruled in 2002 that traditional designation clauses in Member States' bilateral air services agreements infringe EU law. They allow a third country to reject, withdraw or suspend the permissions or authorisations of an air carrier that has been designated by a Member State but that is not substantially owned and effectively controlled by that Member State or its nationals. This has been found to constitute discrimination against EU carriers established in the territory of a Member State but owned and controlled by nationals of other Member States. This is contrary to Article 49 of the Treaty on the Functioning of the European Union which guarantees nationals of Member States who have exercised their freedom of establishment the same treatment in the host Member State as that accorded to nationals of that Member State.
Thus, the Commission has negotiated the Agreement that replaces certain provisions in the existing 15 bilateral air services agreements concluded between EU Member States and the Macao Special Administrative Region of the People's Republic of China.

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – La relazione sull'accordo su determinati aspetti dei servizi aerei tra l'Unione europea e Macao mi vede a favore. L'accordo in questione vede modificati alcuni accordi che configuravano una violazione dell'articolo 49 del trattato sul funzionamento dell'Unione europea, modificando 15 accordi bilaterali sui servizi aerei stipulati. Per questo motivo mi trovo a dare voto favorevole.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Doy mi voto a favor de celebrar un nuevo acuerdo sobre determinados aspectos de los servicios aéreos entre la Unión Europea y el Gobierno de la Región Administrativa Especial de Macao de la República Popular China para eliminar las cláusulas anteriores que no eran regulares.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Le rapport vise à entériner l'accord établi entre l'UE et Macao sur certains aspects des services aériens. Cet accord européen vise à remplacer les 15 accords bilatéraux existants afin de permettre à tous les transporteurs aériens de l'Union européenne d'accéder sans discrimination aux liaisons aériennes entre l'Union européenne et Macao.
                  

                     Les dispositions liées aux taxations de carburants sont elles aussi mises en conformité avec la législation de l'Union. Mais le texte a bien sûr comme seul objectif d'accélérer la libéralisation du marché aérien, avec les risques que cela fait potentiellement peser sur la sécurité des voyageurs. Je vote contre.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – La CJUE avait déclaré incompatibles avec la législation européenne les accords entretenus avec Macao sur certains aspects des services aériens. Ce rapport technique doit concilier le droit européen avec ces accords.
                  

                     En conséquence j'ai voté pour ce texte.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – A Comissão Europeia negociou a revisão do acordo que substitui certas disposições dos atuais 15 acordos bilaterais de serviços aéreos entre os Estados-Membros e a Região Administrativa Especial de Macau da República Popular da China, permitindo que seja compatível com o disposto no artigo 49o do TFUE.
                  

                     Apresentei o meu voto concordante.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I voted in favour of this recommendation as the agreement ensures better safety provisions and harmonised aviation fuel taxation, and prohibits anti-competitive practices in bilateral agreements between the EU and Macao.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Je me félicite du vote favorable à la conclusion de l'accord entre l'Union européenne et la région administrative spéciale de Macao de la République populaire de Chine. La conclusion de cet accord par l'Union européenne permet d'harmoniser les relations dans le domaine du transport aérien longtemps régies par des accords bilatéraux relatifs aux services aériens.
                  

                     Cet accord remplace certaines dispositions des 15 accords bilatéraux existants relatifs aux services aériens conclus entre les États membres de l'Union et la région administrative spéciale de Macao. Il met sur un pied d'égalité tous les États membres et empêche ainsi toute concurrence déloyale entre eux. Il s'agit d'un pas vers plus d'Europe dans le domaine du transport aérien.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Letectvo je významným sektorom nášho hospodárstva a ako také prispieva k celoeurópskemu HDP sumou 365 miliárd EUR ročne a vytváraním približne 5 milióna pracovných miest. Zo strategického hľadiska je nutné, aby si EÚ zachovala konkurencieschopnosť vo svetovom meradle a naďalej rozvíjala letecký priemysel, keďže najvýznamnejšie trhy leteckej dopravy sa nachádzajú mimo územia Únie. V tomto kontexte sú kľúčové investície do budovania a modernizácie infraštruktúry, ako aj vzťahy s našimi zahraničnými partnermi, ktoré v oblasti leteckej dopravy upravujú bilaterálne zmluvy. S osobitnou administratívnou oblasťou Čínskej ľudovej republiky Macao máme aktuálne uzavretých 15 takýchto zmlúv, ktoré však obsahovali diskriminačné ustanovenia, pokiaľ ide o právo určenia. Navrhovaným rozhodnutím by sa tieto ustanovenia vypustili a nahradili zakotvením práva všetkých dopravcov EÚ usadiť sa, čím bude dohoda v súlade s rozhodnutím Súdneho dvora EÚ z r. 2002. Domnievam sa, že Únia musí zabezpečiť dodržiavanie platnej legislatívy a práv aj v oblasti vonkajších vzťahov, dôležitých pre rozvoj leteckej dopravy, preto hlasujem za predkladané odporúčanie.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the EU-Macao Agreement on certain aspects of air services since it changes provisions concerning the designation clause, safety, competition and taxation in the existing 15 bilateral air services agreements between EU Member States and the Macao Special Administrative Region.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légi közlekedési kapcsolatokat korábban kétoldalú légi közlekedési megállapodások szabályozták. Az Európai Unió Bírósága azonban 2002-ben úgy rendelkezett, hogy a tagállamok kétoldalú légi közlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékai sértik az uniós jogot, amennyiben lehetővé teszik egy harmadik ország számára, hogy megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által kijelölt olyan légi fuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi tulajdona és tényleges ellenőrzése nem az adott tagállam vagy annak állampolgárai kezében van.
                  

                     A Bizottság ezért tárgyalásokat folytatott az Unió tagállamai és a Kínai Népköztársaság Makaói Különleges Közigazgatási Területe között meglévő 15 kétoldalú légi közlekedési megállapodás néhány rendelkezését helyettesítő megállapodás megkötése érdekében. A megállapodás a kijelölésre vonatkozóan a hagyományos záradékok helyébe uniós záradékot léptet, amely az EU valamennyi légi fuvarozója számára lehetővé teszi, hogy éljen letelepedési jogával, továbbá e változtatással összhangba hozza a kétoldalú megállapodások más rendelkezéseit és megtiltja a versenyellenes magatartást.
                  

                     A Tanács határozattervezetet fogadott el a megállapodás megkötésére vonatkozóan, ehhez azonban meg kell szereznie a Parlament egyetértését. A Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésében azt javasolta, hogy a Parlament értsen egyet a megállapodás megkötésével. Ennek megfelelően szavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Ce rapport vise à mettre en conformité avec le droit européen les accords préexistants en matière de services aériens entre les pays de l'Union et la région autonome de Macao mais déclarés contraires à la législation européenne par la CJUE. Il n'appelle pas d'opposition.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – Este acordo de aviação sobre certos aspetos dos serviços aéreos tem como objetivo substituir certas disposições dos atuais 15 acordos bilaterais de serviços aéreos entre os Estados-Membros e a Região Administrativa Especial de Macau da República Popular da China.
                  

                     Desde 2002 que, segundo o acórdão do Tribunal de Justiça, certas cláusulas de designação inseridas nos acordos bilaterais sobre serviços aéreos estão em incumprimento com o Direito da União e contrárias ao artigo 49.o do TFUE.
                  

                     Pelas razões acima expostas, sou a favor deste acordo.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport relatif à l'accord UE-Macao portant sur certains aspects des services aériens. Cet accord, qui interdit les pratiques anticoncurrentielles, permettra notamment à tous les transporteurs de l'Union européenne de bénéficier du droit d'établissement à Macao.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – La transposition des accords entre l'Union européenne et Macao en matière de services aériens, que j'ai soutenue, n'implique pas de modification en substance mais centralise les différents accords en un cadre unique. Cette transposition s'inscrit donc dans un effort de simplification de la règlementation actuelle et se doit d'être saluée.
                  

Alessandra Mussolini (PPE),
per iscritto. – Nel settore del trasporto aereo internazionale, le relazioni tra Stati membri e paesi terzi sono disciplinate tradizionalmente da accordi bilaterali sui servizi aerei. La Commissione ha negoziato l'accordo che sostituisce talune disposizioni negli esistenti 15 accordi bilaterali sui servizi aerei stipulati fra gli Stati membri dell'Unione europea e la regione amministrativa speciale di Macao della Repubblica popolare cinese. Ho votato favorevolmente la relazione del collega Koch.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Bilateral Air Services Agreements govern international aviation relations between EU Member States and third countries. I have voted for this report that will replace certain provisions in the existing 15 bilateral air services agreements between the Macao Special Administrative Region of the People's Republic of China and EU Member States.

Dan Nica (S&D),
în scris. – Acordul dintre Uniune și Regiunea Administrativă Specială Macao a Republicii Populare Chineze este cel mai eficient instrument pentru alinierea la dreptul Uniunii a tuturor acordurilor bilaterale existente privind serviciile aeriene dintre statele membre și Regiunea Administrativă Specială Macao a Republicii Populare Chineze. Obiectivele acestor acorduri sunt să ofere tuturor transportatorilor aerieni din Uniunea Europeană acces nediscriminatoriu la rutele aeriene dintre Uniunea Europeană și țările terțe și de a alinia acordurile bilaterale privind serviciile aeriene încheiate între statele membre și țări terțe la legislația Uniunii. Totodată, propunerea prevede o simplificare a legislației.
                  

                     Am votat pentru acest acord, deoarece va răspunde unui obiectiv fundamental al politicii externe a Uniunii în domeniul aviației, prin alinierea acordurilor bilaterale existente privind serviciile aeriene la legislația Uniunii.
                  

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport, deoarece susține încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și guvernul Regiunii Administrative Speciale Macao a Republicii Populare Chineze referitor la anumite aspecte ale serviciilor aeriene. Era necesară încheierea acestui acord, având în vedere că Curtea de Justiție a Uniunii Europene a hotărât că anumite prevederi ale acordurilor bilaterale încheiate de statele membre contravin legislației UE. În acest sens, prezentul acord rectifică această situație și interzice practicile anticoncurențiale.
                  

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ho ritenuto opportuno esprimere il mio voto positivo in merito alla conclusione dell'accordo su alcuni aspetti dei servizi aerei tra l'UE e la regione amministrativa speciale di Macao della Repubblica popolare Cinese, in quanto la proposta del relatore Dieter-Lebrecht Koch è finalizzata a garantire una maggiore compatibilità degli accordi conclusi con i Paesi terzi in materia di trasporto aereo con il diritto dell'UE. Le disposizioni precedenti, infatti, non consentivano ai vettori dell'UE di beneficiare del diritto di stabilimento e ciò costituiva una violazione dell'art. 49 del Trattato sul funzionamento dell'Unione europea. Pertanto, ho votato a favore.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Između Posebne upravne regije Makao Narodne Republike Kine i država članica Europske unije postoji više bilateralnih sporazuma o zračnom prometu. Pozdravljam ovaj Sporazum jer mijenja određene zakonske odredbe u 15 bilateralnih sporazuma. Smatram da se na taj način avioprijevoznicima pojednostavljuje rad, povećava transparentnost i osnažuje pravna sigurnost primjene i tumačenja mnogobrojnih odredbi do sada usvojenih sporazuma.
                  

                     Sporazum pokriva bitne aspekte avioprijevoza, npr. klauzule o označavanju, sigurnost, oporezivanje i kompatibilnost s pravilima tržišnog natječaja. Odbor za promet i turizam Europskog parlamenta pozitivno se očitovao o prijedlogu Sporazuma te sam i ja podržala njegovo donošenje.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Ce rapport essentiellement technico-juridique vise à mettre en conformité avec le droit européen les accords préexistants en matière de services aériens entre les pays de l'Union européenne et la région autonome de Macao, déclarés contraires à la législation européenne par la CJUE. Je vote donc pour ce texte.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Međunarodni odnosi u području zrakoplovstva između država članica i trećih zemalja tradicionalno su uređeni bilateralnim sporazumima o uslugama zračnog prometa. Sud Europske unije donio je 2002. odluku da se uobičajenim klauzulama o imenovanju u bilateralnim sporazumima država članica o uslugama zračnog prometa krši pravo EU-a.
                  

                     Tim se klauzulama trećim zemljama dopušta da odbiju, povuku ili obustave dozvole ili ovlaštenja zračnog prijevoznika kojeg je imenovala država članica, ali u kojem ta država članica ili njezini državljani nemaju znatan vlasnički udio ili nad kojim nemaju stvarnu kontrolu.
                  

                     Utvrđeno je da se time diskriminiraju zračni prijevoznici EU-a s poslovnim nastanom na državnom području države članice, ali koji su u vlasništvu ili pod kontrolom državljana drugih država članica. To je protivno članku 49. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim se državljanima država članica koji su ostvarili svoju slobodu poslovnog nastana jamči da će se u državi članici domaćinu s njima postupati jednako kao s državljanima te države članice.
                  

                     Postoje i neka druga pitanja, kao što je tržišno natjecanje, u kojima bi se izmjenama ili dopunama postojećih odredbi u bilateralnim sporazumima o uslugama zračnog prometa između država članica i trećih zemalja trebala osigurati usklađenost s pravom EU-a. Zbog navedenih razloga, dajem svoju suglasnost sklapanju ovog sporazuma.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – As relações entre os Estados-Membros e os países terceiros no domínio da aviação têm sido reguladas através de acordos bilaterais de serviços aéreos. Tendo por base decisões do TJUE, considerou-se que estes acordos infringem o direito da UE, já que preveem situações de discriminação contra as transportadoras da UE que estão estabelecidas no território de um Estado-Membro mas são propriedade e estão sob o controlo de nacionais de outros Estados-Membros.
                  

                     Este acordo (não-emendável) substitui as disposições dos atuais 15 acordos bilaterais de serviços aéreos entre os Estados-Membros e a Região Administrativa Especial de Macau da República Popular da China.
                  

                     No seu conjunto, estes acordos inserem-se na lógica da concentração monopolista em curso no sector da aviação na UE. Servem esse objetivo, como de resto o serve toda a legislação da UE para o sector. Um sector dominado por cinco grandes grupos: Lufthansa, Iberia-British Airways e Air France-KLM, mais as duas low-cost, Ryanair e Easyjet. As companhias que ainda resistem fora deste lote, sobretudo se, como a TAP, forem companhias aéreas de bandeira, e sobretudo se ainda públicas, são para desmantelar, desaparecer a prazo, sendo absorvidas – o seu negócio, património e rotas – pelos gigantes do sector.
                  

                     Um caminho profundamente lesivo dos interesses nacionais, que rejeitamos e combatemos.
                  

                     Votámos contra.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržavam preporuku kolege Dieter-Lebrecht Kocha o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma koji se odnosi na određene aspekte usluga u zračnom prometu između Europske unije i Macaa. Sporazum će omogućiti svim prijevoznicima u EU-u ostvarivanje koristi od prava poslovnog nastana te će zabraniti postupke narušavanja tržišnog natjecanja.
                  

                     Suglasan sam sa svim aspektima Sporazuma koji zamjenjuje određene odredbe u 15 postojećih bilateralnih sporazuma o uslugama zračnog prometa zaključenih između država članica EU-a i Macaa. Slijedom toga, dajem pozitivno mišljenje o sklapanju ovoga Sporazuma.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Nel settore del trasporto aereo internazionale, le relazioni tra gli Stati membri dell'UE e i paesi terzi sono disciplinate da accordi bilaterali sui servizi aerei. Le tradizionali clausole di designazione consentivano a un paese terzo di rifiutare, revocare o sospendere le autorizzazioni o le licenze di un vettore aereo designato da uno Stato membro, ma di cui una quota rilevante della proprietà, e il controllo effettivo, non facevano capo a tale Stato membro o ai suoi cittadini.
                  

                     La Corte di giustizia dell'UE, nel 2002, ha ritenuto questa pratica come una discriminazione nei confronti dei vettori dell'UE stabiliti sul territorio di uno Stato membro ma che sono di proprietà o sono controllati da cittadini di altri Stati membri. La Commissione ha pertanto ritenuto necessario negoziare l'accordo che sostituisce alcune disposizioni degli esistenti 15 accordi bilaterali sui servizi aerei, stipulati fra gli Stati membri dell'Unione europea e la regione amministrativa speciale di Macao, parte della Repubblica popolare cinese.
                  

                     Al fine di garantire un mercato del trasporto aereo più efficiente, ho votato a favore di questa proposta di raccomandazione.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai approuvé la signature d'un accord remplaçant certaines dispositions des 15 accords bilatéraux existants relatifs aux services aériens entre les États membres de l'Union européenne et la région administrative spéciale de Macao.
                  

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – As relações internacionais entre os Estados-Membros e os países terceiros no domínio da aviação têm sido tradicionalmente reguladas através de acordos bilaterais de serviços aéreos.
                  

                     Segundo um acórdão do Tribunal de Justiça da União Europeia de 2002, as tradicionais cláusulas de designação incluídas nos acordos bilaterais de serviços aéreos celebrados pelos Estados-Membros infringem o direito da União. Elas permitem aos países terceiros rejeitar, retirar ou suspender as licenças ou autorizações de uma transportadora aérea que tenha sido designada por um Estado-Membro, mas cuja parte considerável do capital não pertença a esse Estado-Membro ou a nacionais seus e cujo controlo efetivo não seja por estes exercido.
                  

                     Aprovei este relatório que pretende substituir certas disposições dos atuais 15 acordos bilaterais de serviços aéreos entre os Estados-Membros e a Região Administrativa Especial de Macau da República Popular da China. Essencialmente, este acordo irá permitir que todas as transportadoras beneficiem do direito de estabelecimento e irá melhorar aspetos como a segurança, a fiscalidade, bem como as regras de concorrência.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – O objetivo é conceder a todas as transportadoras aéreas da UE acesso não discriminatório às ligações entre a UE e países terceiros (no caso, a Região Administrativa de Macau) e tornar os acordos bilaterais de serviços aéreos entre Estados-Membros e países terceiros em conformidade com o direito da União.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He dado mi apoyo a la celebración del acuerdo entre la Unión Europea y la Región Administrativa Especial de Macao sobre determinados aspectos de los servicios aéreos entre ambas partes. Con este acuerdo se sustituyen determinadas disposiciones de los quince acuerdos bilaterales de servicios aéreos celebrados entre Estados miembros de la Unión y la Región Administrativa Especial de Macao, después de que en el año 2002, el Tribunal de Justicia de la Unión Europea declarase que las cláusulas de designación tradicionales de los acuerdos bilaterales de los Estados miembros en materia de servicios aéreos infringen el Derecho de la Unión. Esas cláusulas permiten a un tercer país denegar, revocar o suspender los permisos o autorizaciones de una compañía aérea designada por un Estado miembro, pero cuya propiedad y control efectivo no corresponden esencialmente a ese Estado miembro o a sus nacionales. Se considera que esta circunstancia constituye una discriminación contra las compañías aéreas de la Unión establecidas en el territorio de un Estado miembro, pero cuya propiedad y control corresponden a nacionales de otros Estados miembros.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – Cet accord entre l'Union européenne et Macao a été signé le 23 novembre 2013. Pour conclure cet accord, le Conseil a besoin de l'approbation du Parlement européen. Conformément à l'article 99 et à l'article 108, paragraphe 7, de son règlement, le Parlement européen se prononce en un seul vote, ce qu'il fit hier.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą, atsižvelgdamas į Europos Teisingumo teismo sprendimą ir Transporto tarybos išvadas. Komisija susitarė dėl susitarimo, kuriuo pakeičiamos kai kurios galiojančių ES valstybių narių ir Kinijos Liaudies Respublikos ypatingojo administracinio regiono Makao 15 dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatos. Į jas įtrauktas ir draudimas dėl antikonkurencinės veiklos, vienodų sąlygų vežėjams sudarymas ir privalomas jų laikymasis.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – As relações entre os Estados-Membros da União Europeia e os países terceiros no domínio da aviação têm sido regulamentadas através de acordos bilaterais de serviços aéreos.
                  

                     Contudo, segundo um acórdão do Tribunal de Justiça da União Europeia de 2002, as tradicionais cláusulas de designação incluídas nos acordos bilaterais mencionados, infringem o direito da União uma vez que era permitido aos países terceiros rejeitar, retirar ou suspender as licenças ou autorizações de uma transportadora aérea Europeia que esteja estabelecida no território de um determinado Estado-Membro embora o seu controlo efetivo/propriedade seja efetuado(a) por uma empresa detida por nacionais de um Estado-Membro diferente.
                  

                     Após a Comissão ter negociado este Acordo, que substitui algumas disposições dos atuais 15 acordos bilaterais vigentes relativos a serviços aéreos entre os Estados-Membros e a Região Administrativa Especial de Macau da República Popular da China, votei favoravelmente esta recomendação uma vez que visará o cumprimento do artigo 49.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, qui porte sur le projet de décision du Conseil relative à la conclusion de l'accord entre l'Union européenne et le gouvernement de la région administrative spéciale de Macao de la République populaire de Chine sur certains aspects des services aériens.
                  

                     Ce texte s'inscrit dans le contexte de la négociation par la Commission d'un accord qui remplace certaines dispositions de 15 accords bilatéraux existants relatifs aux services aériens conclus entre les États membres de l'Union et la région administrative spéciale de Macao de la République populaire de Chine.
                  

                     Ces accords touchent principalement à des dispositions relatives à la clause de désignation, à la sécurité et à la fiscalité.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe. En nombre de la Unión, la Comisión ha negociado un acuerdo sobre determinados aspectos de los servicios aéreos con la Región Administrativa Especial de Macao de la República Popular China que sustituye determinadas disposiciones de los acuerdos bilaterales de servicios aéreos existentes.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – En 2003 el Consejo autorizó a la Comisión a iniciar negociaciones con terceros países con el fin de reemplazar ciertas provisiones en acuerdos bilaterales por un acuerdo a nivel de la UE, hecho que considero positivo. El Acuerdo UE-Macao sobre determinados aspectos de los servicios aéreos es uno de los resultados de estas negociaciones. He votado a favor del mismo.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Con il voto di oggi il Parlamento europeo conclude l'accordo che sostituisce alcune disposizioni dei 15 accordi bilaterali sui servizi aerei stipulati fra gli Stati membri dell'Unione europea e la regione amministrativa speciale di Macao. Esso riguarda in particolare la clausola di designazione, alcune disposizioni in materia di sicurezza e tassazione e il divieto di qualsiasi pratica anticoncorrenziale. Grazie a tali modifiche si procederà inoltre ad una semplificazione della legislazione attuale. Per questi motivi, ho deciso di votare a favore.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I voted in favour of this agreement as it will give all EU air-carriers access to routes between the EU and Macao without discrimination. Agreements like this are great for the EU's airline industry and bring bilateral air service agreements between Member States and third countries in line with the law of the Union, which has been developed by all of the Member States - and therefore in line with all the values of the UK. Today's vote will allow for a helpful agreement on the development and regulation of air transport routes.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – The content of this resolution is an agreement of the EU and the Macao special administrative region (China) on certain aspects of air services. As this agreement has a positive impact for the airlines of both the EU and Macao, I voted in favour.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Podržao sam preporuku o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o određenim aspektima usluga u zračnom prometu između Europske unije i Vlade Posebnog upravnog područja Macaa Narodne Republike Kine, pozivajući se na odluku Suda Europske unije iz 2002. kako se uobičajenim klauzulama o imenovanju u bilateralnim sporazumima država članica o uslugama zračnog prometa krši pravo EU-a.
                  

                     Tim se klauzulama diskriminiraju zračni prijevoznici EU-a s poslovnim nastanom na državnom području države članice, ali koji su u vlasništvu ili pod kontrolom državljana drugih država članica. Također, bitno je naglasiti kako bi izmjenama i dopunama postojećih odredbi u bilateralnim sporazumima o uslugama zračnog prometa između država članica i trećih zemalja trebalo osigurati usklađenost s pravom EU-a i na taj način zaštititi tržišno natjecanje.
                  

                     Komisija je, stoga, sklopila Sporazum koji zamjenjuje određene odredbe u 15 postojećih bilateralnih sporazuma o uslugama u zračnom prometu između država članica EU-a i Vlade Posebnog upravnog područja Macaa Narodne Republike Kine. Glavni aspekti sporazuma podrazumijevaju ostvarivanje koristi od prava poslovnog nastana svim prijevoznicima u EU-u, jamče se odredbe o sigurnosti u bilateralnim sporazumima koje se primjenjuju u slučajevima kada regulatornu kontrolu nad zračnim prijevoznikom provodi država članica koja nije imenovala tog zračnog prijevoznika, oporezivanje goriva za zrakoplove i zabrana narušavanja tržišnog natjecanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Uzatvorenie dohody o určitých aspektoch leteckých služieb medzi EÚ a Macaom som podporila, keďže táto dohoda má nahradiť ustanovenia platných 15 dvojstranných dohôd o leteckých službách medzi členskými štátmi a Macaom. Komisia dojednala túto dohodu ako reakciu na rozhodnutie Súdneho dvora EÚ, ktorý stanovil, že zvyčajné ustanovenia o určení v dvojstranných dohodách členských štátov o leteckých službách sú v rozpore s právom EÚ. Išlo by totiž o diskrimináciu voči dopravcom EÚ, ktorí majú sídlo na území členského štátu, ale sú vo vlastníctve a pod kontrolou štátnych príslušníkov iných členských štátov. Dohoda s Macaom má tak upraviť viacero aspektov leteckých služieb ako ustanovenia o určení, bezpečnosti, daniach a zlučiteľnosti pravidiel hospodárskej súťaže. Napríklad v otázkach bezpečnosti sa tak budú ustanovenia vzťahovať na prípady, keď regulačnú kontrolu nad leteckým dopravcom vykonáva iný členský štát než ten, ktorého označenie nesie. Ustanovenia sa vzťahujú aj na zdaňovanie leteckého paliva a tiež zakazujú postupy narúšajúce hospodársku súťaž. Dohoda bola podpísaná už v roku 2013 a na jej schválenie je potrebný aj súhlas Európskeho parlamentu. S jej uzatvorením súhlasím a dúfam, že vnesie do európskeho leteckého priemyslu viac právnej istoty.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Evropska komisija je sklenila sporazum s Posebno upravno regijo Macao Ljudske republike Kitajske v zvezi z nekaterimi vidiki zračnega prevoza.
                  

                     Običajno se mednarodni odnosi na področju letalstva med državami članicami in tretjimi državami urejajo z bilateralnimi sporazumi. Evropsko sodišče je leta 2002 razsodilo, da so nekatere klavzule v teh bilateralnih sporazumih na področju letalstva, v nasprotju s pravnim redom EU, saj bi lahko prišlo do diskriminacije nekaterih prevoznikov EU (na primer če imajo sedež na ozemlju določene države članice, vendar so v lasti in pod nadzorom državljanov drugih držav članic).
                  

                     Da bi zagotovili enako obravnavo državljanov držav članic in na sploh skladnost s pravnim redom EU, so se odločili za spremembo/dopolnitev obstoječih določb iz bilateralnih sporazumov. Komisija je s pogajanji prišla do sporazuma z Macaom, ki nadomešča nekatere določbe iz obstoječih 15 bilateralnih sporazumov o zračnem prevozu, sklenjenih med državami članicami EU in Macaom.
                  

                     Glavni vidiki sporazuma so sledeči: klavzula EU o določitvi, ki vsem prevoznikom EU omogoča, da izkoristijo pravico do ustanavljanja; določba o varnosti; določba o obdavčitvi letalskega goriva; člen, ki prepoveduje protikonkurenčno prakso.
                  

                     Zaradi tega sem glasoval za priporočilo in s tem podal pozitivno mnenje o sklenitvi tega sporazuma.
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Ho votato oggi a favore della proposta di accordo che sostituisce alcune disposizioni negli accordi bilaterali esistenti sui servizi aerei stipulati fra Ue e Macao, per consentire la parità di trattamento di tutte le compagnie aeree europee operanti in quel paese e il rispetto delle norme sulla concorrenza. Gli accordi bilaterali sui servizi aerei tra uno Stato membro e un paese terzo devono includere una ‘clausola di designazione UE’ con la quale si riconosce che le condizioni dell'accordo si applicano anche a tutte le compagnie aeree dell'UE e non solo alle compagnie dello Stato membro in questione, in conformità con le regole del mercato interno e il diritto di stabilimento.
                  

                     Infatti, secondo le clausole di designazione ‘tradizionali’, il paese terzo poteva rifiutare, revocare o sospendere le autorizzazioni o licenze, nel caso in cui una quota rilevante della proprietà e il controllo effettivo del vettore non facesse capo allo Stato membro di designazione. Il testo votato oggi elimina quindi una discriminazione nei confronti dei vettori europei stabiliti sul territorio di uno Stato membro ma che sono di proprietà o sono controllati da cittadini di altri Stati membri, riportando quindi gli accordi bilaterali con Macao in linea con il diritto europeo.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Države članice i treće zemlje tradicionalno uređuju međunarodne odnose u području zrakoplovstva bilateralnim sporazumima o uslugama zračnog prometa. Sporazum između država članica Europske unije i Vlade Posebnog upravnog područja Macaa Narodne Republike Kine sadržava određene klauzule koje nisu u skladu s pravom EU-a te je Komisija sklopila Sporazum, potpisan 23. studenoga 2013., koji zamjenjuje određene odredbe u 15 postojećih bilateralnih sporazuma o uslugama zračnog prometa.
                  

                     Navedene klauzule tiču se imenovanja, sigurnosti, oporezivanja te usklađenosti s pravilima tržišnog natjecanja. Podržavam preporuku te smatram da je bitno izmjenama ili dopunama postojećih odredaba u bilateralnim sporazumima osigurati usklađenost s pravom Europske unije.
                  

Catherine Stihler (S&D),
in writing. – I supported this report. The objectives of such agreements are to give all European Union air carriers non-discriminatory access to routes between the European Union and third countries, and to bring bilateral air service agreements between Member States and third countries in line with the law of the Union. Today's vote will allow for a helpful agreement on the development and regulation of air transport routes.

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Države članice i Macao sklopili su bilateralne sporazume o uslugama u zračnom prometu koji sadrže provizije suprotne zakonodavstvu Europske unije. Stoga takve provizije treba u potpunosti uskladiti sa zakonima EU-a kako bi se stvorila čvrsta pravna osnova za usluge u zračnom prometu između Unije i Macaa te održao kontinuitet takvih usluga. Važno je napomenuti da ovaj sporazum neće povećati ukupni obujam zračnog prometa između Unije i Macaa ni utjecati na ravnotežu između zračnih prijevoznika Unije i Macaa ni izmijeniti provizije postojećih bilateralnih sporazuma o uslugama u zračnom prometu koje se tiču prava prometovanja.
                  

                     Podržavam preporuku kolege Kocha o Sporazumu između EU i Macaa o određenim aspektima usluga u zračnom prometu. Smatram da je pozitivno što će se provizije sporazuma o uslugama u zračnom prometu izmijeniti ili dopuniti samo u onoj mjeri koja je potrebna da se osigura usklađenost sa zakonima Europske unije. Vjerujem da je spomenuti Sporazum najučinkovitiji instrument za usklađivanje svih postojećih bilateralnih sporazuma o uslugama u zračnom prometu sklopljenih između država članica i Macaa kao i za pojednostavljivanje cjelokupnog zakonodavstva EU-a.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Návrh som podporil, keďže pomôže zefektívniť leteckú dopravu medzi EÚ a Macaom.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za priporočilo o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in vlado Posebne upravne regije Macao Ljudske republike Kitajske.
                  

                     S sporazumom bomo nadgradili in posodobili obstoječih 15 dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu med državami članicami in Posebno upravo regije Macao. Nov sporazum razširja določbe o varnosti tudi za primere, ko predpisanega nadzora nad letalskim prevoznikom ne izvaja država članica, ki je letalskega prevoznika določila ter uvaja člen, ki prepoveduje protikonkurenčno prakso.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζουμε, διότι η Συμφωνία αποδίδει υπερεξουσίες στην Ένωση, υπονομεύει την κυριαρχία των κρατών-μελών και για μια ακόμα φορά, εξυπηρετεί τα συμφέροντα των μεγάλων αεροπορικών εταιρειών.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – A nemzetközi légi kapcsolatok bilaterális megállapodásokon alapultak a tagállamok és harmadik országok között, egészen az Európai Bíróság 2002-es döntéséig, mely kimondta, hogy a bilaterális légi megállapodások sértik az EU-jogot.
                  

                     Ennek függvényében az Európai Bizottság újratárgyalta az EU és Makaó közötti megállapodásokat.
                  

                     Az új megállapodást 2013. november 23-án írták alá, ehhez azonban szükséges az Európai Parlament hozzájárulása.
                  

                     A magyar néppárti delegáció tagjaként ezért én is támogattam a megállapodás mihamarabbi életbelépését.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Transportul aerian este unul dintre domeniile în care cooperarea internațională este esențială pentru buna desfășurare a activităților curente. Uniunea Europeană urmărește în ultimii ani o coordonare mai mare a serviciilor aeriene, atât pe teritoriile statelor membre cât și împreună cu state terțe. În această ultimă direcție au fost încheiate acorduri bilaterale cu diverse state, însă au rămas o serie de probleme privind discriminarea între transportatorii aerieni ai unor state UE stabiliți pe teritoriul altor state și transportatorii din acele state. De aceea, au fost încheiate acorduri speciale între UE și entități terțe, care evită acest tip de discriminări și care reglementează condiții echitabile de siguranță, concurență și impozitare. Una dintre aceste entități terțe este Regiunea Administrativă Specială Macao a Republicii Populare Chineze. În virtutea relațiilor tradițional bune cu această entitate teritorială, UE a negociat un acord care înlocuiește cele 15 acorduri bilaterale adoptate anterior. Parlamentul European este forul care va consfinți intrarea în vigoare a acestor acorduri foarte necesare pentru serviciile aeriene. Din acest motiv, susțin adoptarea documentului de față în forma sa actuală.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Je partage l'avis du collègue Koch en la matière. Les relations internationales dans le domaine du transport aérien entre les États membres et les pays tiers ont été jusqu'à présent régies par des accords bilatéraux relatifs aux services aériens. La Cour de justice de l'Union européenne a estimé en 2002 que les clauses de désignation traditionnelles dans les accords bilatéraux des États membres relatifs aux services aériens étaient contraires à la législation de l'Union européenne. Elles permettent à un pays tiers de rejeter, de retirer ou de suspendre les permis ou autorisations d'un transporteur aérien qui a été désigné par un État membre, mais dont la propriété et le contrôle effectif n'appartiennent pas pour l'essentiel à cet État membre ou à ses ressortissants.
                  

                     La Cour a constaté que cette situation constituait une discrimination à l'égard des transporteurs de l'Union établis sur le territoire d'un État membre, mais qui sont détenus et contrôlés par des ressortissants d'autres États membres. Il s'agit d'une violation de l'article 49 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, qui garantit aux ressortissants des États membres ayant exercé leur liberté d'établissement le même traitement dans l'État membre d'accueil que celui accordé aux ressortissants de cet État membre.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this resolution to conclude the agreement on certain aspects of air services between the EU and Macao. The negotiations aimed at replacing the existing 15 bilateral air agreements from EU Member States with Macao. The scope of the agreement covers the right of establishment of all EU carriers, safety rules and taxation of aviation fuel. This agreement will eventually allow compliance with the EU competition law by preventing any discrimination against EU air carriers. In addition, the Asian air market is growing and the perspective for the EU airlines to benefit from it must to be encouraged if we want to maintain our leading position in the air sector.
While the European Commission is seeking mandates to negotiate new comprehensive air agreements on behalf of the EU, I find it of utmost importance to finalise the pending negotiations to unblock the development of EU airlines.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Podržala sam Sporazum koji zamjenjuje određene odredbe u 15 postojećih bilateralnih sporazuma o uslugama zračnog prometa zaključenih između država članica Europske unije i Vlade Posebnog upravnog područja Macaa Narodne Republike Kine. Klauzula o imenovanju, sigurnost, oporezivanje i usklađenost s pravilima tržišnog natjecanja glavni su aspekti ovoga Sporazuma.
                  

                     Klauzulom o imenovanju svim se prijevoznicima u Europskoj uniji omogućuje ostvarivanje koristi od prava poslovnog nastana, dok se odredbe o sigurnosti u bilateralnim sporazumima primjenjuju u slučajevima kada regulatornu kontrolu nad zračnim prijevoznikom provodi država članica koja nije imenovala tog zračnog prijevoznika. Istaknula bih i važnost članka koji se odnosi na oporezivanje goriva za zrakoplove, koji je usklađen s Direktivom Vijeća o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije te važnost članka kojim se zabranjuju postupci narušavanja tržišnog natjecanja.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Priporočilo o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in vlado Posebne upravne regije Macao Ljudske republike Kitajske sem podprla, saj je Komisija tako s pogajanji dosegla Sporazum, ki nadomesti nekatere določbe iz obstoječih 15 dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu med državami članicami EU in Posebno upravno regijo Macao Ljudske republike Kitajske.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe. En nombre de la Unión, la Comisión ha negociado un acuerdo sobre determinados aspectos de los servicios aéreos con la Región Administrativa Especial de Macao de la República Popular China que sustituye determinadas disposiciones de los acuerdos bilaterales de servicios aéreos existentes.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Il s'agit, par ce texte, de mettre en conformité avec le droit européen les accords préexistants en matière de services aériens entre les pays de l'Union européenne et Macao, précédemment déclarés contraires à la législation européenne par la Cour de Justice de l'Union européenne.
                  

                     Cette mise à jour des accords dans le domaine aérien entre l'Union et Macao est bénéfique pour les deux parties. J'ai donc voté pour.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légi közlekedési kapcsolatokat ezidáig kétoldalú légi közlekedési megállapodások szabályozták. Az Európai Unió Bírósága 2002-ben úgy rendelkezett, hogy a tagállamok kétoldalú légi közlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékai sértik az uniós jogot. A Bizottság ezért tárgyalásokat folytatott az Unió tagállamai és a Kínai Népköztársaság Makaói Különleges Közigazgatási Területe között meglévő 15 kétoldalú légi közlekedési megállapodás néhány rendelkezését helyettesítő megállapodás megkötése érdekében. A megállapodást 2013. november 23-án írták alá. E megállapodás megkötéséhez a Tanácsnak szüksége van az Európai Parlament egyetértésére. Szavazatommal támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe. En nombre de la Unión, la Comisión ha negociado un acuerdo sobre determinados aspectos de los servicios aéreos con la Región Administrativa Especial de Macao de la República Popular China que sustituye determinadas disposiciones de los acuerdos bilaterales de servicios aéreos existentes.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – On the basis of decisions of the European Court of Justice and the Transport Council, the Commission is mandated to negotiate with third countries agreements on air services (‘Open Skies’), coordinating EU external air transport relationships and bringing bilateral agreements by single Member States into the EU-line. After a series of other agreements, the Commission has now achieved such agreement with Macao. The main aspects are the avoidance of discrimination between air carriers (designation clause) and obligatory commercial agreements between airlines. Therefore, I voted in favour.

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the conclusion of the Agreement on specific aspects of air services between the European Union and the Government of the Macao Special Administrative Region of the People's Republic of China. The international aviation relations between Member States and third countries have traditionally been governed by bilateral air services agreements, which were found discriminatory and in breach of the EU law by the European Court of Justice in 2002. The Commission has, hence, negotiated the Agreement replacing certain provisions in the existing 15 bilateral air services agreements concluded between EU Member States and Macao Special Administrative Region of the People's Republic of China with the aim of prohibiting anti-competitive practices.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Mediante este documento el Parlamento Europeo concede su aprobación a la celebración del acuerdo UE- Macao que sustituye determinadas disposiciones de los 15 acuerdos bilaterales de servicios aéreos celebrados entre estados miembros de la Unión y la Región Administrativa Especial de Macao de la República Popular China relativos a la cláusula de designación, la seguridad aérea, fiscalidad y compatibilidad con las normas de competencia. Hablamos de un acuerdo consensuado y beneficioso para la Unión, por lo que considero votar a su favor.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor deze overeenkomst, omdat deze tot doel heeft om alle Europese luchtvaartmaatschappijen op een niet-discriminerende wijze toegang te geven tot de luchtroutes tussen de Europese Unie en derde landen. Daarnaast beoogt deze overeenkomst ook de bilaterale afspraken tussen de lidstaten en derde landen in overeenstemming te brengen met het Europees recht.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – Cet accord, qui a été signé le 23 novembre 2013, vise à remplacer certaines dispositions des accords bilatéraux portant sur les services aériens actuellement en vigueur entre certains États membres et la région administrative spéciale de Macao en République populaire de Chine.
                  

                     Il s'agit d'un accord commercial standard concernant le secteur ultra-libéralisé et ultra-concurrentiel des transports aériens conclu avec cette curieuse région de Chine qu'est Macao et qui est, de fait, un paradis fiscal.
                  

                     De plus, conformément à l'article 99 et à l'article 108, paragraphe 7, du règlement du Parlement européen, les députés européens peuvent uniquement se prononcer en un seul vote pour ou contre cet accord, et n'ont pas le droit de faire des amendements, c'est-à-dire d'apporter des modifications au texte.
                  

                     Ce sont ces éléments qui ont déterminé mon vote sur cet accord pour le moins étonnant.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Este acordo (não-emendável) substitui as disposições dos atuais 15 acordos bilaterais de serviços aéreos entre os Estados-Membros e a Região Administrativa Especial de Macau da República Popular da China.
                  

                     No seu conjunto, estes acordos inserem-se na lógica da concentração monopolista em curso no sector da aviação na UE. Servem esse objetivo, como de resto o serve toda a legislação da UE para o sector. Um sector dominado por cinco grandes grupos: Lufthansa, Iberia-British Airways e Air France-KLM, mais as duas low-cost Ryanair e Easyjet.
                  

                     As companhias que ainda resistem fora deste lote, sobretudo se, como a TAP, forem companhias aéreas de bandeira, e sobretudo se ainda públicas, são para desmantelar, desaparecer a prazo, sendo absorvidas – o seu negócio, património e rotas – pelos gigantes do sector.
                  

                     Este é um caminho profundamente lesivo dos interesses nacionais, que rejeitamos e combatemos. Votamos contra.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Der Abschluss eines Luftverkehrsabkommen mit der Sonderverwaltungsregion Macau, um die bestehenden 15 bilateralen Luftverkehrsabkommen mit dieser Sonderverwaltungsregion zu ersetzen und somit die bestehende Diskriminierung, die zulasten der Mitgliedstaaten besteht, zu beenden, ist zu befürworten.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Empfehlung des Europäischen Parlaments zu dem Entwurf eines Beschlusses des Rates über den Abschluss des Abkommens zwischen der Europäischen Union und der Regierung der Sonderverwaltungsregion Macau der Volksrepublik China über bestimmte Aspekte von Luftverkehrsdiensten habe ich zugestimmt.
                  

                     Das Abkommen über bestimmte Aspekte von Luftverkehrsdiensten bezieht sich auf die Vereinfachung von geltenden Rechtsvorschriften. Die internationalen Luftverkehrsbeziehungen zwischen Mitgliedstaaten und Drittstaaten werden traditionell durch bilaterale Luftverkehrsabkommen geregelt. Der Gerichtshof der Europäischen Union entschied im Jahr 2002, dass die traditionellen Benennungsklauseln in den Mitgliedstaaten gegen das EU-Recht verstoßen.
                  

                     Die Kommission hat jetzt ein Abkommen zwischen den EU-Mitgliedstaaten und der Sonderverwaltungsregion Macau der Volksrepublik China verhandelt, das die bestehenden Luftverkehrsabkommen ersetzt. Zu den neuen Klauseln gehören Themen wie die Regelung von Sicherheitsvorkehrungen, die Besteuerung und die Kompatibilität mit den Wettbewerbsregeln. Diese Entschließung ist ein Beispiel von Vereinfachung der EU-Gesetzgebung und hat meine Unterstützung. Aus dem Grunde habe ich diesem Abkommen im Plenum zugestimmt.
                  

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. – Am votat Recomandarea PE cu privire la Acordul UE-Macao privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene. Recomandarea vine ca urmare a faptului că Comisia a negociat acordul care înlocuiește anumite dispoziții ale celor 15 acorduri bilaterale existente privind serviciile aeriene încheiate între statele membre ale UE și Regiunea Administrativă Specială Macao a Republicii Populare Chineze. Acest acord a fost semnat la 23 noiembrie 2013, iar, pentru încheierea lui, Consiliul a avut nevoie de aprobarea PE.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem Sporazum o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in vlado Posebne upravne regije Macao Ljudske republike Kitajske.
                  

                     Nadomestil in dopolnil bo nekatere določbe iz obstoječih 15 dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu med državami članicami EU in Posebno upravno regijo Macao Ljudske republike Kitajske, ki so bile v nasprotju s pravnim redom EU in načeli o prostem ustanavljanju družb, načelo o enaki obravnavi v državi članici ter določili o konkurenci.
                  
6.4.   Minimum standard rate of VAT (A8-0063/2016 - Peter Simon)

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – This retrospectively extends the period to which minimum standard rates of VAT apply; accordingly UKIP voted against.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La Direttiva 2006\112 EC ha codificato, in un unico atto, tutte le modifiche intervenute in materia d'IVA a livello europeo. La suddetta direttiva ha permesso di armonizzare il livello minimo dell'imposta imponibile tra gli Stati membri, ancorandola ad una percentuale del 15%, garantendo così uniformità nel trattamento fiscale tra i cittadini europei.
                  

                     Ritengo, però, che la previsione di un livello minimo d'IVA comune agli Stati membri, debba essere accompagnata anche dall'individuazione di una soglia massima, che funga da limite per le autorità nazionali. Per queste ragioni ho deciso di astenermi.
                  

Clara Eugenia Aguilera García (S&D),
por escrito. – El Impuesto sobre el Valor Añadido (IVA) es uno de los principales tributos del mercado interior, y en parte es una muy relevante fuente de financiación para la Unión.
                  

                     Por esta razón he votado a favor de prorrogar el actual tipo mínimo del 15 por ciento, para que entretanto el Parlamento Europeo y el Consejo tengan tiempo para examinar la nueva propuesta de Directiva sobre el IVA, la cual es gran complejidad y donde tendremos que abordar una nueva estrategia antifraude, en particular, pero no solo, el de naturaleza transfronteriza.
                  

                     En particular, estoy particularmente satisfecho de que el Parlamento haya respaldado ampliar la prórroga al 31 de diciembre del 2018, en lugar de al 31 de diciembre de 2017, como proponía la Comisión, lo que es fruto de una enmienda presentada por la Delegación Socialista Española. Este logro es una muestra más del valor agregado de los parlamentos, por lo que al ser procedimiento de consulta, espero que el Consejo apoye la decisión.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – No he he podido votar a favor de este informe debido a que el presente marco legal que establece el IVA mínimo del 15 % a nivel europeo, genera numerosos problemas, pero debido a la falta de definición de la nueva propuesta de la Comisión, resulta necesario prolongar dicho régimen en aras de la seguridad jurídica. En 2017 la Comisión propondrá el nuevo régimen del IVE que probablemente profundice en los aspectos regresivos de dicho impuesto, al tratar de vincularlo aún más con el marco de la gobernanza económica. El presente régimen da a la comisión europea la potestad de establecer los tipos reducidos, sobre productos de primera necesidad, potestad que ha generado numerosos problemas. Sin embargo las recomendaciones específicas de la gobernanza económica insiste en la transferencia de imposición directa a indirecta, con la clara intención de incrementar las desigualdades. Es por eso por lo que, pese a la necesidad de la prolongación, no he podido votar a favor del presente informe.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – Je me suis prononcé contre ce rapport sur le taux normal de la TVA.
                  

                     Ce texte avait pour objectif de prolonger de deux ans l'application par les États membres d'un taux normal de TVA d'un minimum de 15 %. Dans l'attente de propositions relatives au régime définitif de TVA prévues par la Commission pour janvier 2016, cette période d'application serait renouvelée pour la sixième fois.
                  

                     Je ne peux soutenir un texte visant à octroyer à la Commission le pouvoir d'imposer aux États membres un taux d'imposition minimum. Cette union fiscale contribuerait à affaiblir encore un peu plus la souveraineté des autorités nationales déjà condamnées à répondre aux exigences budgétaires de Bruxelles.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – The background to this report is that the European Parliament is being consulted on the extension of the current VAT regime which expired on 31st of December last year. Our party is opposed to minimum rates of tax rates being set by the EU as this fundamentally undermines a Members State's national sovereignty.
A key point worth noting is that the VAT Action Plan is seeking to abandon the origin principle (taxation where goods and services are produced) and replace it with a destination principle (taxation where goods and services are consumed). For consumers, the destination principle favours national production over imports as imports would in principle become more expensive.
For export countries with a surplus on the current account balance, the origin principle is preferable. For deficit countries the destination principle is preferable.
Sinn Féin would have a number of concerns in relation to these proposals, however, there are other aspects of the action plan, which we would be supportive of, such as Member States being provided with greater scope for VAT powers domestically, which seems to be one of the options on the table.
Therefore, on the basis of the action plan and the positive and negative provisions contained within the EP consultation report, we decided to abstain.

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – La Commission publiera en 2016 un ensemble de propositions relatives au régime définitif de TVA pour les échanges intra-UE. Dans l'attente des décisions sur le régime définitif de TVA, la Commission propose donc de modifier la période d'application du taux minimal de TVA en la prolongeant jusqu'au 31 décembre 2017. J'ai voté contre cette modification qui donne à la Commission le pouvoir d'imposer un taux d'imposition minimum aux États membres.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This report retrospectively extends the period to which the minimum standard rate of VAT applies to 31st December 2018. Currently 1% of all VAT collected in the United Kingdom is creamed off the top by European Union. The EU considers UK VAT as an ‘own resource’. I believe that Member States should be able to set their own VAT rates in line with their own requirements and individual economies.
The European Union and its VAT regulations are putting small businesses in my constituency and all over the country out of business. Businesses who want to trade with other EU countries must obtain a VAT Registration Number (even if below the threshold for VAT in the UK), travel through the minefield of whether they have any allowable expenditure that can be offset directly against non-UK sales and submit a cross-border VAT Refund Application, complete a quarterly VAT return and a quarterly VATMOSS return.
Small businesses are sunk by the European Union's VAT regulations and leave big business with a huge competitive advantage. British consumers pay extra every day for the added cost EU VAT rules add to our everyday purchases.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette délibération, car elle maintient le principe d'un taux normal de TVA minimal à 15 % sur une période de trois ans. Cette mesure garantit l'établissement et le fonctionnement du marché intérieur et évite les distorsions de concurrence.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kuriuo siekiama nustatyti, kad nuo 2016 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d. standartinis tarifas negalėtų būti mažesnis nei 15 proc. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu visų valstybių narių taikomas PVM tarifas yra didesnis nei 15 proc., galiojantis nustatytasis 15 proc. minimalus standartinis tarifas valstybėms narėms taip pat užtikrina veiksmų laisvę, kadangi sudaroma galimybė vykdyti PVM reformas, kuriomis siekiama sumažinti standartinį tarifą išplečiant PVM bazę ir apribojant galimybę taikyti lengvatinius tarifus.
                  

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Dans l'attente des décisions de la Commission sur le régime définitif de la TVA, et après avoir prorogé à cinq reprises la ‘directive TVA’ qui prévoyait qu'à partir du 1er janvier 2011 et jusqu'au 31 décembre 2015, le taux normal de la TVA ne pouvait être inférieur à 15 %, il s'agissait de voter le prolongement de deux ans de ce taux minimal de TVA pour les échanges intra-UE. Voilà une proposition que je ne pouvais accepter en ce qu'elle symbolise la tendance de la Commission à outrepasser ses prérogatives, comme ici en s'arrogeant le pouvoir de décider d'un taux d'imposition minimum. La fiscalité doit rester une compétence des États membres.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Ce rapport permettra une meilleure coopération internationale en matière de réglementation, plus de transparence, de responsabilité et de démocratisation.
                  

                     Le mandat de chaque organisation devrait être clarifié, ainsi que les façons dont elles opèrent et dont elles sont financées, y compris les contributions volontaires, les cadeaux et les donations, afin d'assurer la légalité des décisions et l'absence d'intérêts particuliers.
                  

                     Cette sixième prorogation maintient la situation existante, qui est satisfaisante, et garantit la sécurité juridique aux parties prenantes, tout en permettant l'entrée en vigueur du régime définitif de TVA pour les échanges intra-UE sur la base d'un ensemble de règles révisées pour les taux normal et réduit de TVA. La directive TVA prévoit qu'à partir du 1er janvier 2011 et jusqu'au 31 décembre 2015, le taux normal ne peut être inférieur à 15 %. Dans l'attente des décisions sur la forme finale du régime définitif, les députés adhèrent à la proposition de la Commission de maintenir rétroactivement le principe d'un taux normal de TVA minimal de 15 %. Ils proposent toutefois que les dispositions actuelles soient prorogées pour une période de trois ans, c'est-à-dire jusqu'au 31 décembre 2018 (au lieu du 31 décembre 2017 comme le propose la Commission).
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – La direttiva 92/77/CEE ha stabilito un regime temporaneo che ha introdotto un sistema di aliquote minime a decorrere dal 1 gennaio 1993, ovviando all'impossibilità da parte del Consiglio di adottare le misure proposte dalla Commissione per la creazione di un regime di armonizzazione fiscale definitivo.
                  

                     La normativa, prorogata più volte, prevede che uno Stato membro non possa fissare un'aliquota normale al di sotto del 15%, garantendo in questo modo il funzionamento corretto del mercato interno ed evitando possibili distorsioni derivanti da una concorrenza in materia fiscale.
                  

                     Dal 2011 la Commissione ha annunciato, in una comunicazione sul futuro dell'IVA, lo sviluppo di un piano per abbandonare il meccanismo attuale e fissare regole definitive sull'imposta sul valore aggiunto. In attesa della realizzazione di questo progetto, ho deciso di votare a favore della relazione Simon che proroga sino al dicembre 2018 le disposizioni vigenti.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Nos hemos abstenido en este voto con el que se prolonga el tipo mínimo de IVA a 15% a la espera de una propuesta de la comisión. Si bien consideramos que los impuestos indirectos son regresivos y deberían poder reducirse, en este caso se trata de una decisión formal a la espera de que la Comisión presente su propuesta final que habrá que debatir.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer al ponente su labor en este informe sobre la propuesta de Directiva relativa al sistema común de IVA, en lo que se refiere a la duración de la obligación de respetar un tipo normal mínimo. Apoyo la propuesta del ponente —que está a la espera de las decisiones de la Comisión Europea— de mantener retroactivamente el principio de un tipo normal mínimo del IVA del 15 % y proponer la prórroga de los sistemas vigentes durante tres años.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai rejeté ce rapport qui tend à donner à la Commission européenne toujours plus de prérogatives en matière de taux d'imposition, et ce, au détriment des États membres.
                  

                     En effet, le rapport vise à prolonger pour deux ans l'obligation pour les États membres de fixer le taux normal de TVA à un minimum de 15 %. Nos nations, du fait de la directive relative au système commun de taxe sur la valeur ajoutée, sont donc privées de la possibilité d'utiliser un levier fiscal essentiel selon leur conjoncture nationale.
                  

                     Cette mesure n'est que le moyen temporaire de priver les États d'une partie de leur compétence fiscale, et ce, jusqu'à la proposition de la Commission d'un ensemble de propositions relatives au régime définitif de la TVA pour les échanges intra-UE.
                  

                     Il est encore temps d'empêcher cette harmonisation fiscale.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – La relazione presenta numerose criticità e non mi trova d'accordo su alcuni punti, perciò non ho inteso sostenerla con il mio voto.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – Informe fundamentalmente técnico, desarrollado en el marco del procedimiento simplificado. Su única finalidad es prorrogar el tipo mínimo ordinario del IVA del 15 % hasta el 31 de diciembre de 2017, en tanto la Comisión presenta una nueva Directiva.
                  

                     He votado a favor.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostata dėl pareigos taikyti minimalų standartinį tarifą trukmės. PVM direktyvoje numatyta, kad nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d. standartinis tarifas negali būti mažesnis kaip 15 proc. Minimalūs tarifai PVM srityje grindžiami tuo, kad tarpvalstybinei prekybai ir nuotolinei prekybai minimalios ribos nesiekiantis PVM tarifas tebetaikomas kilmės, o ne paskirties šalyje. Taigi visose valstybėse narėse taikant minimalų standartinį tarifą, kaip ir yra šiuo metu, imamasi naudingų tinkamo vidaus rinkos veikimo apsaugos priemonių. Šiomis aplinkybėmis, tol, kol nėra priimta sprendimų dėl galutinės sistemos formos, Europos Parlamento pranešėjas sutinka su Komisijos pasiūlymu palikti galioti ir taikyti atgaline data principą, kuriuo vadovaujantis minimalus standartinis PVM tarifas yra 15 proc., ir pasiūlyti šiuo metu galiojančias taisykles pratęsti trejiems metams (iki 2018 m. gruodžio 31 d.).
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – A héa vonatkozásában a minimális rátákat az indokolja, hogy az egy bizonyos határértéket meg nem haladó, határokon átnyúló vásárlások esetén a héát továbbra is a származási, és nem pedig a rendeltetési hely szerinti országban kell megfizetni. Ezért a valamennyi tagállamban alkalmazandó minimális általános adómérték – amely jelenleg is érvényben van – hasznos biztosítékként szolgál a belső piac megfelelő működéséhez.
                  

                     Tekintve, hogy jelenleg valamennyi tagállam 15% feletti általános adómértéket vet ki, a legalább 15%-os minimális általános adómértékre vonatkozó jelenlegi szabályozás a tagállamok számára egyben mozgásteret biztosít az általános adómérték csökkentését célzó reformokhoz, melyek révén kiszélesíthetik a héa-alapot és korlátozhatják a csökkentett adómértékek használatát.
                  

                     E körülményekre tekintettel – valamint a végleges rendszer végső formájáról való döntések függvényében – egyetértek a Bizottság javaslatával, szavazatommal támogattam a jelentést, melynek értelmében visszamenőleg megőrzik a 15%-os minimális általános héa-mérték elvét és javasolják a jelenlegi intézkedések két évvel történő meghosszabbítását.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Stara direktiva o davku na dodano vrednost, ki je bila v veljavi od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2015, je določala, da stopnja davka na dodano vrednost ne sme biti nižja od 15 odstotkov.
                  

                     Taka zakonodaja je potrebna za vzpostavitev in delovanje notranjega trga in preprečitev izkrivljanja konkurence, kar pomeni, da se pri čezmejnem nakupovanju in prodaji na daljavo pod določenim pragom še vedno obračuna v kraju porekla, ne pa v namembnem kraju.
                  

                     Zato je enotna uporaba najnižje stopnje davka na dodano vrednost v vseh državah članicah koristen ukrep za zagotovitev pravilnega delovanja notranjega trga. Komisija že pripravlja akcijski načrt, ki bo določil smernice in glavne značilnosti dokončne ureditve DDV za trgovino znotraj EU.
                  

                     Ker odločitve o končni različici ureditve še niso sprejete, sem glasoval za podaljšanje in ohranitev 15 odstotne najnižje splošne stopnje DDV za obdobje do 31. decembra 2017, kar omogoča bolj poglobljeno razpravo o stopnjah DDV glede na prihodnji akcijski načrt Evropske komisije.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che il rinnovo della disposizione della direttiva 92/77/CEE, che prevede un sistema di aliquote minime in cui l'aliquota normale non poteva essere inferiore al 15% in un dato Stato membro, fino al 31 dicembre 2018 assicurerebbe la certezza del diritto alle parti interessate e consentirebbe una più ampia discussione sulle aliquote IVA in relazione all'imminente piano d'azione sull'IVA della Commissione.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – La direttiva IVA ha stabilito che a decorrere dal 1o gennaio 2011 e fino al 31 dicembre 2015 l'aliquota normale non può essere inferiore al 15%. Tale disposizione, basata sull'articolo 113 del TFUE, stabilisce che il Consiglio adotta le disposizioni che riguardano l'armonizzazione delle legislazioni relative alle imposte sulla cifra d'affari nella misura in cui detta armonizzazione è necessaria per assicurare l'instaurazione e il funzionamento del mercato interno e per evitare distorsioni della concorrenza.
                  

                     Oggi serve un intervallo di tempo in cui viene mantenuto il principio di un'aliquota normale minima in materia di IVA del 15%, prorogando la legislazione vigente per tre anni (fino al 31 dicembre 2018) al fine di assicurare la certezza del diritto alle parti interessate e consentire una più ampia discussione sulle aliquote IVA in relazione all'imminente piano d'azione sull'IVA da parte dell'Unione europea.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Ce rapport porte sur la prolongation de deux ans de la directive relative au système commun de taxe sur la valeur ajoutée selon laquelle le taux normal de TVA fixé par les États membres ne peut être inférieur à 15 %. Cette proposition de la Commission s'inscrit dans le cadre d'une harmonisation fiscale au sein de l'Union européenne. Cette union fiscale contribuerait à affaiblir encore un peu plus la souveraineté des autorités nationales déjà condamnées à répondre aux exigences budgétaires de Bruxelles. C'est la raison pour laquelle je me suis opposé à ce texte.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Aplicarea unei cote standard minime în toate statele membre are rolul de a asigura o bună funcționare a pieței interne. Cotele minime sunt justificate de faptul că TVA-ul aplicat la locul de origine, mai degrabă decât la locul de destinație, se aplică încă pentru comerțul transfrontalier și pentru vânzările la distanță sub un anumit prag.
                  

                     Așadar, directiva privind taxa pe valoare adăugată prevede ca până în 31 decembrie 2015, cota standard să nu fie mai mică de 15%. Propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, în ceea ce privește durata obligației de respectare a cotei standard minime, prevede menținerea retroactivă a principiului unei valori minime de 15% pentru cota standard de TVA, propunând prelungirea dispozițiilor actuale cu trei ani.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestui raport deoarece consider necesară aplicarea unei cote standard minime prin care să se asigure o protecție a piețelor interne.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Il provvedimento estende di un anno (2018) il regime normale ‘minimo’ di IVA (15%) per tutti i beni e servizi ad esso assoggettabili. Contrari, per tutti i possibili casi di inserimento di alcuni beni primari.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – El Impuesto sobre el Valor Añadido (IVA) es uno de los principales tributos del mercado interior, y en parte es una muy relevante fuente de financiación para la Unión.
                  

                     Por esta razón he votado a favor de prorrogar el actual tipo mínimo del 15 por ciento, para que entretanto el Parlamento Europeo y el Consejo tengan tiempo para examinar la nueva propuesta de Directiva sobre el IVA, la cual es gran complejidad y donde tendremos que abordar una nueva estrategia antifraude, en particular, pero no solo, el de naturaleza transfronteriza.
                  

                     En particular, estoy particularmente satisfecho de que el Parlamento haya respaldado ampliar la prórroga al 31 de diciembre del 2018, en lugar de al 31 de diciembre de 2017, como proponía la Comisión, lo que es fruto de una enmienda presentada por la Delegación Socialista Española. Este logro es una muestra más del valor agregado de los parlamentos, por lo que al ser procedimiento de consulta, espero que el Consejo apoye la decisión.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – En 1993, les États membres se sont mis d'accord sur un taux minimal de la TVA à 15 %. Aucun État membre de l'Union n'a le droit de descendre en dessous de ce seuil. Cette disposition est particulièrement importante pour le bon fonctionnement du marché intérieur. Cela permet d'éviter une concurrence fiscale déloyale trop importante au niveau de la TVA. La disposition relative à un taux minimal de TVA a déjà été prolongée à cinq reprises. Il était important de reconduire cette mesure. Cependant, force est de constater le besoin crucial de transparence et d'harmonisation dans le domaine de la fiscalité. Le taux minimal de la TVA constitue un début, l'harmonisation fiscale doit devenir l'objectif. J'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Dopo attenta riflessione e discussione in aula ho dato il mio voto positivo sulla proposta di direttiva del Consiglio che modifica la direttiva 2006/112/CE relativa al sistema comune di imposta sul valore aggiunto, in relazione alla durata dell'obbligo di applicazione di un'aliquota normale minima, in quanto considero un'aliquota normale minima applicata in tutti gli Stati membri, come è adesso, una garanzia utile per il corretto funzionamento del mercato interno. Le disposizioni attuali infatti garantiscono anche un margine di manovra per gli Stati membri.
                  

                     Concordo quindi con il relatore sulla proposta della Commissione di mantenere retroattivamente il principio di un'aliquota normale minima del 15% e valuto positivamente la proroga delle disposizioni vigenti fino al 2018.
                  

                     Inoltre, in questo modo viene assicurata certezza del diritto alle parti interessate e consentita una più ampia discussione sulle aliquote IVA.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – The background to this report is that the European Parliament is being consulted on the extension of the current VAT regime, which expired on 31 December last year.
My party is opposed to minimum rates of tax rates being set by the EU as this fundamentally undermines a Members States national sovereignty.
A key point worth noting is that the VAT Action Plan is seeking to abandon the origin principle (taxation where goods and services are produced) and replace it with a destination principle (taxation where goods and services are consumed). For consumers, the destination principle favours national production over imports as imports would in principle become more expensive.
For export countries with a surplus on the current account balance, the origin principle is preferable. For deficit countries the destination principle is preferable.
Sinn Fein would have a number of concerns in relation to these proposals; however, there are other aspects of the action plan which we would be supportive of, such as Member States being provided with greater scope for VAT powers domestically, which seems to be one of the options on the table.
Therefore, on the basis of the action plan and the positive and negative provisions contained within the EP consultation report, I decided to abstain.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of the report to maintain the minimum rate of Value Added Tax at 15% for all of the Member States until the end of the year 2018. Such a measure is needed to avoid unfair competition until new measures are agreed. This will ensure a fair minimum that will ensure a good functioning of the internal market

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Ho deciso di astenermi all'emendamento alla Direttiva 2006/112/EC volto ad estendere l'applicazione del livello minimo armonizzato dell'Imposta sul Valore Aggiunto dal 1 Gennaio 2016 al 31 Dicembre 2017. L'adattamento non crea problemi di sorta, tuttavia si tratta di una disposizione incompleta in quanto l'adattamento non accompagnato a sua volta da una soglia massima che non può essere oltrepassata dalle varie autorità nazionali.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – L'armonizzazione delle legislazioni europee relative alle imposte ha portato già ad alcuni risultati soddisfacenti. Tali regole, in effetti, hanno limitato le possibilità per le imprese di effettuare operazioni transfrontaliere alla ricerca di aliquote IVA inferiori, e arginato distorsioni della concorrenza tra Stati membri. Sebbene non esista ancora all'interno dell'UE un sistema unificato sull'IVA, la direttiva vigente rappresenta una garanzia utile per assicurare una leale concorrenza nel mercato europeo, stabilendo una aliquota minima del 15 % comune a tutti gli Stati membri.
                  

                     Ho votato a favore della misura transitoria che estende fino al 2017 l'aliquota minima per evitare che, in attesa della revisione della normativa europea, si possano accentuare le divergenze tra le aliquote IVA applicate dagli Stati membri provocando squilibri strutturali all'interno dell'Unione con conseguenti distorsioni della concorrenza in alcuni settori dell'economia.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση, αφού ο καθορισμός κατώτατων συντελεστών στον τομέα του ΦΠΑ δικαιολογείται από το γεγονός ότι στις διασυνοριακές αγορές και τις πωλήσεις εξ αποστάσεως κάτω από ένα κατώτατο όριο εξακολουθεί να ισχύει ο ΦΠΑ του τόπου καταγωγής και όχι του τόπου προορισμού. Ως εκ τούτου, η εφαρμογή κατώτατου κανονικού συντελεστή σε όλα τα κράτη μέλη — όπως συμβαίνει σήμερα — αποτελεί χρήσιμη εγγύηση για την εύρυθμη λειτουργία της εσωτερικής αγοράς.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Mi sono espresso a favore di questa relazione in quanto mira alla costituzione di un sistema definitivo di armonizzazione fiscale. Ritengo questo un passo avanti verso un'Unione europea più forte infatti un'aliquota normale minima applicata in tutti gli Stati membri, come è attualmente il caso, costituisce una garanzia utile per il corretto funzionamento del mercato interno. Per questo ho votato a favore dell'estensione di questa disposizione, per un'Europa più unita non solo sulla carta ma anche sui fatti, soprattutto considerando che proprio in questi giorni il governo sta decidendo di abbassare l'aliquota IVA sui tartufi grazie alla pressione che ha esercitato la Commissione.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – This initiative will create directions for future work leading on from the success since the 2011 Communication. That Communication suggested that the origin principle be abandoned and detailed several ways of ensuring taxation at destination. The new action plan by the Commission aims to detail the main parts of the definitive VAT regime for intra-EU trade. It will also illustrate the reform envisaged to existing rules on VAT rates, creating a definitive regime characterised by the destination principle. This proposal would retroactively include the principle of a minimum standard VAT rate of 15%, the current arrangements would also be kept in place for a further three years until 31 December 2018. This harmonisation is essential for functioning competition within the internal market.

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – This retrospectively extends the period to which minimum standard rates of VAT apply; accordingly UKIP voted against.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Concordo con il collega Simon nel mantenere retroattivamente il principio di un'aliquota normale minima in materia di IVA del 15% e proporre la proroga delle disposizioni vigenti per tre anni (fino al 31 dicembre 2018). Questo intervallo di tempo assicurerebbe la certezza del diritto alle parti interessate e consentirebbe una più ampia discussione sulle aliquote IVA in relazione all'imminente piano d'azione sull'IVA.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – Directive 92/77/EEC introduced a system of minimum rates. It stipulated that from 1 January 1993 to 31 December 1996, the standard rate could not be set lower than 15% in any Member State. This provision has been extended five times and applied until 31 December 2015. The purpose of the current proposal is to extend the application of the actual minimum standard rate of 15% in Member States, for a period of two years, retroactively from 1st of January 2016.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – No he he podido votar a favor de este informe debido a que el presente marco legal que establece el IVA mínimo del 15 % a nivel europeo, genera numerosos problemas, pero debido a la falta de definición de la nueva propuesta de la Comisión, resulta necesario prolongar dicho régimen en aras de la seguridad jurídica. En 2017 la Comisión propondrá el nuevo régimen del IVE que probablemente profundice en los aspectos regresivos de dicho impuesto, al tratar de vincularlo aún más con el marco de la gobernanza económica. El presente régimen da a la comisión europea la potestad de establecer los tipos reducidos, sobre productos de primera necesidad, potestad que ha generado numerosos problemas. Sin embargo las recomendaciones específicas de la gobernanza económica insiste en la transferencia de imposición directa a indirecta, con la clara intención de incrementar las desigualdades. Es por eso por lo que, pese a la necesidad de la prolongación, no he podido votar a favor del presente informe.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Raportorul susține propunerea Comisiei de a menține valoarea minimă de 15 % pentru cota standard de TVA și propune prelungirea dispozițiilor actuale până la 31 decembrie 2018. Am votat pentru oferirea posibilității țărilor membre de a efectua reforme în materie de TVA, vizând reducerea cotei standard. Așa cum se întâmplă în toate statele membre, o cotă minimă standard asigură o protecție utilă pentru buna funcționare a pieței interne.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Dyrektywa 92/77/EWG wprowadziła system minimalnych stawek VAT. Zgodnie z jej treścią od dnia 1 stycznia 1993 r. do dnia 31 grudnia 1996 r. stawka podstawowa nie mogła być niższa niż 15%. Okres obowiązywania tego przepisu był pięciokrotnie przedłużany. Ostatni okres obowiązywania wygasł z dniem 31 grudnia 2015 r.
                  

                     W obecnym wniosku Komisja proponuje, aby utrzymać z mocą wsteczną nałożony na państwa UE obecny wymóg stosowania minimalnej stawki podstawowej VAT wynoszącej 15%. Wniosek nie będzie miał w związku z tym wpływu na stawki podatkowe. Komisja proponuje, aby obowiązywanie przepisu zostało przedłużone o 2 lata, czyli do dnia 31 grudnia 2017 r.
                  

                     Z uwagi na charakter dokumentu zagłosowałem za przyjęciem sprawozdania.
                  

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Susțin ideea raportorului că prelungirea termenului de menținere a unei valori minime de 15% pentru cota standard de TVA până la 31 decembrie 2018 permite o dezbatere mai cuprinzătoare privind cotele de TVA în contextul viitorului plan de acțiune privind TVA-ul. Este benefică pentru UE stabilirea unor orientări pentru viitoarele activități și a unor caracteristici ale regimului definitiv de TVA pentru tranzacțiile intra-UE, cu scopul de a adapta normele existente la un regim definitiv, caracterizat de principiul locului de destinație.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport de codécision propose la prorogation pour deux ans du taux minimum de la TVA dans les États membres, actuellement à 15 %. Considérant que, dans la limite des prérogatives de l'Union européenne, l'établissement d'un taux de TVA minimum dans les États membres est nécessaire afin de garantir un effort équitable de la part de tous les citoyens européens, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du texte prorogeant les dispositions actuelles en matière de TVA, dans l'attente du plan d'action à venir et afin de garantir la sécurité juridique des parties prenantes. Le texte actuel dispose que le taux normal ne peut être inférieur à 15 % dans aucun État membre. Toutefois, il est important que le plan d'action soit présenté au plus vite afin d'assurer le bon fonctionnement du marché intérieur et de lutter efficacement contre la fraude.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – A héa vonatkozásában a minimális rátákat az indokolja, hogy az egy bizonyos határértéket meg nem haladó, határokon átnyúló vásárlások esetén a héát továbbra is a származási, és nem pedig a rendeltetési hely szerinti országban kell megfizetni. Ezért a valamennyi tagállamban alkalmazandó minimális általános adómérték – amely jelenleg is érvényben van – hasznos biztosítékként szolgál a belső piac megfelelő működéséhez.
                  

                     Tekintve, hogy jelenleg valamennyi tagállam 15% feletti általános adómértéket vet ki, a legalább 15%-os minimális általános adómértékre vonatkozó jelenlegi szabályozás a tagállamok számára egyben mozgásteret biztosít az általános adómérték csökkentését célzó reformokhoz, melyek révén kiszélesíthetik a héa-alapot és korlátozhatják a csökkentett adómértékek használatát.
                  

                     E körülményekre tekintettel – valamint a végleges rendszer végső formájáról való döntések függvényében – egyetértek a Bizottság javaslatával, szavazatommal támogattam a jelentést, melynek értelmében visszamenőleg megőrzik a 15%-os minimális általános héa-mérték elvét és javasolják a jelenlegi intézkedések két évvel történő meghosszabbítását.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – La directive relative au système commun de taxe sur la valeur ajoutée (‘directive TVA’) prévoyait qu'à partir du 1er janvier 2011 et jusqu'au 31 décembre 2015, le taux normal ne pouvait être inférieur à 15 %. Le présent texte vise à prolonger de deux ans, du 1er janvier 2016 au 31 décembre 2017, l'application de ce taux normal minimum de TVA de 15 % dans les États membres. Le taux minimal actuellement en vigueur a déjà été prorogé à cinq reprises. Étant opposée à ce que la Commission ait le pouvoir d'imposer un taux de TVA minimum aux États membres, j'ai voté contre.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – A héa vonatkozásában a minimális rátákat az indokolja, hogy az egy bizonyos határértéket meg nem haladó, határokon átnyúló vásárlások esetén a héát továbbra is a származási, és nem pedig a rendeltetési hely szerinti országban kell megfizetni. Ezért a valamennyi tagállamban alkalmazandó minimális általános adómérték – amely jelenleg is érvényben van – hasznos biztosítékként szolgál a belső piac megfelelő működéséhez.
                  

                     Tekintve, hogy jelenleg valamennyi tagállam 15% feletti általános adómértéket vet ki, a legalább 15%-os minimális általános adómértékre vonatkozó jelenlegi szabályozás a tagállamok számára egyben mozgásteret biztosít az általános adómérték csökkentését célzó reformokhoz, melyek révén kiszélesíthetik a héa-alapot és korlátozhatják a csökkentett adómértékek használatát.
                  

                     E körülményekre tekintettel – valamint a végleges rendszer végső formájáról való döntések függvényében – egyetértek a Bizottság javaslatával, szavazatommal támogattam a jelentést, melynek értelmében visszamenőleg megőrzik a 15%-os minimális általános héa-mérték elvét és javasolják a jelenlegi intézkedések két évvel történő meghosszabbítását.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – A Diretiva IVA prevê que, de 1 de janeiro de 2011 até 31 de dezembro de 2015, a taxa normal não pode ser inferior a 15 %. Diretiva adotada de forma transitória que introduz um sistema de taxas mínimas que se justificam pelo facto de ainda se aplicar o IVA no local de origem, e não no destino, às compras transfronteiriças e às vendas à distância até um determinado valor.
                  

                     Em 2016, a Comissão publicará um plano de ação com vista a um sistema definitivo simples, eficiente e imune à fraude para o imposto sobre o valor acrescentado, adaptado ao mercado único e onde ficarão definidas as orientações para os futuros trabalhos e as principais características do regime definitivo do IVA aplicável ao comércio intra-UE, bem como as reformas previstas para adaptar as regras existentes em matéria de taxas de IVA a um regime definitivo. Votei favoravelmente.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre, car je suis opposé à cette modification qui donne à la Commission le pouvoir d'imposer un taux d'imposition minimum aux États membres.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – A intenção de estabelecer um limite mínimo para a taxa normal era criar uma banda que se fosse harmonizando até uma taxa única de IVA. Todavia, esta opção atentaria contra a soberania fiscal dos Estados-Membros e as suas opções de financiamento do orçamento comunitário.
                  

                     A Diretiva 92/77/CE determinou que, a partir de janeiro de 1993 e até dezembro de 1996, a taxa normal não poderia ser inferior a 15% em nenhum Estado-Membro. Esta disposição foi prorrogada cinco vezes e é agora aplicável até 31 de dezembro de 2015.
                  

                     O Parlamento Europeu propõe agora que a prorrogação seja alargada até final de 2018 e não até 2017, como a Comissão Europeia propõe, pois permitirá um debate mais exaustivo sobre as taxas do IVA no quadro do plano de ação em matéria de IVA. De facto, esta é a única proposta de alteração apresentada pelo Parlamento Europeu.
                  

                     O plano de ação foi apresentado no passado dia 7 de abril e pretende ser o primeiro passo para uma zona única de IVA na UE.
                  

                     Todos os Estados-Membros aplicam hoje uma taxa normal superior a 15%. A aplicação de uma taxa normal mínima de 15% garante uma certa margem de manobra aos Estados-Membros, permitindo-lhes reformar o IVA para reduzir a taxa normal.
                  

                     Abstivemo-nos.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – I voted against. It should be for Member States to decide VAT rates.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Pri tejto predmetnej správe ide o čisto technický návrh na predĺženie doby minimálnej základnej sadzby 15 % od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2017. Táto smernica upravuje prechodný systém minimálnych sadzieb a stanovuje, že základná sadzba DPH nemôže byť stanovená na nižšiu hodnotu ako 15 % v členských štátoch Európskej únie. Vzhľadom na to, že všetky členské štáty vyberajú základnú sadzbu vyššiu ako 15 %, súčasný systém minimálnej základnej sadzby 15 % rovnako zaisťuje manévrovací priestor pre členské štáty, čo umožní reformy DPH, ktoré majú v úmysle znížiť jednotnú sadzbu o rozšírenie základne DPH a obmedzenie používania znížených sadzieb.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto contrario alla relazione per tutti i possibili casi di inserimento di alcuni beni primari al regime.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Δεν συμφωνώ με την παρούσα έκθεση και την καταψηφίζω. Η υποχρεωτική εφαρμογή κατώτατου κανονικού συντελεστή ΦΠΑ, εξ ου και η παράταση μέχρι την 31η Δεκεμβρίου 2018 που προτείνει η έκθεση, αποτελεί ουτοπία σε μια ελεύθερη αγορά ανταγωνισμού, ειδικά στις διασυνοριακές αγοραπωλησίες, όπου ισχύει ο ΦΠΑ του τόπου καταγωγής και όχι του τόπου προορισμού.
                  

                     Αυτό μπορεί να ευνοεί τη λειτουργία της εσωτερικής αγοράς, δε δίνει λύση όμως στις εθνικές οικονομίες αφού, πολύ απλά, δεν προβλέπεται και ανώτατος συντελεστής ΦΠΑ. Οι δείκτες ΦΠΑ πρέπει να προβλέπουν ανώτατο συντελεστή και για τους κανονικούς και για τους μειωμένους.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I agree with the Commission's proposal to retroactively maintain the principle of a minimum standard VAT rate of 15%, and I support a more comprehensive discussion on VAT rates in connection with the forthcoming action plan on VAT. The Commission's 2016 action plan will set out the directions for future work following the achievements attained since the 2011 Communication on the future of VAT. It will in particular set out the main features of the definitive VAT regime for intra-EU trade that the Commission wants to propose and the reforms it envisages to adapt the existing rules on VAT rates to a definitive regime characterised by the destination principle.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – A héa vonatkozásában a minimális rátákat az indokolja, hogy az egy bizonyos határértéket meg nem haladó, határokon átnyúló vásárlások esetén a héát továbbra is a származási, és nem pedig a rendeltetési hely szerinti országban kell megfizetni. Ezért a valamennyi tagállamban alkalmazandó minimális általános adómérték – amely jelenleg is érvényben van – hasznos biztosítékként szolgál a belső piac megfelelő működéséhez.
                  

                     Tekintve, hogy jelenleg valamennyi tagállam 15% feletti általános adómértéket vet ki, a legalább 15%-os minimális általános adómértékre vonatkozó jelenlegi szabályozás a tagállamok számára egyben mozgásteret biztosít az általános adómérték csökkentését célzó reformokhoz, melyek révén kiszélesíthetik a héa-alapot és korlátozhatják a csökkentett adómértékek használatát.
                  

                     E körülményekre tekintettel – valamint a végleges rendszer végső formájáról való döntések függvényében – egyetértek a Bizottság javaslatával, szavazatommal támogattam a jelentést, melynek értelmében visszamenőleg megőrzik a 15%-os minimális általános héa-mérték elvét és javasolják a jelenlegi intézkedések két évvel történő meghosszabbítását.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – A héa vonatkozásában a minimális rátákat az indokolja, hogy az egy bizonyos határértéket meg nem haladó, határokon átnyúló vásárlások esetén a héát továbbra is a származási, és nem pedig a rendeltetési hely szerinti országban kell megfizetni. Ezért a valamennyi tagállamban alkalmazandó minimális általános adómérték – amely jelenleg is érvényben van – hasznos biztosítékként szolgál a belső piac megfelelő működéséhez.
                  

                     Tekintve, hogy jelenleg valamennyi tagállam 15% feletti általános adómértéket vet ki, a legalább 15%-os minimális általános adómértékre vonatkozó jelenlegi szabályozás a tagállamok számára egyben mozgásteret biztosít az általános adómérték csökkentését célzó reformokhoz, melyek révén kiszélesíthetik a héa-alapot és korlátozhatják a csökkentett adómértékek használatát.
                  

                     E körülményekre tekintettel – valamint a végleges rendszer végső formájáról való döntések függvényében – egyetértek a Bizottság javaslatával, szavazatommal támogattam a jelentést, melynek értelmében visszamenőleg megőrzik a 15%-os minimális általános héa-mérték elvét és javasolják a jelenlegi intézkedések két évvel történő meghosszabbítását.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor de este informe teniendo presente que la Directiva sobre el IVA dispone que, desde el 1 de enero de 2011 hasta el 31 de diciembre de 2015, el tipo normal no podrá ser inferior al 15 %. Dicha armonización es necesaria para garantizar el establecimiento y el funcionamiento del mercado interior y evitar falseamientos de la competencia. La Comisión publicará en 2016 un plan de acción para un sistema definitivo del IVA sencillo, eficiente e impermeable al fraude, diseñado para el mercado único.
                  

Iratxe García Pérez (S&D),
por escrito. – El Impuesto sobre el Valor Añadido (IVA) es uno de los principales tributos del mercado interior y, en parte, es una relevante fuente de financiación para la Unión.
                  

                     Por esta razón, he votado a favor de prorrogar el actual tipo mínimo del 15 por ciento para que, mientras tanto, el Parlamento Europeo y el Consejo tengan tiempo para examinar la nueva propuesta de Directiva sobre el IVA. Se trata de una propuesta de enorme complejidad en la que tendremos que abordar una nueva estrategia no sólo anti-raude, sino de naturaleza transfronteriza.
                  

                     En particular, estoy particularmente satisfecho de que el Parlamento haya respaldado ampliar la prórroga al 31 de diciembre del 2018, en lugar de al 31 de diciembre de 2017, como proponía la Comisión, lo que es fruto de una enmienda presentada por la Delegación Socialista Española. Este logro es una muestra más del valor agregado de los parlamentos, por lo que al ser procedimiento de consulta, espero que el Consejo apoye la decisión.
                  

Eider Gardiazabal Rubial (S&D),
por escrito. – El Impuesto sobre el Valor Añadido (IVA) es uno de los principales tributos del mercado interior, y en parte es una muy relevante fuente de financiación para la Unión.
                  

                     Por esta razón he votado a favor de prorrogar el actual tipo mínimo del 15 por ciento, para que entretanto el Parlamento Europeo y el Consejo tengan tiempo para examinar la nueva propuesta de Directiva sobre el IVA, la cual es gran complejidad y donde tendremos que abordar una nueva estrategia antifraude, en particular, pero no solo, el de naturaleza transfronteriza.
                  

                     En particular, estoy particularmente satisfecho de que el Parlamento haya respaldado ampliar la prórroga al 31 de diciembre del 2018, en lugar de al 31 de diciembre de 2017, como proponía la Comisión, lo que es fruto de una enmienda presentada por la Delegación Socialista Española. Este logro es una muestra más del valor agregado de los parlamentos, por lo que al ser procedimiento de consulta, espero que el Consejo apoye la decisión.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione legislativa del Parlamento sulla proposta di direttiva del Consiglio che modifica una precedente direttiva del Consiglio riguardante il sistema comune di imposta sul valore aggiunto, in relazione alla durata dell'obbligo di applicazione di un'aliquota normale minima, perché concordo con la proposta della Commissione di mantenere per un periodo transitorio un'aliquota minima in materia di IVA del 15 %.
                  

                     La fiscalità resta una prerogativa degli Stati membri, per cui il Parlamento europeo esprimendo il proprio parere in merito ha ritenuto condividere l'estensione del principio secondo cui l'aliquota IVA normale, come proposto dalla Commissione europea, non può essere inferiore al 15 % per i prossimi tre anni, e quindi fino a tutto il 2018.
                  

                     A tale proposito ritengo che, nelle more dell'adozione dell'imminente piano d'azione sull'IVA, questa decisione sia una misura volta a garantire certezza del diritto alle parti interessate, in vista dell'adozione di un nuovo sistema, e consenta, al tempo stesso, una più ampia discussione.
                  

                     Il piano d'azione dovrà definire gli orientamenti per lavori futuri alla luce dei risultati raggiunti dalla presentazione della comunicazione del 2011, con esso la Commissione annuncerà un regime definitivo dell'IVA semplice, efficace e soprattutto a prova di frode adattato al mercato unico.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zum Mehrwertsteuer-Mindestnormalsatz gestimmt, da ich das Einfrieren des EU-weiten Mindestsatzes auf 15 Prozent bis 2018 im Sinne unserer Steuerzahler begrüße und die Position teile, dass ein grundsätzlicher Aktionsplan der EU-Kommission zur bürgerfreundlichen Modernisierung dieses Systems Sinn macht.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Als EVP-Fraktion sprechen wir uns für eine bessere EU-weite Einhaltung des Mehrwertsteuersystems aus. Ein einheitlicher Mindestsatz von 15 % trägt zur Harmonisierung der Bemessungsgrundlage und damit zum Funktionieren des gemeinsamen Binnenmarktes bei. Gleichzeitig lässt er den Mitgliedstaaten noch den nötigen Spielraum im Hinblick auf ihre Steuerhoheit.
                  

Neena Gill (S&D),
in writing. – The Value Added Tax Directive will give clarity to VAT payments within the internal market. By continuing to make tax requirements as simple as possible we will foster and encourage small and new business growth. For that reason, I voted in favour of this proposal.

Julie Girling (ECR),
in writing. – The VAT Directive has played an important role in stimulating the EU's Single Market since it was first introduced in 1993. Unfortunately however, the latest proposal from the Commission was published too late to allow for sufficient consultation.
This report is therefore very much welcomed and has my full support. By confirming the agreement to prolong the application of the existing VAT regime, this report allows enough time to consider the new VAT regime as well as the additional flexibilities that have been proposed alongside it.
Initially, there were concerns over the continuation of the current 5% VAT applied to sanitary products. This matter however was resolved during the March Council meeting following the Commission's proposal to allow greater flexibility for Member States by extending the number of zero rate VAT products, which includes sanitary products.
It is for these reasons that I voted in favour.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Depuis le 1er janvier 2011, le taux normal de TVA au sein des États membres de l'Union européenne ne pouvait être inférieur à 15 %. La même année, la Commission avait annoncé qu'elle publierait un ensemble de propositions concernant le régime de la TVA en 2016, dans le but d'encadrer les échanges au sein de l'Union européenne.
                  

                     Bien que cette proposition permette d'éviter la concurrence déloyale, la Commission oblige ainsi les États membres à conserver un taux d'imposition minimum sur leur territoire, alors que la compétence fiscale est du ressort des États membres. Chaque pays doit être libre de pouvoir définir sa politique fiscale comme bon lui semble. C'est pour cette raison que j'ai voté contre ce rapport.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Nos hemos abstenido en este voto con el que se prolonga el tipo mínimo de IVA a 15% a la espera de una propuesta de la comisión. Si bien consideramos que los impuestos indirectos son regresivos y deberían poder reducirse, en este caso se trata de una decisión formal a la espera de que la Comisión presente su propuesta final que habrá que debatir.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Importanța acestui raport este dată de faptul că o cotă standard minimă aplicată în toate statele membre - cum este cazul în prezent - asigură o protecție utilă pentru buna funcționare a pieței interne. În domeniul taxei pe valoarea adăugată, cotele minime sunt justificate de faptul că TVA-ul aplicat la locul de origine, mai degrabă decât la locul de destinație, se aplică încă pentru comerțul transfrontalier și pentru vânzările la distanță sub un anumit prag.
                  

                     Având în vedere că, în prezent, toate statele membre aplică o cotă standard mai mare de 15 %, dispozițiile actuale care prevăd o cotă standard minimă de 15 % asigură, de asemenea, o marjă de manevră pentru statele membre, oferindu-le posibilitatea să efectueze reforme în materie de TVA vizând reducerea cotei standard prin lărgirea bazei TVA și prin limitarea utilizării cotelor reduse.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted for this proposal on the Value Added Tax Directive because it will give continued clarity over VAT payments within the internal market. This is essential in order to create a clear system within which new and small businesses can excel. Labour MEPs will engage with the Commission's forthcoming review of VAT legislation.

Françoise Grossetête (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport car il m'a semblé indispensable de maintenir et reconduire pour les deux années à venir le taux normal de TVA à 15 % minimum pour l'ensemble des États membres. Il s'agit d'une mesure efficace pour protéger notre économie et nos entreprises contre les situations de distorsion de concurrence qui leur sont particulièrement défavorables. Cette mesure n'est cependant que transitoire et j'encourage la Commission européenne à présenter une réforme ambitieuse du régime de TVA afin de le simplifier, de le rendre plus transparent et efficace.
                  

Enrique Guerrero Salom (S&D),
por escrito. – El Impuesto sobre el Valor Añadido (IVA) es uno de los principales tributos del mercado interior, y en parte es una muy relevante fuente de financiación para la Unión.
                  

                     Por esta razón he votado a favor de prorrogar el actual tipo mínimo del 15 por ciento, para que entretanto el Parlamento Europeo y el Consejo tengan tiempo para examinar la nueva propuesta de Directiva sobre el IVA, la cual es gran complejidad y donde tendremos que abordar una nueva estrategia antifraude, en particular, pero no solo, el de naturaleza transfronteriza.
                  

                     En particular, estoy particularmente satisfecho de que el Parlamento haya respaldado ampliar la prórroga al 31 de diciembre del 2018, en lugar de al 31 de diciembre de 2017, como proponía la Comisión, lo que es fruto de una enmienda presentada por la Delegación Socialista Española. Este logro es una muestra más del valor agregado de los parlamentos, por lo que al ser procedimiento de consulta, espero que el Consejo apoye la decisión.
                  

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report because I believe that a minimum standard rate applied in all Member States provides a useful safeguard to the proper functioning of the internal market.

András Gyürk (PPE),
írásban. – A héa vonatkozásában a minimális rátákat az indokolja, hogy az egy bizonyos határértéket meg nem haladó, határokon átnyúló vásárlások esetén a héát továbbra is a származási, és nem pedig a rendeltetési hely szerinti országban kell megfizetni. Ezért a valamennyi tagállamban alkalmazandó minimális általános adómérték – amely jelenleg is érvényben van – hasznos biztosítékként szolgál a belső piac megfelelő működéséhez.
                  

                     Tekintve, hogy jelenleg valamennyi tagállam 15% feletti általános adómértéket vet ki, a legalább 15%-os minimális általános adómértékre vonatkozó jelenlegi szabályozás a tagállamok számára egyben mozgásteret biztosít az általános adómérték csökkentését célzó reformokhoz, melyek révén kiszélesíthetik a héa-alapot és korlátozhatják a csökkentett adómértékek használatát.
                  

                     E körülményekre tekintettel – valamint a végleges rendszer végső formájáról való döntések függvényében – egyetértek a Bizottság javaslatával, szavazatommal támogattam a jelentést, melynek értelmében visszamenőleg megőrzik a 15%-os minimális általános héa-mérték elvét és javasolják a jelenlegi intézkedések két évvel történő meghosszabbítását.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση καθορίζει τον κατώτατο συντελεστή ΦΠΑ για τα κράτη μέλη της ευρωζώνης, ο οποίος απαγορεύεται να πέσει κάτω από το 15%. Η ρήτρα αυτή υπάρχει και ανανεώνεται κάθε χρόνο. Θέση μας είναι ότι δεν θα έπρεπε να υπάρχει κοινός ΦΠΑ και άρα το ύψος αυτού είναι δευτερεύον. Για αυτούς τους λόγους τηρήσαμε θέση αποχής.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I voted in favour of retroactively maintaining the principle of a minimum standard of VAT in all Member States, for an extended period of three years, until 31 December 2018. Minimum rates in the field of VAT are warranted by the fact that VAT at origin, rather than destination, is still applied to cross-border shopping and distance sales below a threshold. Therefore maintaining the minimum standard rate applied in all Member States provides a useful safeguard to the proper functioning of the internal market. Taking into account that all Member States currently levy a standard rate above 15%, the current agreement for a minimum standard rate of 15% also ensures room for manoeuvre for Member States, allowing for VAT reforms intending to reduce the standard rate by broadening the VAT base and limiting the use of reduced rates.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of this motion as it provides continuity for the standard level of tax rates in Member States.

Anja Hazekamp (GUE/NGL),
schriftelijk. – Dit verslag houdt vast aan het beleid van de Europese Commissie voor een minimum btw-tarief van 15% tot 2017. Dit is een gemiste kans, want lidstaten zouden de mogelijkheid moeten hebben om voor duurzame, gezonde, milieu- en diervriendelijke goederen en diensten een veel lager btw-tarief te hanteren. Aan de ene kant predikt de Commissie duurzaamheid, maar als het erop aankomt, zijn de lidstaten niet vrij om productie van duurzame producten en diensten fiscaal te belonen en de aankoop van deze producten te stimuleren. Het btw-actieplan van de Commissie zou veel meer flexibiliteit aan de lidstaten moeten bieden voor het vaststellen van btw-tarieven voor duurzame, gezonde, milieu- en diervriendelijke goederen en diensten. Die gedachte ontbreekt echter in het verslag en daarom heb ik hier niet mee ingestemd.
                  

György Hölvényi (PPE),
írásban. – A héa vonatkozásában a minimális rátákat az indokolja, hogy az egy bizonyos határértéket meg nem haladó, határokon átnyúló vásárlások esetén a héát továbbra is a származási, és nem pedig a rendeltetési hely szerinti országban kell megfizetni. Ezért a valamennyi tagállamban alkalmazandó minimális általános adómérték – amely jelenleg is érvényben van – hasznos biztosítékként szolgál a belső piac megfelelő működéséhez.
                  

                     Tekintve, hogy jelenleg valamennyi tagállam 15% feletti általános adómértéket vet ki, a legalább 15%-os minimális általános adómértékre vonatkozó jelenlegi szabályozás a tagállamok számára egyben mozgásteret biztosít az általános adómérték csökkentését célzó reformokhoz, melyek révén kiszélesíthetik a héa-alapot és korlátozhatják a csökkentett adómértékek használatát.
                  

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of the extension of the period of application of the EU's minimum standard rate of VAT. Nevertheless, the whole question of VAT rates is going to be considered more fully by this House in the not-so-distant future. We must be take full account of the needs of Europe's citizens and should adapt the law where necessary. In this regard my party colleague Alison Thewliss MP has campaigned strongly for an end to the so called ‘tampon tax’, and I commend her work to the House.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – The standard rate of VAT could not be set lower than 15% in any Member States starting 1 January 1993 as was stipulated in the Directive 92/77/EEC. The Commission proposal aims at a system of tax harmonization within all EU Member States. I have voted in favour of the renewal for 3 years of the VAT Directive until 31/12/2018.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za izvješće o prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost, u vezi s trajanjem obveze poštivanja najniže standardne stope, s obzirom da najniža standardna stopa koja se trenutačno primjenjuje u svim državama članicama predstavlja koristan zaštitni mehanizam za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Postojećim se sustavom najniže standardne stope od 15 % državama članicama daje manevarski prostor za provedbu reformi PDV-a.
                  

                     Odlukom da od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2018. standardna stopa ne smije biti niža od 15 %, osigurava se potrebni period za utvrđivanje konačnog sustava PDV-a za trgovinu unutar EU-a koji Komisija planira predložiti te reforme kojima Komisija planira prilagoditi postojeće propise o stopama PDV-a, odnosno uspostava konačnog sustava koji će se temeljiti na načelu mjesta odredišta, a ne porijekla.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – L'objectif de ce vote est de prolonger de deux ans la situation existante dans laquelle les États membres appliquent un taux normal de TVA d'un minimum de 15 %. En effet, la directive relative au système commun de taxe sur la valeur ajoutée (‘directive TVA’) prévoyait qu'à partir du 1er janvier 2011 et jusqu'au 31 décembre 2015, le taux normal ne pouvait être inférieur à 15 %. Le taux normal de TVA minimal actuellement en vigueur a été prorogé à cinq reprises. Comme annoncé lors de sa communication de 2011 sur l'avenir de la TVA, la Commission publiera en 2016 un ensemble de propositions relatives au régime définitif de TVA pour les échanges intra-UE. Dans l'attente des décisions sur le régime définitif de TVA, la Commission propose donc de modifier la période d'application du taux minimal de TVA en la prolongeant du 1er janvier 2016 au 31 décembre 2017. Nous sommes opposés à cette modification qui donne à la Commission le pouvoir d'imposer un taux d'imposition minimum aux États membres. J'ai voté contre.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – Retrospectively extends the period to which minimum standard rates of VAT apply; accordingly UKIP voted against.

Ramón Jáuregui Atondo (S&D),
por escrito. – El Impuesto sobre el Valor Añadido (IVA) es uno de los principales tributos del mercado interior, y en parte es una muy relevante fuente de financiación para la Unión.
                  

                     Por esta razón he votado a favor de prorrogar el actual tipo mínimo del 15 por ciento, para que entretanto el Parlamento Europeo y el Consejo tengan tiempo para examinar la nueva propuesta de Directiva sobre el IVA, la cual es gran complejidad y donde tendremos que abordar una nueva estrategia antifraude, en particular, pero no solo, el de naturaleza transfronteriza.
                  

                     En particular, estoy particularmente satisfecho de que el Parlamento haya respaldado ampliar la prórroga al 31 de diciembre del 2018, en lugar de al 31 de diciembre de 2017, como proponía la Comisión, lo que es fruto de una enmienda presentada por la Delegación Socialista Española. Este logro es una muestra más del valor agregado de los parlamentos, por lo que al ser procedimiento de consulta, espero que el Consejo apoye la decisión.
                  

Petr Ježek (ALDE),
in writing. – Minimum rates in the field of VAT are justified by the fact that VAT at origin, rather than destination, is still applied to cross-border shopping and distance sales below a certain threshold. Hence, a minimum standard rate applied in all Member States – as is currently the case – provides a useful safeguard to the proper functioning of the internal market.
Until we adopt the new definitive VAT regime - which proposes that the origin principle be abandoned, it makes sense to prolong the minimum VAT standard rate for two more years. By then, negotiators will hopefully have adopted a new policy on VAT rates. Indeed, I believe this question has to be extensively discussed in the framework of the negotiations on the COM proposal for a simple, efficient and fraud-proof definitive system of value added tax tailored to the single market.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Peter Simon concernant le taux normal minimal de la TVA. Le rapport dispose que le taux normal minimal de TVA devrait demeurer à 15 % pour les deux prochaines années, taux resté inchangé depuis 1993. J'ai approuvé le maintien de ce taux, bien que je regrette que la Commission tarde à opérer l'harmonisation fiscale qu'elle avait promise, rendant nécessaire le prolongement de ce taux minimum, qui était censé être une mesure transitoire.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Ce texte visait à proroger le taux normal de TVA en vigueur dans l'Union depuis 2011, qui est de 15 % au minimum, pour trois années supplémentaires. Cela va permettre un renforcement du marché unique et éviter la concurrence fiscale entre États membres.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of the Value Added Tax Directive because it will give continued clarity over VAT payments within the internal market. We need to continue to make tax requirements as simple as possible to encourage new and small businesses to flourish. Labour MEPs will engage fully with the Commission's forthcoming review of VAT legislation to make sure that any new VAT regime reflects our values and priorities.

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – A héa vonatkozásában a minimális rátákat az indokolja, hogy az egy bizonyos határértéket meg nem haladó, határokon átnyúló vásárlások esetén a héát továbbra is a származási, és nem pedig a rendeltetési hely szerinti országban kell megfizetni. Ezért a valamennyi tagállamban alkalmazandó minimális általános adómérték – amely jelenleg is érvényben van – hasznos biztosítékként szolgál a belső piac megfelelő működéséhez.
                  

                     Tekintve, hogy jelenleg valamennyi tagállam 15% feletti általános adómértéket vet ki, a legalább 15%-os minimális általános adómértékre vonatkozó jelenlegi szabályozás a tagállamok számára egyben mozgásteret biztosít az általános adómérték csökkentését célzó reformokhoz, melyek révén kiszélesíthetik a héa-alapot és korlátozhatják a csökkentett adómértékek használatát.
                  

                     E körülményekre tekintettel – valamint a végleges rendszer végső formájáról való döntések függvényében – egyetértek a Bizottság javaslatával, szavazatommal támogattam a jelentést, melynek értelmében visszamenőleg megőrzik a 15%-os minimális általános héa-mérték elvét és javasolják a jelenlegi intézkedések két évvel történő meghosszabbítását.
                  

Béla Kovács (NI),
írásban. – Az adózás nemzeti hatáskör, így az általános adómérték megállapítása nemzeti szuverenitást sért, ugyanakkor az adóelkerülések lehetőségeinek mérséklése támogatandó. Mindemellett a 15%-os mérték számos árucsoport esetében indokolatlanul magas.
                  

                     Ebben a formában a jelentést nem tartom elég jónak, a célok elérésére más metodikát és komplexebb megközelítést javasolnék.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – Undoubtedly, extending the minimum standard rate for VAT at 15% is in the interest of the proper functioning of the internal market. This is a significant achievement, since current rules have not been updated to reflect new developments and new economic realities such as the rise of a digital industry. In this sense, extending the minimum standard rate for VAT at 15% will on the one hand facilitate economic growth and on the other hand will fight tax fraud. Therefore, we should support it.

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre le rapport sur le taux normal minimal de la TVA. L'objectif de ce vote est de prolonger de deux ans la situation existante dans laquelle les États membres appliquent un taux normal de TVA d'un minimum de 15 %. En effet, la directive relative au système commun de taxe sur la valeur ajoutée prévoyait qu'à partir du 1er janvier 2011 et jusqu'au 31 décembre 2015, le taux normal ne pouvait être inférieur à 15 %. Le taux normal de TVA minimal actuellement en vigueur a été prorogé à cinq reprises. Comme annoncé lors de sa communication de 2011 sur l'avenir de la TVA, la Commission publiera en 2016 un ensemble de propositions relatives au régime définitif de TVA pour les échanges intra-UE. Dans l'attente des décisions sur le régime définitif de TVA, la Commission propose donc de modifier la période d'application du taux minimal de TVA en la prolongeant du 1er janvier 2016 au 31 décembre 2017. Je suis opposée à cette modification, qui donne à la Commission le pouvoir d'imposer un taux d'imposition minimum aux États membres.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport, car il veut permettre la prolongation du taux de TVA minimum jusqu'à fin 2017. Il donne ainsi une légitimité au pouvoir de la Commission d'imposer des taux minimums d'imposition fiscale aux États membres.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Les États membres appliquent un taux normal de TVA d'un minimum de 15 %, conformément à la directive relative au système commun de taxe sur la valeur ajoutée, dite ‘directive TVA’, depuis le 1er janvier 2011. Or, pour la cinquième fois, la Commission demande la prolongation de deux ans de cette situation, en attendant de présenter un ensemble de propositions relatives au régime définitif de la TVA pour les échanges intra-UE, en 2016. Cependant, il est inacceptable que la Commission s'arroge le droit de fixer le taux d'imposition minimum des États membres. J'ai donc voté contre ce rapport.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – El Impuesto sobre el Valor Añadido (IVA) es uno de los principales tributos del mercado interior, y en parte es una muy relevante fuente de financiación para la Unión.
                  

                     Por esta razón he votado a favor de prorrogar el actual tipo mínimo del 15 por ciento, para que entretanto el Parlamento Europeo y el Consejo tengan tiempo para examinar la nueva propuesta de Directiva sobre el IVA, la cual es gran complejidad y donde tendremos que abordar una nueva estrategia antifraude, en particular, pero no solo, el de naturaleza transfronteriza.
                  

                     En particular, estoy particularmente satisfecho de que el Parlamento haya respaldado ampliar la prórroga al 31 de diciembre del 2018, en lugar de al 31 de diciembre de 2017, como proponía la Comisión, lo que es fruto de una enmienda presentada por la Delegación Socialista Española. Este logro es una muestra más del valor agregado de los parlamentos, por lo que al ser procedimiento de consulta, espero que el Consejo apoye la decisión.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – No he podido votar a favor de este informe debido a que el presente marco legal que establece el IVA mínimo del 15 % a nivel europeo, genera numerosos problemas, pero debido a la falta de definición de la nueva propuesta de la Comisión, resulta necesario prolongar dicho régimen en aras de la seguridad jurídica. En 2017 la Comisión propondrá el nuevo régimen del IVA que probablemente profundice en los aspectos regresivos de dicho impuesto, al tratar de vincularlo aún más con el marco de la gobernanza económica. El presente régimen da a la Comisión Europea la potestad de establecer los tipos reducidos, sobre productos de primera necesidad, potestad que ha generado numerosos problemas. Sin embargo las recomendaciones específicas de la gobernanza económica insiste en la transferencia de imposición directa a indirecta, con la clara intención de incrementar las desigualdades. Es por eso por lo que, pese a la necesidad de la prolongación, no he podido votar a favor del presente informe.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – La siguiente directiva dispone que el tipo normal no pueda ser inferior al 15 % como base común para todos los Estados miembros. El objetivo es realizar las armonizaciones legislativas necesarias para garantizar el establecimiento y el funcionamiento del mercado interior, evitando en lo máximo posible cualquier falseamiento de la competencia.
                  

                     Apoyo esta iniciativa debido a que este nivel mínimo del tipo impositivo ofrece una salvaguardia útil para el buen funcionamiento del mercado interior, garantizando que las compras transfronterizas no se realicen bajo un umbral determinado.
                  

                     Voto favorablemente ya que este es uno de los primeros pasos que se necesitan para establecer un plan de acción que la Comisión publicará para conseguir un sistema definitivo del IVA sencillo, eficiente e impermeable al fraude, diseñado para el mercado único.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Nesouhlasím s návrhem, aby EU začala opět diktovat členským státům minimální sazbu pro DPH a už vůbec nesouhlasím s tím, aby tento návrh platil retroaktivně od ledna 2016. Nesouhlasím ani s návrhem Komise, aby minimální sazba platila do konce roku 2017, ani s pozměňovacím návrhem, aby platila do konce roku 2018. Komise regulaci sazeb DPH navrhuje v rozporu s její předchozí odpovědí na moji interpelaci ohledně regulace DPH. Pokud návrh projde, nebude moci Česká republika např. zavést jednotnou sazbu DPH ve výši 14 procent.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Temeljem Direktive o PDV-u definirano je da od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2015. standardna stopa ne smije biti manja od 15 %. Izvješće predlaže produljene vremenskog okvira na dvije godine, odnosno do 31. prosinca 2017.
                  

                     Najniža stopa PDV-a primjenjuje se jer se i dalje primjenjuje PDV u mjestu podrijetla proizvoda, a ne odredišta, i služi kao sigurnosni okvir za ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Izvješćem se predlaže produljenje vremenskog okvira trajanja standardne stope od 15 %, što će osigurati daljnji razvoj i stabilnost na unutarnjem tržištu, stoga sam podržala izvješće.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
rakstiski. – Kad kļuva saprotams, ka, ieviešot vienoto tirgu, nebūs iespējams realizēt Komisijas priekšlikumus par nodokļu saskaņošanas galīgās sistēmas izveidi, tika ievesta Direktīva 92/77/EK, atbilstoši kurai PVN pamatlikme visās dalībvalstīs nedrīkst būt noteikta zemāk par 15 % līmeni. Direktīvas noteikumu darbība tika pagarināta piecas reizes un pēdējā no tām līdz 2015. gada 31. decembrim, kas nozīmē, ka ir pienācis laiks to izdarīt vēlreiz — šoreiz līdz 2018. gada beigām.
                  

                     Ņemot vērā to, ka visās ES dalībvalstīs PVN likme pārsniedz 15 %, šajā ziņā nenotiks nevienas valsts nodokļu politikas izkropļošana. Līdz ar to esošā sistēma turpinās darbosies līdz tai dienai, kad, iespējams, varētu tikt implementēta vienota visu ES dalībvalstu nodokļu politika.
                  

                     Būtu vēl vērts atzīmēt, ka sākotnēji Komisija piedāvāja esošo noteikumu darbības termiņu pagarināt līdz 2017. gada beigām, tomēr vēlāk šis priekšlikums tika mainīts uz iepriekš minēto datumu.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Táto smernica, v záujme fungovania jednotného trhu a hospodárskej súťaže, sleduje harmonizáciu právnych predpisov v oblasti dane z pridanej hodnoty. Retroaktívne, do 31. 12. 2015, sa potvrdzuje najnižšia základná sadzba DPH vo výške minimálne 15 % a zároveň sa predlžuje tento prechodný mechanizmus určovania sadzby DPH do 31. 12. 2018. Komisia by mala v roku 2016 navrhnúť nový systém konečného riešenia DPH vo vnútri EÚ, ktorý bude postavený na princípe miesta určenia (doteraz je to princíp krajiny pôvodu).
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση επί της πρότασης οδηγίας του Συμβουλίου για την τροποποίηση της οδηγίας 2006/112/ΕΚ σχετικά με το κοινό σύστημα φόρου προστιθέμενης αξίας, όσον αφορά τη διάρκεια της υποχρεωτικής εφαρμογής ενός κατώτατου κανονικού συντελεστή, διότι δεν είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte.
                  

                     Les systèmes européens de TVA sont censés faire l'objet d'une harmonisation européenne. Dans l'attente d'une directive en ce sens, un régime provisoire a été instauré: il détermine un taux normal minimal de 15 % applicable à tous les États membres pour la période 2011-2015. La Commission propose une prorogation jusqu'en 2017 de ce régime transitoire. Dans le même temps, ses propositions sur la TVA européenne devraient être publiées dans le courant de l'année 2016.
                  

                     Nous sommes opposés à toute harmonisation de la fiscalité au niveau de l'Union européenne. La fiscalité est, en effet, une prérogative des États souverains, et la fixation des taux dépend de facteurs propres à chacun d'entre eux.
                  

David Martin (S&D),
in writing. – I voted for this proposal and look forward to the publication by the Commission of an action plan for a simple, efficient and fraud-proof definitive system of value added tax tailored to the single market.

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – La relazione sull'applicazione di un'aliquota normale minima dell'IVA mi vede a favore. Stabilisce che a decorrere dal 1o gennaio 2011 e fino al 31 dicembre 2015 l'aliquota normale non può essere inferiore al 15%. Sarà questa una regola valida all'interno dell'UE ed è necessaria per assicurare l'instaurazione e il funzionamento del mercato interno e per evitare distorsioni della concorrenza.
                  

                     Considerando che tutti gli Stati membri applicano attualmente un'aliquota normale superiore al 15%, le disposizioni attuali relative all'aliquota normale minima del 15% garantiscono anche un margine di manovra per gli Stati membri, che possono effettuare riforme dell'IVA per ridurre l'aliquota forfettaria ampliando la base IVA e limitando il ricorso alle aliquote ridotte.
                  

Barbara Matera (PPE),
per iscritto. – Il sistema di un'aliquota IVA standard minimo ha funzionato bene per 20 anni, e dovrebbe continuare a mantenersi questa coerenza nel nostro mercato unico. Sono d'accordo con il relatore che l'estensione del tasso fino alla fine del 2018 consentirà un dibattito più costruttivo sulla questione dato il prossimo piano d'azione in materia di IVA.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Mi apoyo a la propuesta de la Comisión para mantener retroactivamente el principio de un tipo normal mínimo del IVA del 15 % y prorrogar los sistemas vigentes durante tres años.
                  

                     Ese plazo garantizaría que las partes interesadas dispongan de la seguridad jurídica necesaria y permitiría un debate más amplio sobre los tipos del IVA en relación con el futuro plan de acción del IVA.
                  

Emmanuel Maurel (S&D),
par écrit. – Les taux minimaux de TVA sont justifiés par le fait que l'imposition de la TVA obéit encore, dans plusieurs cas, au principe d'origine, plutôt qu'au principe de destination (notamment les achats et les ventes à courte distance transfrontière). Par conséquent, l'application d'un taux minimal dans tous les États membres, comme c'est le cas actuellement, permet de prévenir tout dumping fiscal et constitue une garantie utile pour le bon fonctionnement du marché intérieur.
                  

                     En outre, tous les États membres appliquent aujourd'hui un taux normal supérieur à 15 %; cette prorogation du seuil de 15 % offre donc également une marge de manœuvre permettant aux États de procéder à des réformes de la TVA, par exemple en vue de réduire le taux normal en élargissant l'assiette de la TVA et en limitant le recours aux taux réduits.
                  

                     Dans ces conditions, et dans l'attente d'une communication majeure de la Commission européenne sur la TVA prévue en 2016, il est en effet sage de proroger le taux normal de TVA minimal de 15 % et que les dispositions actuelles soient maintenues pour une période de trois ans (jusqu'au 31 décembre 2018). J'ai voté en faveur de cet ajustement nécessaire.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – L'article 113 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne dispose que le Conseil arrête les dispositions touchant à l'harmonisation des législations relatives aux taxes sur le chiffre d'affaires, dans la mesure où cette harmonisation est nécessaire pour assurer l'établissement et le fonctionnement du marché intérieur et éviter les distorsions de concurrence. Le rapport propose ici de maintenir le taux minimum normal de TVA commun au sein de l'Union à 15 %, et ce jusqu'en 2018. De fait, depuis 1993 déjà, le taux normal de TVA ne peut être inférieur à 15 %. Cependant, la taxe sur la valeur ajoutée (TVA) représente l'impôt le plus injuste, payé par chacun, quel que soit son niveau de ressources. Une politique fiscale ambitieuse devrait s'attaquer à cet impôt, ce qui sera impossible dans ce cadre. À l'heure de la fraude fiscale généralisée, il y a beaucoup mieux à faire. Je vote contre.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Par ce texte, la Commission pourrait décréter un taux d'imposition minimum dans les États membres. Cette mesure étant contre la liberté des États, je ne m'y suis pas résolue.
                  

                     En conséquence, j'ai voté contre ce texte.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente a proposta de diretiva do Conselho que altera a Diretiva 2006/112/CEE relativa ao sistema comum do Imposto sobre o Valor Acrescentado no que se refere à duração da obrigação de respeitar uma taxa normal mínima.
                  

                     Pretende-se manter retractivamente a aplicação de uma taxa normal de IVA de 15%, propondo, simultaneamente, a prorrogação das medidas em vigor até 31 de dezembro de 2018.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I chose to support this report, as it provides the necessary clarity for stakeholders, allows a long term perspective for investors and contributes to a level playing field for businesses across Europe.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – L'objectif de ce rapport est de prolonger pour une période de deux ans la situation existante, dans laquelle les États membres appliquent un taux normal de TVA d'un minimum de 15 %. La directive TVA prévoyait la fin de ce taux plancher au 31 décembre 2015. Il s'agit donc de le renouveler jusqu'en décembre 2017. Toutefois, la Commission publiera en juin 2016 un plan d'action visant à réformer le système en vigueur. Cette révision donnera une plus grande flexibilité aux États membres dans la fixation des taux et traitera le concept de dérogations temporaires.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Daňová harmonizácia na úrovni EÚ je dôležitým nástrojom na dosiahnutie správneho fungovania vnútorného trhu. Rada ešte v r. 1992 prijala návrh Komisie, na základe ktorého sa určila minimálna základná sadzba DPH vo všetkých členských štátoch Únie, a to 15 %. Účelom regulácie minimálnej výšky DPH je, aby sa pri cezhraničných nákupoch a predajoch na diaľku nepresahujúcich prahovú hodnotu použila DPH v mieste pôvodu a nie v mieste určenia. Všeobecne sa harmonizácia v oblasti daní a koordinácia daňových politík členských krajín považuje za závažnú ekonomickú i politickú otázku, ktorou sa musia vlády v záujme zachovania hospodárskeho rastu a stability zaoberať. Taktiež ide o proces pomerne náročný a kontroverzný, keďže na jednej strane sú členské štáty viazané dodržiavaním záväznej legislatívy a politík EÚ, na druhej strane sa snažia zachovať si konkurenčnú výhodu voči ostatným krajinám. Daňová harmonizácia v EÚ je teda stále prebiehajúci proces, ktorého ukončenie si bude vyžadovať ďalšie právne úpravy. Predkladaný návrh smernice nateraz navrhuje ponechať existujúcu minimálnu výšku DPH, pričom toto opatrenie vnímam ako ekonomicky výhodné pre podporu cezhraničnej výmeny tovaru. Preto hlasujem za správu v predloženom znení.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report, which is a purely technical proposal extending the duration of the minimum standard rate (15%) from 1 January 2016 until 31 December 2017. This Directive is a transitional system of minimum rates, and stipulates that the standard VAT rate could not be set lower than 15% in any Member State. Minimum standard rate applied in all Member States – as is currently the case – provides a useful safeguard to the proper functioning of the internal market without distortion of competition. Considering that all Member States currently levy a standard rate above 15%, the current arrangement for a minimum standard rate of 15% also ensures room for manoeuvre for Member States, allowing for VAT reforms intending to reduce the standard rate by broadening the VAT base and limiting the use of reduced rates.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A hozzáadott érték adó (héa) közös rendszerére vonatkozó 2006/112/EK direktíva (héa-direktíva) biztosította, hogy a héa általános kulcsa a 2011. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakban ne lehessen 15%-nál alacsonyabb. A Bizottság azt javasolta a Tanácsnak, hogy a héa-direktívát módosítsa úgy, hogy az általános kulcs minimumára vonatkozó fenti direktíva hatálya terjedjen ki a 2016. január 1. és 2017. december 31. közötti időszakra. A Tanácsnak az indítványról történő döntés előtt konzultálnia kell a Parlamenttel.
                  

                     A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság jelentésében azt javasolja, hogy a Parlament támogassa a Bizottság javaslatát, de indítványozza, hogy a direktíva hatályát 2017. december 31-e helyett a 2018. december 31-ig terjedő időszakra terjesszék ki. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság javaslatát megszavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – L'objectif de ce vote est de prolonger de deux ans la situation existante dans laquelle les États membres appliquent un taux normal de TVA d'un minimum de 15 %. En effet, la directive TVA prévoyait qu'à partir du 1er janvier 2011 et jusqu'au 31 décembre 2015, le taux normal ne pouvait être inférieur à 15 %. La Commission publiera en 2016 un ensemble de propositions relatives au régime définitif de TVA pour les échanges intra-UE. Entretemps, la Commission propose donc de modifier la période d'application du taux minimal de TVA en la prolongeant du 1er janvier 2016 au 31 décembre 2017. Toutefois, nous sommes opposés à cette modification, qui confirme le principe donnant à la Commission le pouvoir d'imposer un taux d'imposition minimum aux États membres, entamant ainsi leur souveraineté fiscale.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui fixe le taux normal minimal de la TVA dans les États membres. Dans une Union européenne où les différences de législations sociales et fiscales entre les États permettent toujours une pratique du dumping, je soutiens toutes les mesures de convergence pour les faire cesser.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – L'application d'un taux minimum de TVA, introduit en 1993, constitue l'une des bases du marché commun européen. Garantir un taux minimum entre chaque État membre de l'Union s'inscrit dans la recherche de l'harmonisation entre les différents marchés des États. C'est à ce titre que j'ai soutenu l'extension du système commun de TVA.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – A javaslat egy 1993 óta ideiglenesen működő, folyamatosan, egészen 2015. december 31-éig meghosszabbításra kerülő állandó hozzáadottértékadó-rendszer további meghosszabbítását kéri. Úgy vélem, a harmonizált hozzáadottérték-adó egy bevált és szükséges eszköz, mely a belső piac működését és a piaci verseny torzulásának elkerülését szolgálja, legfőképpen segítve a kis- és középvállalkozásokat. A meghosszabbítás meglátásom szerint a jogbiztonság szempontjából kulcsfontosságú, ám fontosnak tartok rámutatni egy komplex, hosszú távú megoldás kidolgozására, amihez szükség van mélyrehatóbb intézkedésekre, folyamatosan szem előtt tartva a KKV-k védelmét, az adminisztratív terhek csökkentését és a rendszer stabilitását a csalások ellenében. A javaslat mellett szavaztam, ám aktívan fogom követni a 2016-ra ígért bizottsági cselekvési terv kidolgozását, mely elkerülhetetlen eleme az új, hosszú távú héa-stratégia kialakításának.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – The standard VAT rate among EU Member States may not be less than 15% as provided in the VAT Directive that was introduced from 1 January 1993 until 31 December 1996. This directive has been extended five times already and has been into force until 31 December 2015. I have voted for this report that will extend the VAT Directive for a period of three years, until 31 December 2018. This VAT Directive represents a transitional system in view of establishing the internal market.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am susținut prin vot acest raport deoarece consider că menținerea valorii minime de 15% pentru cota standard de TVA asigură o protecție utilă pentru buna funcționare a pieței interne a Uniunii Europene.
                  

                     De asemenea, după cum prezintă și raportul votat astăzi, în prezent, toate statele membre au o cotă standard a taxei pe valoare adăugată mai mare de 15%, iar menținerea unei cote minime oferă țărilor membre o marjă de manevră pentru realizarea de reforme. În același timp, prin impunerea unei cote minime de TVA sunt evitate situații de concurență neloială de la un stat la altul, în condițiile în care piața Uniunii Europene devine din ce în ce mai interconectată.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich für den vorliegenden Vorschlag ausgesprochen, da er eine Möglichkeit zur Stärkung der Wettbewerbsfähigkeit des Wirtschafts- und Handelsstandorts Österreich bietet, indem er das Steuerdumping im Bereich des Europäischen Binnenmarkts einschränkt.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Pritariu pateiktam pranešimui.
                  

                     Pažymėtina, kad PVM yra vienas svarbiausių mokesčių ir pajamų šaltinių. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad šalyse, kur PVM yra mažesnis, vartojimas yra didesnis, o tai sąlygoja ir ekonomikos būklę.
                  

                     Manau, kad yra tikslinga palikti galioti ir taikyti atgaline data principą, kuriuo vadovaujantis minimalus standartinis PVM tarifas yra 15 proc. Pritariu pasiūlymui, kad šiuo metu galiojančios taisyklės būtų taikomos dar trejus metu iki 2018 m. gruodžio 31 d. Tokiu atveju valstybės narės ir toliau galės tokį PVM tarifą, kokį mano esant reikalingu, bet jis negali būti mažesnis kaip 15 procentų.
                  

                     Pažymėtina, kad daugelyje ES šalių lengvatinis PVM taikomas būtent maisto produktams ir kitoms daugiausiai naudojamoms vartojimo prekėms. Pagrindinė priežastis, kodėl ES valstybės įveda lengvatinius PVM tarifus maistui, yra siekis padidinti mažiausias pajamas gaunančių asmenų perkamąją galią, nes būtent jų vartojimo krepšelyje maisto produktai sudaro svarbiausią vartojimo išlaidų dalį.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – This retrospectively extends the period to which minimum standard rates of VAT apply; accordingly UKIP voted against.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Considerato che il regime transitorio previsto dalla direttiva del Consiglio 92/77/CEE relativa al sistema comune di imposta sul valore aggiunto negli Stati membri dell'Unione europea prevede, nell'ambito di un sistema comune di aliquote minime, che l'aliquota normale non può essere inferiore al 15% in ciascuno Stato membro; che tale regime transitorio è stato più volte prorogato e che esso rappresenta uno strumento utile per il buon funzionamento del mercato unico; che tutti gli Stati membri si sono uniformati a quanto previsto dalla direttiva sull'IVA e che nel corso del 2016 la Commissione pubblicherà un piano d'azione per un regime definitivo dell'imposta sul valore aggiunto, ritengo che la proposta di mantenere la retroattività del principio di un'aliquota normale minima del 15% e di prorogarla per altri 3 anni sia da votare positivamente.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing
. – Value added tax is a major source of tax revenue in the Member States and as such it should be clearly and precisely regulated. With the report on the minimum VAT rate, we make sure that these revenues are present. Even though the amendment of the directive has come a bit too late and for several months there was no legislation on the minimum threshold for VAT, I am glad that the report is being voted and I fully support it.

Alojz Peterle (PPE),
in writing. – A single market, with a monetary union and economic union, needs to fully converge also at fiscal level. I support the fact that the Union should further undergo a harmonisation process of its tax system. Even though the proposal of the Commission mainly addresses the extension of the current situation, setting a minimum of 15% for VAT in all Member States, the adequate response calls the Commission to keep on working on a proposal that could definitely put all Member States under the umbrella of a common tax system, not only at the level of VAT.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Najniža standardna stopa PDV-a od 15 % primjenjuje se već godinama, a i ovim prijedlogom izmjene Direktive o PDV-u Europski parlament predlaže njezino korištenje do 31. prosinca 2018. godine. Direktivom o PDV-u propisano je da standardna stopa ne može iznositi manje od 15 %.
                  

                     Valja napomenuti kako je ta odredba, a koja se temelji na članku 113. UFEU-a, predviđena s ciljem usklađivanja zakonodavstva o porezima na promet u onoj mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se zajamčila uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta te izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja.
                  

                     Također nije zgorega za ponoviti kako se postojećim sustavom, a s obzirom na to da je u svim državama članicama trenutačno na snazi standardna stopa veća od 15 %, državama članicama također daje manevarski prostor, jer im se omogućava provedba reformi PDV-a kojima je cilj proširenjem osnovice PDV-a i ograničenjem primjene sniženih stopa smanjiti standardnu stopu.
                  

                     S obzirom na rečene mogućnosti, ističem potrebu primjene mehanizama fleksibilnosti na nacionalnim razinama, pogotovo u sektoru proizvodnje hrane, s ciljem podizanja kupovne moći građana, ali i pomoći krizom pogođenom sektoru poljoprivrede. Zbog svega navedenog podržala sam predmetnu izmjenu Direktive.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – L'objectif de ce vote est de prolonger de deux ans la situation existante dans laquelle les États membres appliquent un taux normal de TVA d'un minimum de 15 %. En effet, la directive relative au système commun de taxe sur la valeur ajoutée (‘directive TVA’) prévoyait qu'à partir du 1er janvier 2011 et jusqu'au 31 décembre 2015, le taux normal ne pouvait être inférieur à 15 %. Le taux normal de TVA minimal actuellement en vigueur a été prorogé à cinq reprises. Comme annoncé dans sa communication de 2011 sur l'avenir de la TVA, la Commission publiera en 2016 un ensemble de propositions relatives au régime définitif de TVA pour les échanges intra-UE. Dans l'attente des décisions sur le régime définitif de TVA, la Commission propose donc de modifier la période d'application du taux minimal de TVA en la prolongeant du 1er janvier 2016 au 31 décembre 2017. Je suis opposé à cette modification, qui donne à la Commission le pouvoir d'imposer un taux d'imposition minimum aux États membres, et je vote donc contre ce rapport.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – U cilju uspostavljanja unutarnjeg tržišta, Komisija je 1. siječnja 1993. predstavila prijedloge za uspostavu konačnog sustava usklađivanja poreza. S obzirom na to da je u svim državama članicama trenutačno na snazi standardna stopa veća od 15 %, postojećim se sustavom najniže standardne stope od 15 % državama članicama također daje manevarski prostor, jer im se omogućuje provedba reformi PDV-a kojima je cilj proširenjem osnovice PDV-a i ograničenjem primjene sniženih stopa smanjiti standardnu stopu.
                  

                     Komisija je 6. prosinca 2011. donijela Komunikaciju o budućnosti PDV-a, u kojoj je predloženo da se načelo zemlje podrijetla prestane primjenjivati te je opisano nekoliko načina na koje se oporezivanje može ostvariti u mjestu odredišta. Komisija će 2016. objaviti akcijski plan za jednostavan i učinkovit konačni sustav poreza na dodanu vrijednost koji će biti otporan na prijevare i prilagođen jedinstvenom tržištu. Slažem se s prijedlogom Komisije da se retroaktivno zadrži načelo najniže standardne stope PDV-a od 15 % te da se predloži produljenje primjene postojećih propisa za tri godine (do 31. prosinca 2018.).
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – A Diretiva IVA previa que, até 31 de dezembro de 2015, a taxa normal não fosse inferior a 15%. O estabelecimento de um limite mínimo visou a criação de uma banda com um limite máximo que se fosse harmonizando até uma taxa única de IVA para todo o espaço comunitário atentando quanto à soberania fiscal dos Estados-Membros e as suas opções de financiamento do orçamento comunitário. O Parlamento Europeu propõe agora que a prorrogação seja alargada até final de 2018 e não até 2017, como a CE propõe, pois permitirá, dizem, um debate mais exaustivo sobre as taxas do IVA no quadro do plano de ação em matéria de IVA. Não desligamos todo este enquadramento da intenção subjacente de fazer chegar a harmonização europeia também às matérias fiscais.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – La precedente direttiva IVA stabiliva che a decorrere dal 1o gennaio 2011 e fino al 31 dicembre 2015 l'aliquota normale non poteva essere inferiore al 15% in un dato Stato membro. In materia di IVA le aliquote minime sono giustificate dal fatto che l'IVA nel luogo di origine, anziché nel luogo di destinazione, è tuttora applicata agli acquisti transfrontalieri e alle vendite a distanza, al di sotto di una determinata soglia.
                  

                     Di conseguenza, un'aliquota normale minima applicata in tutti gli Stati membri costituisce una garanzia utile per il corretto funzionamento del mercato interno. Nel 2016 la Commissione pubblicherà un piano d'azione per un regime definitivo dell'imposta sul valore aggiunto. In attesa delle decisioni finali, la Commissione, propone di mantenere il principio di un'aliquota normale minima in materia di IVA del 15% e una proroga delle disposizioni vigenti per tre anni, fino al 31 dicembre 2018.
                  

                     Sono convinto che per poter garantire il corretto funzionamento del mercato interno sia fondamentale garantire una tassazione equa e ben definita. Per queste ragioni, ho votato a favore della relazione.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport sur le taux normal de la TVA. Appliquer un taux minimal de TVA dans l'ensemble des États membres de l'UE permet une harmonisation au sein du marché intérieur. Le taux normal supérieur à 15% appliqué au sein de l'UE sera prorogé jusqu'au 31 décembre 2018. Désormais, il s'agit d'attendre la Communication de la Commission européenne sur la TVA, prévue pour 2016.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – Retrospectively extends the period to which minimum standard rates of VAT apply; accordingly UKIP voted against.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Aprovei favoravelmente este relatório cujo plano de ação definirá as principais características do regime definitivo do IVA aplicável ao comércio intra-UE que a Comissão pretende propor, bem como as reformas previstas para adaptar as regras existentes em matéria de taxas de IVA a um regime definitivo caracterizado pelo princípio do país de destino.
                  

                     As taxas mínimas de IVA justificam-se pelo facto de que ainda se aplicam no local de origem, e não no destino, às compras transfronteiriças e às vendas à distância até a um determinado valor. Por conseguinte, aplicar uma taxa normal mínima em todos os Estados-Membros – como no caso atual – constitui uma salvaguarda útil ao bom funcionamento do mercado interno e evita situações de concorrência fiscal desleal.
                  

                     Nestas circunstâncias, e aguardando as decisões sobre a forma final do regime definitivo, o relatório concordou com a proposta da Comissão de manter retroativamente o princípio de uma taxa normal mínima de IVA de 15 % e propor a prorrogação das medidas em vigor por um período de três anos (até 31 de dezembro de 2018) - um prazo que garante a segurança jurídica necessária às partes interessadas e permite um debate mais exaustivo sobre as taxas do IVA no quadro do futuro plano de ação.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – A Diretiva 2006/112/CE relativa ao sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado (‘Diretiva IVA’) prevê que, a partir de 1 de janeiro de 2011 e até 31 de dezembro de 2015, a taxa normal não pode ser inferior a 15% em nenhum Estado-Membro. Esta disposição sobre a taxa normal mínima foi prorrogado cinco vezes.
                  

                     A Comissão dos Assuntos Económicos propõe agora o prolongamento até 31 de dezembro de 2018 (mais um ano do que na proposta da Comissão).
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – Informe fundamentalmente técnico, desarrollado en el marco del procedimiento simplificado. Su única finalidad es prorrogar el tipo mínimo ordinario del IVA del 15 % hasta el 31 de diciembre de 2017, en tanto el Comisión presenta una nueva Directiva.
                  

                     He votado a favor.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – Le texte voté adhère à la proposition de la Commission européenne de maintenir rétroactivement le principe d'un taux normal de TVA minimal de 15 % et propose que les dispositions actuelles soient prorogées pour une période de trois ans, jusqu'au 31 décembre 2018. Le Parlement européen est en effet d'avis que ce délai garantit la sécurité juridique nécessaire aux parties prenantes et permet un examen plus approfondi des taux de TVA dans le cadre du plan d'action à venir sur la TVA.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą. PVM direktyvoje numatyta, kad nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d. standartinis tarifas negali būti mažesnis kaip 15 proc. Šį įpareigojimą Komisija norėjo pratęsti iki 2017 m. gruodžio, tuo tarpu Parlamentas nori šį laikotarpį pailginti dar vieneriais metais. Pažymėtina, kad net šiuo metu nei viena ES šalis netaiko 15 proc. PVM. Pats mažiausias tarifas yra Liuksemburge, kur jis siekia 17 proc.
                  

Virginie Rozière (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette résolution qui approuve la proposition de la Commission de maintenir un taux normal de TVA minimal de 15 %. Le 7 avril, la Commission a proposé un plan d'action visant à réformer le système de perception de la TVA, afin notamment de mieux lutter contre la fraude. D'ici la mise en œuvre de cette réforme, il faut continuer à garantir le bon fonctionnement du marché intérieur. Ainsi, pour les deux années à venir, il est important de maintenir ce taux de TVA minimal, tel qu'il existe depuis 1993, afin d'éviter les distorsions de concurrence au sein du marché intérieur.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Apoiei a proposta de resolução legislativa respeitante à alteração da Diretiva 2006/112/CE no que se refere à duração da obrigação de respeitar uma taxa normal mínima em matéria de sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado que se fixa em 15% e vigorará por um período de três anos (até 31/12/2018).
                  

                     Trata-se de uma disposição normativa que visa a harmonização fiscal que, por um lado, constitui uma salvaguarda útil ao bom funcionamento do mercado interno e, por outro, permite conferir uma certa margem de manobra aos Estados-Membros, nomeadamente, quanto à possibilidade de reformar o IVA para reduzir a taxa normal e alargar a base do IVA.
                  

                     Será depois importante acompanhar o plano de ação da Comissão quanto ao regime definitivo aplicável ao comércio interno da UE, bem como as reformas tendentes a um novo regime em matéria de taxas de IVA, que terá por princípio a aplicação do imposto no local de destino.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte, qui porte sur la proposition de directive du Conseil modifiant la directive 2006/112/CE relative au système commun de taxe sur la valeur ajoutée en ce qui concerne la durée de l'obligation de respecter un taux normal minimal.
                  

                     En effet, la directive TVA prévoit qu'à partir du 1er janvier 2011 et jusqu'au 31 décembre 2015, le taux normal de TVA ne peut être inférieur à 15 %. La Commission propose donc, en attendant les décisions sur la forme finale du régime définitif, de maintenir rétroactivement le principe d'un taux normal de TVA minimal à 15 %.
                  

                     Notons que le texte adopté précise également que ces dispositions sont prorogées pour une période de trois ans, soit jusqu'au 31 décembre 2018.
                  

Massimiliano Salini (PPE),
per iscritto. – La tassazione è un tema sensibile per il commercio interno del mercato unico europeo. La direttiva sull'IVA nasce nel 1993 assieme al mercato unico europeo, e stabilisce che l'aliquota normale all'interno dell'UE non può essere inferiore al 15%. Ciò garantisce una minima armonizzazione in materia fiscale, lasciando libertà di manovra agli stati membri e al tempo stesso prevenendo distorsioni della concorrenza.
                  

                     Ho votato a favore del rinnovo di questa direttiva per due motivi. Anzitutto perché la certezza del diritto in materia di fiscalità è un atto dovuto a chi commercia e alle imprese; in secondo luogo perché questo rinnovo manterrà questa certezza per il tempo necessario alla Commissione per elaborare la sua proposta di una riforma dell'IVA negli scambi interni all'UE.
                  

                     Con questo voto chiediamo inoltre alla Commissione di consultare il Parlamento in merito all'esito di questa riforma, che si propone di definire un regime unico e definitivo, abbandonando l'applicazione dell'IVA nel luogo di origine per applicarla nel luogo di destinazione del prodotto.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Nos hemos abstenido en este voto con el que se prolonga el tipo mínimo de IVA a 15% a la espera de una propuesta de la comisión. Si bien consideramos que los impuestos indirectos son regresivos y deberían poder reducirse, en este caso se trata de una decisión formal a la espera de que la Comisión presente su propuesta final que habrá que debatir.
                  

Alfred Sant (S&D),
in writing. – This vote provided another opportunity to assert that current exemptions on VAT rates allowed to national economies for items such as food or health products should not be removed, unless it is with the express and free assent of the national government involved.
VAT is a tax which proportionately burdens lower income earners more than it does higher income ones. Exemptions from it, especially those granted for social reasons, should be safeguarded. The effects of the 2008 recession, still with us, have been different across the Member States. Only in one area has the negative impact been similar everywhere: lower income citizens and families have been the most affected. Worse: while this happened, the strong and the wealthy were finding very good ways to avoid and evade other non-consumption taxes that they were subject to.
No matter what the original reason was for opt-outs from uniform VAT levels across the Member States, their removal now should be considered exclusively on their own merits, seen from a social perspective. The final decision should be left to national governments. The case against the adoption of a comprehensive minimum rate of VAT across the board in the EU remains valid and extremely strong.

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – No he he podido votar a favor de este informe debido a que el presente marco legal que establece el IVA mínimo del 15% a nivel europeo, genera numerosos problemas, pero debido a la falta de definición de la nueva propuesta de la Comisión, resulta necesario prolongar dicho régimen en aras de la seguridad jurídica. En 2017 la Comisión propondrá el nuevo régimen del IVE que probablemente profundice en los aspectos regresivos de dicho impuesto, al tratar de vincularlo aún más con el marco de la gobernanza económica. El presente régimen da a la comisión europea la potestad de establecer los tipos reducidos, sobre productos de primera necesidad, potestad que ha generado numerosos problemas. Sin embargo las recomendaciones específicas de la gobernanza económica insiste en la transferencia de imposición directa a indirecta, con la clara intención de incrementar las desigualdades. Es por eso por lo que, pese a la necesidad de la prolongación, no he podido votar a favor del presente informe.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – La presente relazione sulla durata dell'obbligo di applicazione di un'aliquota normale minima propone di mantenere per altri tre anni, fino al 31 dicembre 2018, un'aliquota normale minima dell'IVA pari al 15%. Ho votato a favore della proposta perché tale proroga, oltre a non comportare alcuna ripercussione in termini di aliquote fiscali, dal momento che tutti gli Stati membri applicano attualmente un'aliquota normale pari o superiore al 15%, costituisce soprattutto una garanzia per il corretto funzionamento del mercato interno. Essa infatti riduce le possibilità di operazioni transfrontaliere alla ricerca di aliquote IVA inferiori che porterebbero ad una distorsione della concorrenza.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – Today I voted in favour of the VAT Directive because I believe that it will give the clarity over VAT payments that we need and have been enjoying whilst members of the Single Market. We need to continue to make tax requirements as simple as possible to encourage new businesses to flourish. I, and my Labour MEP colleagues in this place, will fully engage with the forthcoming review of VAT legislation from the Commission to make sure that nay new VAT regime reflects our values and priorities.

Branislav Škripek (ECR),
písomne. – Hlasoval som za prijatie tohto uznesenia, pretože prakticky ide iba o predĺženie už doposiaľ uplatňovaného spoločného systému štandardnej sadzby DPH na obdobie od 1. januára 2016 do 31. decembra 2017. Tento systém stanovuje, že na základe smernice 92/77/EHS nesmie byť štandardná sadzba DPH nižšia ako 15 %.
                  

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Pozitivno sam glasao za ovo izvješće, no ovo obrazloženje glasovanja nastaje kao kritika postojećem sustavu vrednovanja rada zastupnika u Europskom parlamentu isključivo na osnovu statističkog broja parlamentarnih aktivnosti potenciranog u Hrvatskoj, a koji zapravo ne odražava stvarnu kvalitetu i količinu rada, učinkovitost te ponajviše uspjeh zastupničkog djelovanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Podporila som návrh smernice, s ktorým prišla Komisia na účel predĺženia platnosti minimálnej sadzby DPH do roku 2018, aj napriek tomu, že bol návrh zverejnený oneskorene, kvôli čomu bude potrebné uplatňovať minimálnu sadzbu DPH retroaktívne. Smernica, ktorou sa zaviedol systém DPH, nadobudla platnosť už v roku 1993, keď sa stanovilo, že základná sadza DPH nebude v žiadnom štáte nižšia ako 15 percent. Cieľom tohto opatrenia je harmonizácia nevyhnutná na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu a zabránenie narúšaniu hospodárskej súťaže. Stanovenie minimálnej sadzby v oblasti DPH sa odôvodňuje skutočnosťou, že pri cezhraničných nákupoch a predajoch na diaľku sa použije DPH v mieste pôvodu, a nie v mieste určenia. Tento nástroj tak predstavuje užitočné ochranné opatrenie na zaistenie riadneho fungovania vnútorného trhu. Prihliadnuc k tomu, že v súčasnej dobe uplatňujú všetky členské štáty sadzu DPH vyššiu ako 15 percent, zostáva národným vládam dostatok priestoru na manévrovanie a prijímanie reforiem DPH. Predĺženie súčasného mechanizmu minimálnej sadzby DPH by malo byť poslednou fázou pred prijatím konečnej podoby režimu DPH. Komisia by už tento rok mala predstaviť akčný plán na dosiahnutie konečného systému DPH, ktorý by mal byť jednoduchý, účinný a odolný voči podvodom. Verím, že sa taký systém podarí v blízkej dobe vytvoriť.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Ko je bil izpostavljen notranji trg 1. januarja 1993, je Komisija predstavila predloge za uvedbo dokončne ureditve harmonizacije davkov.
                  

                     Po odločitvi Sveta je sledil prehodni sistem, tako je Direktiva 92/77/EGS za stopnje davka na dodano vrednost DDV uvedla sistem najnižjih stopenj in določila, da splošna stopnja DDV ne sme biti nižja od 15 % v nobeni državi članici.
                  

                     Najprej je ta določba veljala od 1. januarja 1993 do 31. decembra 1996, nakar so jo petkrat podaljšali in je veljala vse do 31. decembra 2015. Najnižja splošna stopnja DDV v vseh državah članicah je koristna določba, ker se s tem zagotavlja pravilno delovanje notranjega trga. Poleg tega pa imajo s tem države članice tudi manevrski prostor za reforme DDV, ker je določena le najnižja splošna stopnja (trenutno je splošna stopnja DDV v vseh državah članicah višja od 15 %).
                  

                     Komisija ima namen objaviti akcijski načrt v letu 2016 za uvedbo enostavnega in učinkovitega dokončnega sistema davka na dodano vrednost, ki bo ustrezen za enotni trg.
                  

                     Odločitve o končnem sistemu še niso sprejeli, zato sem glasoval za predlog podaljšanja sedanje ureditve za tri leta, torej do 31. decembra 2017.
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione tecnica che mantiene retroattivamente il principio di un'aliquota normale minima in materia di IVA al 15% secondo quanto stabilito dalla direttiva IVA (direttiva 92/77/CEE). In questa materia, le aliquote minime sono giustificate dal fatto che l'IVA nel luogo di origine, anziché nel luogo di destinazione, sia tuttora applicata agli acquisti transfrontalieri e alle vendite a distanza al di sotto di una determinata soglia.
                  

                     Di conseguenza, un'aliquota normale minima applicata in tutti gli Stati membri, come avviene oggi, costituisce una garanzia utile per il corretto funzionamento del mercato interno. Inoltre, considerato che tutti gli Stati membri applicano attualmente un'aliquota normale superiore al 15%, le disposizioni sull'aliquota minima garantiscono anche un margine di manovra per gli Stati che vogliano effettuare riforme di tale imposta.
                  

                     Tuttavia, per il gruppo S&D l'approvazione di questa proroga è condizionata alla presentazione da parte della Commissione di un piano d'azione per un regime dell'IVA efficace e adattato al mercato unico, che preveda una riforma per adattare le norme vigenti in materia di aliquote ad un regime definitivo, caratterizzato dal principio del paese di destinazione.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Minimálna štandardná sadzba DPH platná vo všetkých členských štátoch poskytuje vhodnú záruku riadneho fungovania vnútorného trhu a transparentnosti hospodárskej súťaže.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Direktivom o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost predviđeno je da ni u jednoj državi članici od 1. siječnja 1993. do 31. prosinca 1996. standardna stopa ne smije biti niža od 15 %. Primjena navedene odredbe produljena je pet puta i primjenjuje se do 31. prosinca 2015. Nedavnim izmjenama Direktive o PDV-u predlaže se prestanak oporezivanja u zemlji porijekla i uvodi oporezivanje u mjestu odredišta.
                  

                     Na taj se način u velikoj mjeri smanjuju mogućnosti prekograničnih transakcija kod kojih se primjenjuju niže stope PDV-a kojima se može narušiti tržišno natjecanje. Komisija je obećala 2016. objaviti akcijski plan za jednostavan i efikasan konačan sustav PDV-a otporan na prijevare te pogodan za jedinstveno tržište. S obzirom na to da je trenutačno u svim državama članicama na snazi standardna stopa veća od 15 %, ovim šestim produljenjem održava se postojeće zadovoljavajuće stanje do donošenja akcijskog plana. Slijedom navedenog, podržavam ovo izvješće jer smatram da je za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta najniža standardna stopa trenutno koristan zaštitni mehanizam.
                  

Catherine Stihler (S&D),
in writing. – I voted in favour of the Value Added Tax Directive because it will give continued clarity over VAT payments within the internal market. We need to continue to make tax requirements as simple as possible to encourage new and small businesses to flourish. Labour MEPs will engage fully with the Commission's forthcoming review of VAT legislation to make sure that any new VAT regime reflects our values and priorities.

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – U siječnju 1993. godine Komisija je predložila harmonizaciju poreznog sustava na razini cijele Europske unije u cilju stvaranja jedinstvenog tržišta. Međutim, taj prijedlog Komisije Vijeće tada nije moglo usvojiti te je odlučilo usvojiti prijelazni oblik o ubiranju poreza na dodanu vrijednost. Na taj način je omogućeno kretanje roba unutar jedinstvenog tržišta, pri čemu se takvo kretanje roba ne smatra više uvozom ili izvozom.
                  

                     Za efikasno funkcioniranje jedinstvenog tržišta u Direktivi 92/77/EEZ je određena minimalna porezna stopa PDV-a. Na temelju toga standardna stopa ne smije biti niža od 15 %. Odredbe iz te Direktive trebale su se primjenjivati do prosinca 2015. godine. Komisija je 14 prosinca 2015. predložila izmjenu Direktive 2006/112/EZ na način da se primjena ove stope produlji do prosinca 2017. godine. Podržavam ovaj prijedlog Komisije, jer smatram da se u praksi najniži iznos standardne stope od 15 % pokazao kao dobar instrument za funkcioniranje jedinstvenog tržišta, što je ujedno i jedan od najvažnijih ciljeva EU-a.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Návrh som nepodporil, pretože nesúhlasím s harmonizáciou daní na úrovni Európskej únie.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi s trajanjem obveznosti spoštovanja najnižje splošne stopnje. Zaradi tega, ker je Komisija svoj predlog objavila tako pozno, se bo najnižja splošna stopnja DDV 15 % začela uporabljati retroaktivno.
                  

                     Od začetka leta 2016 pa do konca leta 2018 splošna stopnja DDV ne sme biti nižja od 15 %, s čimer bodo države članice dobile manevrski prostor za reforme DDV. Pričakujem in upam, da bo v letošnjem letu Evropska komisija čim prej objavila akcijski načrt, v katerem bo opredelila sistem DDV, ki s svojo enostavnostjo, učinkovitostjo in varnostjo pred goljufijami prilagojen enotnemu trgu.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η υποχρεωτική εφαρμογή κατώτατου κανονικού συντελεστή ΦΠΑ, εξ ου και η παράταση μέχρι την 31η Δεκεμβρίου 2018 που προτείνει η έκθεση, αποτελεί ουτοπία σε μια ελεύθερη αγορά ανταγωνισμού, ειδικά στις διασυνοριακές αγοραπωλησίες, όπου ισχύει ο ΦΠΑ του τόπου καταγωγής και όχι του τόπου προορισμού. Αυτό μπορεί να ευνοεί τη λειτουργία της εσωτερικής αγοράς, δε δίνει λύση όμως στις εθνικές οικονομίες, αφού, πολύ απλά δεν προβλέπεται και ανώτατος συντελεστής ΦΠΑ. Οι δείκτες ΦΠΑ, πρέπει να προβλέπουν ανώτατο συντελεστή και για τους κανονικούς και για τους μειωμένους.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv módosításáról szóló jelentést. A 2015. december 31-én hatályát vesztett rendelkezés, melynek meghosszabbítását a jelentés jóváhagyta, biztosítja, hogy a tagállamokban az általános adómértéke nem lehet kevesebb, mint 15%. Ez a szabály a jelenlegi rendszerben fontos biztosítékként szolgál a belső piac megfelelő működéséhez. Mivel a Bizottság 2016-ban tervezi közzétenni cselekvési tervét az egységes piachoz szabott végleges hozzáadottértékadó-rendszerre vonatkozóan, ezért ésszerű volt a bizottsági javaslat, miszerint a jelenlegi intézkedést két évvel, 2017. december 31-éig hosszabbítsák meg.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Podatek VAT pobierany jest na każdym etapie obrotu towarami lub usługami i w swym zamyśle nie powinien mieć bezpośredniego wpływu na działalność przedsiębiorstw. Niestety, po 60 latach od jego powstania stał się on obciążeniem dla wielu przedsiębiorstw, dla innych natomiast metodą nieuczciwej konkurencji.
                  

                     Co roku Unia traci na oszustwach na podatku VAT prawie 200 mld euro, a prawie 50 mld na tzw. karuzelach podatkowych przy transgranicznych transakcjach w ramach jednolitego rynku. Dobrze więc, że Komisja Europejska w przyszłym roku planuje wprowadzić nowy system zwalczający obecne nadużycia. Dzięki niemu firma dostarczająca towar do innego państwa Unii będzie musiała zapłacić podatek w swoim kraju według stawki VAT obowiązującej w państwie docelowym i dopiero urząd skarbowy przekaże otrzymaną sumę do urzędu skarbowego w kraju siedzibie importera.
                  

                     Nadużycia transgraniczne są jednak tylko częścią problemu. Wraz z rozwojem podatku VAT większość krajów zdecydowała się na wprowadzenie różnych zredukowanych lub zerowych stawek. Decyzje te miały być elementem łączenia dwóch polityk – fiskalnej i socjalnej. W efekcie jednak spowodowały wzrost nadużyć czy nawet oszustw podatkowych, w niewielkim natomiast stopniu wpływając na poprawę sytuacji najbiedniejszych. Z tych powodów uważam, że prawo dotyczące podatku VAT wymaga znacznie głębszych, systemowych i kompleksowych zmian, a nie tylko tak wyrywkowych, jak do tej pory.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
in writing. – VAT is a major and growing source of tax revenue in the EU. However, in its current form, the system does not provide guarantees for an efficient collection to the benefit of European citizens, nor does it fully prevent unfair competition among Member States. In this context, I believe that a minimum standard rate applied in all Member States, as has actually been the case so far, is essential in safeguarding the proper functioning of the internal market.

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Je me suis prononcé en faveur du texte. Le plan d'action exposera les orientations des travaux futurs, à la lumière des résultats obtenus depuis la communication de 2011. Il définira notamment les principales caractéristiques du régime définitif de TVA pour les échanges intra-UE que la Commission souhaite proposer, ainsi que les réformes qu'elle envisage pour adapter les règles existantes en matière de taux de TVA à un régime définitif caractérisé par le principe de destination.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of extending the minimum standard rate of VAT at 15% for three more years, as a provisional measure meanwhile the VAT system is being reformed in 2016. Harmonisation in the area of taxes is necessary to ensure the establishment and functioning of the internal market and to avoid distortion of competition. I am looking forward to the Commission's publication in 2016 of an action plan for a simple, efficient and fraud-proof definitive system of value added tax tailored to the single market, setting out the directions for future work. Its aim will be to set out the main characteristics of the definitive VAT regime for trade inside the EU. This will provide investors and businesses with much needed legal certainty.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Najniža standardna stopa koja se primjenjuje u svim državama članicama, odnosno Direktiva o PDV-u kojom je propisano da od 1. siječnja 2016. godine do prosinca 2018. godine standardna stopa PDV-a ne smije biti niža od 15 %, predstavlja koristan zaštitni mehanizam za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Ovim šestim produljenjem najniže standardne stope PDV-a održava se trenutačno stanje, osigurava pravna sigurnost za dionike i omogućava stupanje na snagu konačnog sustava PDV-a za trgovinu unutar Europske unije.
                  

                     Držim iznimno pozitivnom usklađivanje zakonodavstva o porezima na promet u onoj mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se zajamčila uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta te izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja. S obzirom da Komisija namjerava 2016. godine objaviti akcijski plan za jednostavan i učinkovit konačan sustav poreza na dodanu vrijednost koji će biti otporan na prijevare i prilagođen jedinstvenom tržištu, čini se primjerenim zadržati načelo najniže standardne stope koje je trenutno na snazi.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi s trajanjem obveznosti spoštovanja najnižje splošne stopnje sem podprla.
                  

                     Z namenom vzpostavitve notranjega trga od 1. januarja 1993 dalje, je Evropska Komisija predstavila predloge, namenjene za vzpostavitev dokončnega sistem davčnega usklajevanja. Vendar, ko je postalo jasno, da bi bilo nemogoče, da Evropska Komisija sprejme predloge pred 1. januarjem 1993, je Svet odločil, da sprejme prehodno ureditev.
                  

                     Glede stopenj DDV je sprejel Direktivo 92/77/EGS. Ta direktiva je uvedla sistem najnižjih stopenj. Določeno, da se od 1. januarja 1993 do 31. decembra 1996 splošna stopnja ne more biti v nobeni državi članici, nižja od 15 %. Ta določba je bila podaljšana petkrat in določena do 31. decembra 2015. Namen tega predloga je podaljšanje trenutnega stanja za obdobje dveh let, torej je najnižja splošna stopnja DDV v državah članicah 15 %.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Nos hemos abstenido en este voto con el que se prolonga el tipo mínimo de IVA a 15% a la espera de una propuesta de la comisión. Si bien consideramos que los impuestos indirectos son regresivos y deberían poder reducirse, en este caso se trata de una decisión formal a la espera de que la Comisión presente su propuesta final que habrá que debatir.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – La Commission propose de modifier la période d'application du taux minimal de TVA en la prolongeant du 01/01/2016 au 31/12/2017.
                  

                     Je me suis opposée à cette modification de la directive sur la TVA qui donne à la Commission le pouvoir d'imposer un taux d'imposition minimum aux États membres.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A héa-irányelv értelmében 2011. január 1-jétől2015. december 31-ig az általános adómérték nem lehet kevesebb, mint 15 százalék. Az EUMSZ. 113. cikkén alapuló rendelkezés előírja, hogy a Tanács rendelkezéseket fogad el a forgalmi adókra vonatkozó jogszabályok olyan mértékű harmonizálásáról, ami a belső piac létrehozásához, működéséhez és a verseny torzulásának elkerüléséhez szükséges. A körülményekre tekintettel – valamint a végleges rendszer végső formájáról való döntések függvényében – az előadó egyetért a Bizottság javaslatával, hogy visszamenőleg őrizzék meg a 15 százalékos minimális általános héa-mérték elvét és javasolják a jelenlegi intézkedések két évvel történő meghosszabbítását. Voksommal támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Nos hemos abstenido en este voto con el que se prolonga el tipo mínimo de IVA a 15 % a la espera de una propuesta de la comisión. Si bien consideramos que los impuestos indirectos son regresivos y deberían poder reducirse, en este caso se trata de una decisión formal a la espera de que la Comisión presente su propuesta final que habrá que debatir.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
por escrito. – He votado a favor de este informe técnico del que he sido shadow rapporteur, ya que únicamente supone extender por dos años el tipo mínimo del 15 % del IVA.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the common system of value added tax, with regard to the duration of the obligation to respect a minimum standard rate. The VAT Directive provides that from 1 January 2011 until 31 December 2015, the standard rate may not be less than 15%, specifying that the Council shall adopt provisions for the harmonisation of legislation concerning turnover taxes. The harmonisation is necessary to ensure the establishment and functioning of the internal market and to avoid distortion of competition.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – La propuesta pretende extender para un periodo de dos años la situación actual donde el tipo normal mínimo del IVA en los estados miembros es del 15 % y esperar a que en el plazo de estos dos años se pueda avanzar para poder proponer en un futuro por parte de la Comisión un sistema de armonización de tasas al respecto. Mientras el debate no esté lo suficientemente maduro como para avanzar en este tema creo que es conveniente seguir extendiendo la situación actual. Por ello considero necesario votar a favor de esta decisión.
                  

Elena Valenciano (S&D),
por escrito. – El Impuesto sobre el Valor Añadido (IVA) es uno de los principales tributos del mercado interior, y en parte es una muy relevante fuente de financiación para la Unión.
                  

                     Por esta razón he votado a favor de prorrogar el actual tipo mínimo del 15 por ciento, para que entretanto el Parlamento Europeo y el Consejo tengan tiempo para examinar la nueva propuesta de Directiva sobre el IVA, la cual es gran complejidad y donde tendremos que abordar una nueva estrategia antifraude, en particular, pero no solo, el de naturaleza transfronteriza.
                  

                     En particular, estoy particularmente satisfecho de que el Parlamento haya respaldado ampliar la prórroga al 31 de diciembre del 2018, en lugar de al 31 de diciembre de 2017, como proponía la Comisión, lo que es fruto de una enmienda presentada por la Delegación Socialista Española. Este logro es una muestra más del valor agregado de los parlamentos, por lo que al ser procedimiento de consulta, espero que el Consejo apoye la decisión.
                  

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – If the only certainties in life are death and taxes, it is possible taxes is the less popular of the two. Yet tax is the glue that holds countries together. We need to continue to make tax requirements as simple as possible to encourage new and small businesses to flourish, it is important to make sure that businesses are clear on what they have to pay and how this will affect their prices. Yet, this document also recognises that there needs to be a review of the greater flexibility that could be granted to member states in this area. We hope this procedure will allow members to adopt new rules, for instance on sanitary products. Labour MEPs will engage fully with the Commission's forthcoming review of VAT legislation to make sure that any new VAT regime reflects our values and priorities, this directive does not represent an end, but a beginning. Tax is one of the key tools that we have to ensure that Labour values and priorities are upheld, while equally ensuring that small companies and new businesses have a very clear route set before them on tax.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor de minimumhoogte van het normale btw-tarief, omdat het mijn overtuiging is dat dit zal leiden tot een betere werking van de interne markt.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport traite du seuil minimal en dessous duquel le taux normal de TVA ne peut être fixé par les États membres.
                  

                     Pour rappel, la taxe sur la valeur ajoutée (TVA) est un impôt sur la consommation. La quasi-totalité des produits que nous achetons est soumise à la TVA: nourriture, habillement, énergie, ameublement, etc. Cet impôt indirect est injuste et pèse lourd dans le budget des ménages les plus modestes, qui consacrent la totalité de leurs revenus à la consommation. En France, il représentait en 2015 plus de la moitié des recettes fiscales de l'État (51,1 %).
                  

                     Ce rapport s'appuie sur le principe adopté en 1993 selon lequel le taux de TVA ne peut être inférieur à 15 % et soutient la prolongation d'un tel taux jusqu'au 31 décembre 2018, pour ‘assurer l'établissement et le fonctionnement du marché intérieur et éviter les distorsions de concurrence’.
                  

                     Au moment où les ‘Panama Papers’ viennent nous rappeler l'ampleur de la fraude fiscale, proposer de maintenir un tel impôt inéquitable à un taux minimal aussi élevé touche à l'indécence.
                  

                     J'ai voté contre.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – A Diretiva IVA prevê que, de 1 de janeiro de 2011 até 31 de dezembro de 2015, a taxa normal não possa ser inferior a 15 %.
                  

                     A intenção primeira do estabelecimento de um limite mínimo para a taxa era criar uma banda com um limite máximo que se fosse harmonizando até uma taxa única de IVA para todo o espaço comunitário. Todavia, o estabelecimento desta banda e com este propósito atentaria quanto a soberania fiscal dos Estados-Membros e as suas opções de financiamento do orçamento comunitário.
                  

                     Importa referir ainda que todos os Estados-Membros aplicam hoje uma taxa normal superior a 15 %, a aplicação atual de uma taxa normal mínima de 15 % também garante uma certa margem de manobra aos Estados-Membros, permitindo-lhes reformar o IVA para reduzir a taxa normal, alargando a base do IVA e limitando a utilização de taxas reduzidas.
                  

                     O Parlamento Europeu propõe agora que a prorrogação seja alargada até final de 2018 e não até 2017, como a CE propõe, pois permitirá um debate mais exaustivo sobre as taxas do IVA no quadro do plano de ação em matéria de IVA.
                  

                     De facto, esta é a única proposta de alteração apresentada pelo PE.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Eine Verlängerung des Mindestnormalsatzes für Mehrwertsteuer, der einer Harmonisierung zur Vermeidung der Wettbewerbsverzerrungen dienen soll, ist meiner Ansicht nach zu befürworten.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des EU-Parlaments zu dem Vorschlag für eine Richtlinie des Rates zur Änderung der Richtlinie 2006/112/EG über das gemeinsame Mehrwertsteuersystem in Bezug auf die Dauer der Verpflichtung, einen Mindestnormalsatz einzuhalten, habe ich nicht zugestimmt.
                  

                     Abgesehen davon, dass die EU generell keine steuerrechtlichen Befugnisse haben sollte und demnach auch nicht die Mehrwertsteuer harmonisieren sollte, um einen echten Steuerwettbewerb zu haben, ist diese Entscheidung konkret auch deshalb falsch, weil sie Mindeststeuersätze festlegt. Es könnte ja noch verschmerzbar sein, wenn es einheitliche Regeln gibt, aber einheitliche (Mindest—) Sätze von 15 Prozent sorgen dafür, dass die Konsumenten überall in der EU sehr belastet werden. Das lehne ich ab.
                  

Jarosław Wałęsa (PPE),
na piśmie. – Wyrażam poparcie dla przedłużenia okresu trwania minimalnej podstawowej stawki podatku od towarów i usług, VAT, określonej jako wartość nie mniejsza niż 15 %. Jestem głęboko przekonany, że tego typu decyzja pozwoli utrzymać równowagę strukturalną w całej Unii Europejskiej. Dyrektywa ta jest sukcesywnie kontynuowana już od kilkunastu lat i jest dowodem na to, że ma kluczowy wpływ na niwelowanie zakłóceń w danych obszarach gospodarki w odniesieniu do działań konkurencji. W kontekście funkcjonowania rynku wewnętrznego państw unijnych wysokość zaproponowanego podatku VAT jest wciąż skutecznym zabezpieczeniem przed utratą jego stabilności.
                  

Anna Záborská (PPE),
písomne. – Hlasovala som za predložený návrh, pretože v tejto chvíli ide len o predĺženie platnosti minimálnej sadzby DPH, ktorá existuje už viac ako 10 rokov, o ďalšie tri roky. Vieme však, že v Európe – na úrovni členských štátov aj v Európskom parlamente – sa už začala zložitá diskusia o harmonizácii daňových systémov. V najbližších rokoch bude táto diskusia pokračovať a pre Slovensko bude dôležité, aby do nej aktívne zasahovalo. Nižšie dane sú jedným zo spôsobov, ako sa naša krajina pokúša konkurovať ostatným členom EÚ pri získavaní investícií. Nižšou daňovou sadzbou sa snažíme investorom kompenzovať menej rozvinutú infraštruktúru. Harmonizácia daní je preto z pohľadu Slovenska prijateľná len vtedy, ak bude spojená s garanciou zvýšenej podpory určenej na dobudovanie rýchlostných ciest, modernizáciu železníc, ako aj zlepšenie prímestskej dopravy atď.
                  

Marco Zanni (EFDD),
per iscritto. – Abbiamo oggi votato un emendamento alla direttiva 2006/112/EC al fine di estendere l'applicazione del livello minimo armonizzato tra Stati membri dell'imposta sul valore aggiunto, pari al 15%, dal 1o gennaio 2016 al 31 dicembre 2017. Tale estensione si è resa necessaria in attesa che entri in vigore l'action plan sull'IVA che sarà adottato questo mese. L'adattamento, di per sé, non crea problemi di sorta ma il principio di fissare un livello minimo IVA tra Stati membri pare incompleto se non accompagnato, a sua volta, da una soglia massima che non può essere oltrepassata dalle varie autorità nazionali. Dal momento che non concordo con questa ‘legislazione a metà’ ho preferito astenermi.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem predlog o podaljšanju sedanje ureditve sistema najnižjih splošnih stopenj za tri leta, ki določa, da splošna stopnja v nobeni državi članici ne sme biti manjša od 15 %.
                  

                     Podaljšan časovni okvir zagotavlja potrebno pravno varnost deležnikom in je primeren, da se pripravi kakovostne reforme za uvedbo dokončne ureditve za harmonizacijo davkov, ki bodo omogočile učinkovito ter enostavno delovanje notranjega trga, ki bo preprečevalo goljufije.
                  
6.5.   Agreement on strategic cooperation between Brazil and Europol (A8-0070/2016 - Claude Moraes)

Dichiarazioni di voto scritte


Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La proposta di conclusione di un accordo di cooperazione tra Europol e la Repubblica federativa del Brasile è giustificata da evidenti esigenze pratiche, mirando ad intensificare lo scambio di informazioni circa indagini penali, prevenzione della criminalità ed analisi strategiche.
                  

                     Secondo quanto riportato da Europol, infatti, il Brasile ricopre, ad oggi, un ruolo fondamentale nella lotta alla criminalità organizzata, all'immigrazione illegale ed alla criminalità informatica.
                  

                     In virtù di tali considerazioni, ho espresso voto positivo alla conclusione dell'accordo ritenendo che il rafforzamento della cooperazione internazionale potrebbe, senza dubbio, migliorare e facilitare la lotta alla criminalità organizzata in tutte le sue forme.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – A pesar de que este acuerdo entre las autoridades brasileñas y la agencia Europol excluye los datos de carácter personal, este acuerdo permitirá el intercambio de información respecto a casos abiertos por la policía. Uno de los supuestos sobre los que se pretende intercambiar información es sobre las actividades migratorias, por lo que nos oponemos a este acuerdo al considerar la migración un delito contra el que luchar. Además, estamos en contra del aumento de la capacidad de trabajo autónoma de Europol, al ser una agencia que no está sometida al control democrático de ninguna institución electa.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – La coopération stratégique entre le Brésil et Europol faciliterait et intensifierait la lutte contre la criminalité. Cet accord prévoit des échanges d'informations sur les procédures d'enquêtes pénales, sur les méthodes de prévention de la criminalité, sur les résultats d'analyses stratégiques, ainsi que la participation à des formations. En revanche, il ne comporte aucune disposition sur l'échange de données à caractère personnel.
                  

                     Bien que cette coopération stratégique puisse s'avérer efficace dans un pays particulièrement touché par la criminalité organisée (qui risque de se renforcer lors des Jeux olympiques de 2016), je me suis abstenu sur ce texte. Cet accord s'inscrit en effet dans le cadre d'une évolution vers un droit pénal européen que nous contestons fermement.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – We voted against this report. A new Europol Regulation with a novel and more thorough process for concluding these kinds of cooperation agreements has been agreed upon. Therefore, there is no need to rush through such agreements last-minute. When legalisation does not come under the appropriate scrutiny, this leads to a whole host of problems in the future.

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Les termes de la coopération régie par l'accord stratégique prévoient des échanges d'informations qui peuvent comprendre l'expertise, les comptes rendus généraux, les résultats d'analyses stratégiques, les informations sur les procédures d'enquêtes pénales et les informations sur les méthodes de prévention de la criminalité, la fourniture de conseils et de soutien dans des enquêtes pénales particulières.
                  

                     Cet accord stratégique ne comporte aucune disposition sur l'échange de données à caractère personnel. Je n'ai donc pas voté contre cette proposition mais me suis abstenue.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This was a procedural vote giving consent to the agreement between Brazil and Europol on strategic co-operation. In September 2015 €1.2 billion of taxpayers' money was given to Europol. I voted against this report as I do not believe that the European Union should have its own unaccountable police agency.

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – pradėti strateginį Europolo ir Brazilijos bendradarbiavimą kovojant su organizuotu nusikalstamumu. Europolas turi aiškų poreikį bendradarbiauti su Brazilija, nes Brazilija tampa vis svarbesne valstybe kovojant su organizuotu nusikalstamumu, pavyzdžiui, pagalba nelegaliai imigracijai vykdyti ir prekyba žmonėmis, su narkotikais susijusiais nusikaltimais ir sukčiavimu kreditinėmis kortelėmis, taip pat su kibernetiniais nusikaltimais. Į šį strateginį susitarimą mainai asmens duomenimis neįtraukti, taigi duomenų apsaugos klausimas šiuo atveju neaktualus.
                  

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Malgré la neutralité – à première vue – de ce projet de coopération entre Europol et le Brésil en matière de lutte contre la criminalité pour des secteurs aussi divers que l'aide à l'immigration illégale et la traite des êtres humains ou bien encore la criminalité liée à la drogue et les escroqueries à la carte de crédit, je ne pouvais apporter mon soutien à une mesure qui constitue une étape supplémentaire vers la création d'un droit pénal européen.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai approuvé cet accord de coopération stratégique avec le Brésil qui permettra l'échange d'informations, d'avis, d'analyses d'experts ainsi que des activités de formation et de conseil dans le cadre d'enquêtes pénales spécifiques, mais en excluant l'échange de données à caractère personnel.
                  

                     Europol semble en effet avoir un besoin évident de collaboration opérationnelle avec le Brésil. Selon Europol, le poids du Brésil augmente continuellement dans la lutte contre la criminalité organisée, notamment l'aide à l'immigration illégale, et la traite des êtres humains, la criminalité liée à la drogue et les escroqueries à la carte de crédit, ainsi que d'autres activités liées à la cybercriminalité. Le Brésil revêt également un intérêt particulier dans le domaine de la lutte contre le terrorisme et du recouvrement des avoirs.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Il Consiglio ha il compito di approvare, previa consultazione del Parlamento, gli accordi tra Europol e paesi o organizzazioni internazionali terze, in base all'articolo 23 della decisione 2009/371/GAI. La relazione Moraes, votata oggi dal Parlamento e da me sostenuta, esprime un parere favorevole sulla conclusioni di un nuovo accordo strategico tra Europol e la Repubblica federativa del Brasile.
                  

                     L'oggetto dell'accordo è lo scambio di informazioni tecniche, operative e classificate, escludendo perciò il passaggio di informazioni su dati personali. L'attuale situazione, legata allo svolgimento dei giochi olimpici nel paese Sudamericano e ad un crescente impegno del Brasile in materia di lotta alla criminalità, alle frodi e alla tratta di essere umani, rende fondamentale lo sviluppo di relazioni approfondite in queste materie.
                  

                     Ho sostenuto la relazione del collega proprio perché condivido fortemente l'obiettivo di avviare un rapporto strategico rafforzando la cooperazione in materia di applicazione della legge.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Aunque este acuerdo excluye el intercambio de datos personales hemos votado en contra ya que se ha desarrollado recientemente un nuevo marco normativo para Europol (pendiente de aprobación) que incluye un procedimiento para este tipo de acuerdos. No hay necesidad de aprobar con prisa acuerdos con la normativa antigua, menos restrictiva.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer al ponente su disposición para el acuerdo en este informe, pero me he abstenido, tal y como ha hecho mi Grupo. Se ha llegado a un acuerdo en segunda lectura sobre Europol y no tiene sentido que hoy estemos votando este Acuerdo con Brasil cuando, tras la aprobación del nuevo texto, todo se tendrá que revisar y quede obsoleto.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai préféré m'abstenir sur ce rapport qui concerne la coopération stratégique entre le Brésil et Europol.
                  

                     Certes, travailler avec le Brésil pourrait faciliter et intensifier la lutte contre la criminalité organisée, d'autant que le poids du Brésil est en forte hausse en ce domaine puisque le pays fait face à des problèmes d'immigration illégale, de traite des êtres humains ou encore au narcotrafic, activités criminelles qui risquent par ailleurs d'augmenter fortement avec l'organisation des Jeux olympiques de 2016.
                  

                     De ce fait, il serait en effet intéressant de pouvoir procéder à des échanges d'informations, sur les résultats d'analyses stratégiques, les procédures d'enquêtes pénales ou les méthodes de prévention de la criminalité.
                  

                     Cependant, je conteste la légitimité de l'Union européenne en matière pénale, et plus particulièrement des institutions telles qu'Europol ou Eurojust, qu'elle utilise comme un bras armé vers l'émergence d'un droit pénal européen. Ce qu'il faut en cette matière comme en d'autres, c'est une véritable coopération intergouvernementale, bilatérale ou multilatérale, qui simplifierait la communication et nous permettrait d'être réellement efficaces et efficients dans la lutte contre la criminalité.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Condivido la proposta di accordo sulla cooperazione strategica tra la Repubblica federativa del Brasile ed Europol. Il Brasile si sta rivelando un partner strategico molto attivo nella lotta alla criminalità, all'immigrazione illegale, alla tratta degli umani e ai traffici illeciti. Ritenendo dunque fondamentale sviluppare una maggiore cooperazione tra l'UE e il Brasile in questi settori, ho sostenuto la relazione con il mio voto.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de la aprobación del Acuerdo de Cooperación Estratégica entre Europol y Brasil, que pretende mejorar la cooperación judicial en la lucha contra la delincuencia grave, en particular la delincuencia organizada, la inmigración ilegal y la trata de seres humanos, los delitos relacionados con las drogas y el fraude con tarjetas de crédito, así como otras actividades relacionadas con la ciberdelincuencia y la lucha contra el terrorismo.
                  

                     Del ámbito del Acuerdo se ha excluido el intercambio de datos personales, por lo que la cuestión de la protección de datos no es pertinente en este caso. La información intercambiada podría comprender conocimientos especializados, informes generales de situación, resultados de análisis estratégicos, información sobre procedimientos de investigación penal, información sobre métodos de prevención de delitos y actividades de formación, así como el asesoramiento y la prestación de apoyo en investigaciones penales específicas.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos policijos biuras (Europolas) sudarytų Brazilijos Federacinės Respublikos ir Europolo strateginio bendradarbiavimo susitarimą. Toks susitarimas su Brazilija būtų sudarytas dėl strateginio bendradarbiavimo, nes jis padės kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir prisidės didinant bendradarbiavimą tarptautinės teisėsaugos srityje. Tokie susitarimai gali būti susiję su keitimusi operatyvine, strategine, technine arba įslaptinta informacija. Operatyvinio bendradarbiavimo susitarimas apima ir mainus asmens duomenimis.
                  

                     Šis pasiūlymas susijęs su siūlomu pritarimu strateginiam Europolo ir Brazilijos bendradarbiavimui. Į šį strateginį susitarimą mainai asmens duomenimis neįtraukti, taigi duomenų apsaugos klausimas šiuo atveju neaktualus. Galėtų būti keičiamasi informacija specialiųjų žinių, bendrosios padėties ataskaitų, strateginių analizių rezultatų srityse, informacija apie nusikalstamų veikų tyrimo procedūras, nusikalstamumo prevencijos metodus, mokymų veiklą, taip pat galėtų būti teikiamos konsultacijos ir pagalba atliekant konkrečius nusikalstamų veikų tyrimus.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Evropol ima pooblastila, da lahko sklepa sporazume s tretjimi državami, navedenih s sklepom Sveta za medsebojno sodelovanje pri preprečevanju in boju proti organiziranemu kriminalu, terorizmu in drugim oblikam hudih kaznivih dejanj.
                  

                     Poslanci smo glasovali v podporo predlogu, ki se nanaša na predlagano odobritev sporazuma o strateškem sodelovanju med Europolom in Brazilijo.
                  

                     Ker predlog temelji na strateškem sodelovanju in izključuje izmenjavo osebnih podatkov, varstvo le teh ni pod vprašajem, saj gre za izmenjavo operativnih, strateških, tehničnih ali pa tajnih informacij.
                  

                     Ker je vloga Brazilije vse pomembnejša v boju proti organiziranemu kriminalu, področju trgovine z ljudmi, prometa z drogami, zlorab kreditnih kartic in drugih dejavnostih v povezavi z kibernetsko kriminaliteto, je takšno sodelovanje vsekakor koristno, saj bo pripomoglo h krepitvi mednarodnega sodelovanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo izvješće kojemu je svrha odobriti Europolu zaključivanje ugovora o strateškoj suradnji između Brazila i EU-a koja se odnosi na razmjenu operativnih, strateških ili tehnički povjerljivih informacija, osim osobnih podataka.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che la conclusione di questo Accordo sulla cooperazione strategica tra il Brasile ed Europol rappresenti un importante strumento per lotta alla criminalità organizzata e che, in definitiva, aumenti la sicurezza dei cittadini europei.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – L'accordo di cooperazione tra Repubblica Federale del Brasile ed è Europol è un atto da salutare positivamente, utile nel quadro della migliore cooperazione strategica ed operativa tra gli Stati membri dell'Unione Europea e i Paesi partner nell'ottica dell'efficientamento della lotta al terrorismo, alle mafie, al contrabbando e alla criminalità internazionale.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – La coopération stratégique entre le Brésil et Europol que le rapporteur appelle de ses vœux faciliterait et intensifierait la lutte contre la criminalité. Cet accord prévoit des échanges d'informations sur les procédures d'enquêtes pénales, sur les méthodes de prévention de la criminalité, sur les résultats d'analyses stratégiques ainsi que la participation à des formations. En revanche, il ne comporte aucune disposition sur l'échange de données à caractère personnel.
                  

                     Bien que cette coopération stratégique puisse s'avérer efficace dans un pays particulièrement touché par la criminalité organisée qui risque de se renforcer lors des Jeux olympiques de 2016, je n'ai pas voté en faveur de ce texte. En effet, cet accord s'inscrit dans le cadre d'une évolution vers un droit pénal européen que nous contestons fermement. La souveraineté de nos nations n'a pas de prix. Je me suis donc abstenu sur ce texte.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Prin acordul privind cooperarea strategică dintre Republica Federativă a Braziliei și Europol este vizat un schimb de informații care poate cuprinde cunoștințele specializate, rapoarte privind situația generală, rezultate ale analizelor strategice, informații privind procedurile de anchetare penală, informații privind metodele de prevenire a infracționalității, activități de formare și acordarea de consiliere și sprijin în anumite anchete penale, fiind excluse schimburile de date cu caracter personal.
                  

                     Scopul principal al acordului derivă din importanța luptei împotriva criminalității organizate, Brazilia reprezentând un stat care s-a remarcat prin eforturile continue în combaterea formelor organizate de imigrație ilegală și traficul de persoane, criminalitatea legată de droguri și fraudele cu cărți de credit, precum și alte activități legate de criminalitatea cibernetică, dar și în domeniul combaterii terorismului.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestui raport deoarece consider că o cooperare strategică între Brazilia și Europol ar intensifica eforturile împotriva criminalității organizate, fiind un pilon important în lupta împotriva terorismului.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Voto favorevole all'accordo fra Europol e il Brasile. La proposta esclude lo scambio di dati personali, pertanto la questione della protezione dei dati non è rilevante in questo caso.
                  

                     Si ritiene importante sviluppare la cooperazione fra Europol e il Brasile poiché quest'ultimo sta acquisendo un rilievo sempre maggiore nella lotta contro la criminalità organizzata e attività quali il favoreggiamento dell'immigrazione illegale e la tratta di esseri umani, reati connessi alla droga e le frodi con carte di credito. Inoltre, come sottolinea il relatore, si prevede per i Giochi olimpici del 2016 un determinante aumento delle attività criminali.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – El objetivo del acuerdo es mejorar la cooperación judicial en la lucha contra la delincuencia grave, en particular la delincuencia organizada y el terrorismo. Este acuerdo contiene disposiciones sobre la cooperación operativa entre Eurojust y Brasil, incluyendo el intercambio de prácticas de prevención criminal y formación de personal. Se han identificado necesidades importantes que justifican la cooperación operacional entre Brasil y Europol. Brasil es un país clave para Europol en materia de prevención del tráfico de personas y de estupefacientes y en actividades relacionadas con la ciberdelincuencia. El hecho de que se celebren este 2016 los JJ.OO. en Brasil puede favorecer un incremento de la criminalidad, factor que se ha tenido en cuenta a la hora de alcanzar el acuerdo.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione sul progetto di decisione di esecuzione del Consiglio che approva la conclusione, da parte dell'Ufficio europeo di polizia (Europol), dell'accordo sulla cooperazione strategica tra la Repubblica federativa del Brasile ed Europol. Secondo Europol, il Brasile sta acquisendo un rilievo sempre maggiore nella lotta contro la criminalità comune e organizzata. Inoltre, come per ogni altro grande evento sportivo, per i Giochi olimpici del 2016 si prevede un determinante aumento delle attività criminali. Infine, il Brasile è un paese di particolare interesse anche nel settore della lotta al terrorismo e del recupero dei beni.
                  

                     La cooperazione strategica con il Brasile come con altri paesi che hanno un ruolo strategico, rappresenta un aiuto e un sostegno alla lotta contro la criminalità e rafforzano l'azione internazionale per quanto riguarda le indagini finanziarie ma anche in tutti gli altri casi di violazione delle leggi.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report. A new Europol Regulation with a novel and more thorough process for concluding these kinds of cooperation agreements has been agreed upon. Therefore, there is no need to rush through such agreements last-minute. When legalisation does not come under the appropriate scrutiny, this leads to a whole host of problems in the future.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as I agree with the agreement between Brazil and Europol which is designed to prevent and combat organised and cross-border crime and terrorism. Such breaches of law can only be fought and prevented if law enforcement agencies from different countries cooperate with each other.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La proposta in esame riguarda un accordo di cooperazione strategica tra Europol e il Brasile. Questo esclude lo scambio di dati personali (e la questione non è quindi rilevante), ma la cooperazione di polizia con paesi terzi è di primaria importanza. Secondo Europol, poi, il Brasile sta acquisendo un rilievo sempre maggiore nella lotta contro la criminalità organizzata e attività quali il favoreggiamento dell'immigrazione illegale e la tratta di esseri umani, reati connessi alla droga ed alla criminalità informatica. Ho votato convintamente a favore.
                  

Dita Charanzová (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the agreement as I think it is extremely important we allow to exchange data between the EU and its relevant partners when it comes any criminal activity, especially when it relates to cross-border, organised criminal acts. It starts with money laundering and could finish with a serious terrorist threat, therefore we need all instruments available to counter it.

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – Lo scopo della relazione è autorizzare Europol a concludere un accordo sulla cooperazione strategica con la Repubblica federativa del Brasile; accordo che permetterebbe lo scambio di informazioni strategiche, tecniche, operative e classificate.
                  

                     Sono favorevole alla conclusione di tale accordo poiché ritengo che per un efficace contrasto alla criminalità, e in particolare alla criminalità organizzata, sia di fondamentale importanza non solo una stretta collaborazione tra gli Stati membri dell'Unione, ma anche un solido partenariato con i paesi terzi.
                  

                     In particolare, un'efficace collaborazione non può che fondarsi sulla fiducia reciproca, il cui segno più evidente è proprio lo scambio di informazioni. Spesso, infatti, ciò che impedisce l'individuazione dei reati e delle responsabilità è il fatto che le autorità nazionali dispongano solo di un quadro parziale che, se completato, permetterebbe di contrastare fenomeni criminali di dimensione transnazionale di grande impatto sulla vita e sulla sicurezza dei cittadini.
                  

                     Ritengo che l'accordo tra Europol e il Brasile potrà consentire di contrastare molto più efficacemente il crimine e per questo ho votato a favore.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση που αφορά την προτεινόμενη έγκριση μιας συμφωνίας στρατηγικής συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπόλ και της Βραζιλίας. Υπάρχει σαφής επιχειρησιακή ανάγκη να συνεργαστεί η Ευρωπόλ με τη Βραζιλία. Κατά την Ευρωπόλ, η Βραζιλία αποκτά ολοένα μεγαλύτερη σημασία στον αγώνα κατά του οργανωμένου εγκλήματος, όπως είναι η διευκόλυνση της παράνομης μετανάστευσης και η εμπορία ανθρώπων, εγκλήματα που έχουν σχέση με ναρκωτικά και απάτες με πιστωτικές κάρτες, καθώς και άλλες δραστηριότητες σε σχέση με το ηλεκτρονικό έγκλημα.
                  

                     Επιπλέον, λόγω των Ολυμπιακών Αγώνων του 2016, όπως συνέβη και σε άλλες σημαντικές αθλητικές διοργανώσεις, αναμένεται ότι θα υπάρξει αύξηση της εγκληματικής δράσης. Η σύναψη της συμφωνίας στρατηγικής συνεργασίας με τη Βραζιλία θα βοηθήσει και θα ενισχύσει τον αγώνα κατά του οργανωμένου εγκλήματος και θα συμβάλει στη βελτίωση της συνεργασίας στον τομέα της επιβολής του διεθνούς δικαίου.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – E' stato semplice esprimersi a favore di questa relazione in quanto rappresenta l'intento di costituire tra il Brasile e Europol un rapporto di reciproca collaborazione nella prevenzione e lotta contro la criminalità organizzata. Sono dell'idea che questo accordo non potrà che giovare alla lotta contro le varie forme di criminalità soprattutto in un duro momento come questo. Ritengo infatti che, in particolare dati i recenti attacchi terroristici, qualunque forma di collaborazione e di scambio di informazioni rappresenti un valido sostegno. E' stato quindi per me doveroso esprimermi a favore perché a mio avviso bisogna fare tutto il possibile per un'Europa più sicura.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – This agreement would provide for a cooperative agreement between Europol and Brazil. Unlike other cooperation agreements with third states or international organisations this would not include the exchange of personal data, making the issue of data protection void in the present case. This arrangement would enable the exchange of criminal investigation procedures, sharing of crime-prevention methods, training exercises, specialist knowledge and other provisions of support in criminal investigations. Europol has found that cooperation with Brazil is an essential factor in the fight against organised crime, such as human trafficking and drug related crimes. The 2016 Olympic Games may also lead to increased levels of crime activity in Brazil, so urgent action in the form of cooperative measures are necessary.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – No âmbito do seu mandato, a Europol pode celebrar acordos com países terceiros e outras organizações de modo a estabelecer vias de cooperação, sobretudo no combate ao crime organizado e ao terrorismo.
                  

                     Nesse contexto compete ao Parlamento – visto o acordo alcançado – consentir na sua assinatura pela Europol. Fica assim dado o seu assentimento, demonstrado o cumprimento de todos os requisitos legais e garantidas todas as salvaguardas para os cidadãos europeus.
                  

                     Devido à História que nos une e à estreita relação que ainda hoje mantemos, é particularmente importante para Portugal que a cooperação entre a República Federal do Brasil e a União dê mais este passo.
                  

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Sono a favore dell'Accordo di cooperazione strategica tra Europol e Brasile, in quanto il Brasile ha assunto un ruolo molto importante sulla scena internazionale nella lotta contro la criminalità organizzata e attività quali il favoreggiamento dell'immigrazione illegale e la tratta di esseri umani, reati connessi alla droga e le frodi con carte di credito, nonché altre attività inerenti alla criminalità informatica.
                  

                     L'accordo esclude lo scambio di dati personali si focalizza sullo scambio di conoscenze specialistiche, rapporti generali di situazione, risultati di analisi strategiche, informazioni sulle procedure delle indagini penali, informazioni sui metodi di prevenzione della criminalità, attività di formazione, nonché la fornitura di consulenza e sostegno nell'ambito di singole indagini penali.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – The exchange of operational, strategic, technical or classified information should be mandatory to ensure an effective operational agreement.
This proposal concerns the approval of a strategic cooperation agreement between Europol and Brazil which excludes the exchange of personal data in line with data protection.
Brazil is increasingly relevant in the fight against organised crime, such as facilitated illegal immigration and trafficking in human beings, drug related crimes and credit card fraud, as well as other cybercrime related activities. For this reason we need effective tools preventing and combating organised crime, terrorism and other forms of serious crime with Brazil as it could be a strategic partner.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – A pesar de que este acuerdo entre las autoridades brasileñas y la agencia Europol excluye los datos de carácter personal, este acuerdo permitirá el intercambio de información respecto a casos abiertos por la policía. Uno de los supuestos sobre los que se pretende intercambiar información es sobre las actividades migratorias, por lo que nos oponemos a este acuerdo al considerar la migración un delito contra el que luchar. Además, estamos en contra del aumento de la capacidad de trabajo autónoma de Europol, al ser una agencia que no está sometida al control democrático de ninguna institución electa.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – In un contesto caratterizzato da varie minacce, sorge per l'UE la necessità di rafforzare il suo strumento di polizia, Europol, accrescendone il ruolo nel settore dell'intelligence internazionale. Più che mai lo scambio di informazione costituisce una priorità ed un elemento chiave per potenziare la lotta contro il terrorismo e ogni altra forma di criminalità. In questo senso, una serie di accordi di cooperazione strategica sullo scambio di informazioni sono già stati conclusi tra Europol e paesi terzi.
                  

                     Tali accordi consentono a Europol di accedere a informazioni importanti per garantire la sicurezza dei cittadini europei. Come già dimostrato da molti casi passati, il Brasile è un partner chiave per l'UE nella lotta contro varie minacce e proprio per consentire all'UE, tramite Europol, di essere più efficace contro il terrorismo e la criminalità organizzata, ho scelto di sostenere la Risoluzione.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Având în vedere că se apropie Jocurile Olimpice din Brazilia, care vor avea loc anul acesta, o cooperare strategică între Brazilia și Europol este absolut necesară.
                  

                     Brazilia înregistrează o creștere sesizabilă a luptei împotriva crimei organizate, iar un schimb direct de informații bazat pe datele structurilor din Brazilia reprezintă o necesitate. Am votat pentru trecerea într-o nouă eră a luptei împotriva crimei organizate.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – Az Europolra vonatkozó jelenlegi tanácsi határozat értelmében az Európai Parlamenttel való konzultációt követően a Tanácsnak kell jóváhagynia a nemzetközi együttműködési megállapodások harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel történő megkötését. Egy ilyen megállapodás operatív, stratégiai, technikai vagy minősített adatok cseréjére vonatkozhat.
                  

                     Ez a javaslat a Brazília és az Europol közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodás javasolt jóváhagyására vonatkozik. Az Europol szerint Brazília növekvő szerepet játszik a szervezett bűnözés elleni küzdelemben. Továbbá a 2016-os olimpiai játékok során – mint más jelentős sportesemények esetében is – a bűncselekmények előreláthatóan növekedni fognak. Végezetül Brazília a terrorizmus elleni küzdelem és a vagyonvisszaszerzés területén is különleges figyelmet érdemel.
                  

                     Ezen fenti okok miatt a szavazatommal támogattam a Brazília és az Europol közötti stratégiai együttműködési megállapodás megkötését, mivel ez segítené és megerősítené a szervezett bűnözés elleni küzdelmet, valamint hozzájárulna a nemzetközi bűnüldözési együttműködés megerősítéséhez.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Zwiększenie skuteczności działań w ramach zwalczania poważnej przestępczości oraz terroryzmu jest szczególnie istotne w dzisiejszych czasach. Dzięki usprawnianiu wymiany informacji między organami ścigania ograniczamy możliwości wykorzystywania luk prawnych przez przestępców. Wszelkie porozumienia w tym obszarze muszą być zawierane z poszanowaniem przepisów dotyczących ochrony danych, które są zawarte w nowym rozporządzeniu w sprawie Europolu.
                  

                     W tekście sprawozdania wyrażona została zgoda Parlamentu na zawarcie porozumienia o współpracy pomiędzy Europolem a Brazylią w celu wspierania i zwiększania skuteczności działań i wzajemnej współpracy w ramach zapobiegania przestępczości zorganizowanej, terroryzmowi i innym formom poważnej przestępczości, które dotyczą co najmniej dwóch państw członkowskich, oraz zwalczania tych zjawisk.
                  

                     Warunki porozumienia przewidują wymianę informacji i mogą obejmować wiedzę specjalistyczną, sprawozdania na temat ogólnej sytuacji, wyniki analiz strategicznych, informacje na temat procedur dochodzeniowych i metod zapobiegania przestępstwom, udział w działaniach szkoleniowych, a także udzielanie porad i wsparcia w konkretnych dochodzeniach.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Dans ce rapport de codécision, le Parlement européen donne son approbation à la conclusion d'un accord de coopération entre l'Office européen de police (Europol) et le Brésil. Afin d'accroître l'efficacité dans la prévention et la lutte contre les formes graves de criminalité, Europol a engagé la procédure pour la conclusion d'un accord qui implique l'échange d'informations, à l'exclusion des données personnelles. Considérant que le Brésil est de plus en plus efficace contre le crime organisé, l'immigration illégale, contre la drogue et d'autres activités liées à la cybercriminalité, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – Par mon vote, je soutiens la conclusion de l'accord de coopération stratégique dans le cadre de la lutte contre la grande criminalité et le terrorisme entre le Brésil et l'Office européen de police (Europol). L'Union européenne doit impérativement renforcer sa coopération avec des États tiers afin de pouvoir faire face aux défis actuels, notamment la lutte contre le terrorisme, la criminalité organisée et la traite d'êtres humains.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – La coopération stratégique avec le Brésil est censée aider à la lutte contre la criminalité organisée et renforcer l'action internationale en matière répressive. L'accord stratégique prévoit des échanges d'informations: expertise, comptes rendus généraux, résultats d'analyses stratégiques, informations sur les procédures d'enquêtes pénales et sur la prévention de la criminalité, formation, conseils et soutien dans des enquêtes pénales. Le texte ne comprend aucune disposition sur l'échange de données à caractère personnel. Néanmoins, refusant catégoriquement l'élaboration d'un droit pénal européen (Europol, Eurojust, Procureur européen, etc.), je me suis abstenue.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепям сътрудничеството между Европол и Бразилия, защото неговата цел е да се подобрят и засилят общите действия между тях в сферата на борбата с организираната престъпност, тероризма и други форми на сериозни престъпления, които засягат няколко държави членки. Условията на това споразумение включват обмен на информация по наказателни производства, по методите за борба и предотвратяване на престъпления и помощ при разследването на престъпления. Смятам, че сътрудничеството е важен фактор за справянето с предизвикателствата пред сигурността не само за ЕС и неговите страни членки, но и за целия свят.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – O presente relatório diz respeito à proposta de aprovação de um acordo de cooperação estratégica entre a Europol e o Brasil. Um acordo estratégico desta natureza exclui o intercâmbio de dados pessoais. De acordo com a Europol, o Brasil assume uma relevância cada vez maior na luta contra a criminalidade organizada em domínios como o auxílio à imigração clandestina e o tráfico de seres humanos, os crimes relacionados com a droga e as fraudes ligadas aos cartões de crédito, bem como outras atividades relacionadas com a cibercriminalidade. Além disso, é de esperar que os Jogos Olímpicos de 2016, como acontece com qualquer outro grande evento desportivo, conduzam a um aumento das atividades criminosas.
                  

                     Sou favorável à celebração do presente acordo de cooperação estratégica com o Brasil, uma vez que apoia e intensifica a luta contra a criminalidade organizada e contribuirá para uma maior cooperação internacional em prol da aplicação da lei.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Abstention: nous contestons l'évolution vers un droit pénal européen.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório diz respeito à proposta de aprovação de um acordo de cooperação estratégica entre a Europol e o Brasil. As informações partilhadas poderão envolver ‘conhecimentos especializados, relatórios gerais de situação, resultados de análises estratégicas, informações sobre processos de investigação penal, informações sobre métodos de prevenção da criminalidade, atividades de formação, prestação de aconselhamento e apoio em determinadas investigações penais’. Esta troca de informação poderá envolver o intercâmbio de dados pessoais, embora o documento refira que ‘a questão da proteção de dados não é pertinente’ num acordo estratégico desta natureza.
                  

                     Acresce a esta questão, de importância capital, o facto de conceder à Europol, estrutura supranacional, fora do alcance e do controle democrático, a delegação de tarefas que só aos Estados competem. Entendemos que a Europol não deve sobrepor-se às polícias nacionais e às suas atividades, e defendemos a cooperação entre as estruturas de segurança interna dos vários países.
                  

                     Desde a criação da Europol, a UE tem-lhe atribuído competências que atentam contra a soberania dos Estados. Defendemos um modelo assente na cooperação entre autoridades e estruturas nacionais e não na concentração de poder em estruturas supranacionais, fora do alcance e escrutínio dos Estados nacionais e dos respetivos povos.
                  

                     Pelo exposto, o nosso voto contra.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore dell'accordo di cooperazione strategica tra Brasile e EUROPOL. In considerazione dei tempi difficili e complessi che l'Europa e la comunità internazionale nel complesso stanno attraversando, è necessario ora più che mai un efficace scambio di informazioni a livello globale. In particolare, il Brasile sta acquisendo un rilievo sempre maggiore nella lotta contro la criminalità organizzata e la tratta di esseri umani. Migliorando la condivisione delle informazioni tra le autorità giudiziarie si ridurranno le lacune e le carenze giuridiche da cui i criminali traggono vantaggio.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – I voted against because we have a new Europol Regulation concluded (which will be voted soon) where there is a new procedure for such cooperation agreements, and I do not see a need to rapidly conclude new cooperation agreements under the old (and less stringent) procedure.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Cieľom tohto návrhu je umožniť Európskemu policajnému úradu uzavrieť Dohodu o strategickej spolupráci medzi Brazíliou a Europolom, ktorá sa môže týkať výmeny operatívnych, strategických alebo technických či utajovaných informácií, s výnimkou osobných údajov.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto a favore della relazione per garantire una maggiore cooperazione tra Europol e Brasile nella lotta alla criminalità.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης A8-0070/2016 καθώς είναι σαφής η ανάγκη στρατηγικής συνεργασίας της EUROPOL με τρίτες χώρες, για την καταπολέμηση του οργανωμένου εγκλήματος και την επιβολή του διεθνούς δικαίου. Επιπλέον, η συμφωνία αυτή αποκλείει την ανταλλαγή δεδομένων προσωπικού χαρακτήρα. Τέλος η Βραζιλία είναι πρωτοπόρος στην ανάκτηση κλεμμένων περιουσιακών στοιχείων και στην αντιμετώπιση της τρομοκρατίας.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – The purpose of the proposal is to authorise the European Police Office (Europol) to conclude an Agreement on Strategic Cooperation between Brazil and Europol, which may concern the exchange of operational, strategic or technical, or classified information, excluding personal data.
I voted in favour of the Commission proposal.

Kinga Gál (PPE),
in writing. – With today's vote we approve the conclusion of the agreement on strategic cooperation between Europol and Brazil. This agreement has the objective of supporting and strengthening action and mutual cooperation in preventing and combating organised crime, terrorism and other forms of serious crime, through the exchange of operational, strategic or technical information, including personal data and classified information. We support this agreement with Brazil, since it's an important contribution in the fight against international organised crime.

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Jóváhagyom a Brazília és az Europol közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodásra szánt parlamenti álláspontot. Fontos ennek a stratégiai megállapodásnak a megkötése Brazíliával, mivel az ország jelentős szerepet játszik a szervezett bűnözés, emberkereskedelem, kábítószer-bűnözés és hitelkártyacsalás, illetve a számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos más tevékenységek – elleni küzdelemben. Azt sem felejthetjük el, hogy Rio de Janeiro a 2016-os olimpiai játékok házigazdája, emiatt a bűncselekmények előreláthatóan növekedni fognak.
                  

                     Összességében az Europol és Brazília közötti stratégiai együttműködés segítené és megerősítené a szervezett bűnözés elleni küzdelmet, valamint hozzájárulna a nemzetközi bűnüldözési együttműködés megerősítéséhez.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del acuerdo teniendo presenta la necesidad de mejorar la cooperación en materia de seguridad a nivel mundial. Este acuerdo estratégico excluye el intercambio de datos personales. Existen claras necesidades operativas para que Europol coopere con Brasil, ya que Brasil está adquiriendo un papel cada vez más relevante en la lucha contra la delincuencia organizada, como la inmigración ilegal y la trata de seres humanos, los delitos relacionados con las drogas y el fraude con tarjetas de crédito, así como otras actividades relacionadas con la ciberdelincuencia.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zum Abkommen zwischen Brasilien und Europol über strategische Kooperation gestimmt. Der Kampf gegen organisierte Kriminalität und Terrorismus darf nicht durch fehlende Kooperation behindert werden. Die Kooperation von Europol und Brasilien ist ein guter Ansatz.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Das Abkommen über strategische Zusammenarbeit zwischen Brasilien und Europol ist ein wichtiger Schritt für die Verbesserung der internationalen Zusammenarbeit in der Strafverfolgung und bei der Bekämpfung der organisierten Kriminalität. Die Eindämmung des organisierten Verbrechens in Brasilien ist international von großer Bedeutung.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Aunque este acuerdo excluye el intercambio de datos personales hemos votado en contra ya que se ha desarrollado recientemente un nuevo marco normativo para Europol (pendiente de aprobación) que incluye un procedimiento para este tipo de acuerdos. No hay necesidad de aprobar con prisa acuerdos con la normativa antigua, menos restrictiva.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report as it authorises Europol (the European Police Office) to bring an Agreement on Strategic Cooperation with Brazil to a conclusion, which will aid the fight against international organised crime through the exchange of information, excluding personal data.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I abstained from the vote on this report. The information exchange does not include the exchange of personal data, which is one of the most crucial points when fighting organised crime, and especially terrorism.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Όπως και με τις προηγούμενες συμφωνίες συνεργασίας της EUROPOL ψηφίσαμε κατά αφού ήδη υπάρχει ένας νέος κανονισμός της EUROPOL ο οποίος θα ψηφιστεί σύντομα και ως εκ τούτου θεωρήσαμε σωστό να περιμένουμε την καινούργια συμφωνία συνεργασίας, παρά να υπογράψουμε την υφιστάμενη (η οποία ολοκληρώθηκε στο πλαίσιο της παλιάς) η οποία εμπεριείχε λιγότερο αυστηρές διαδικασίες όσον αφορά την λειτουργία της EUROPOL.
                  

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of this motion as it is a step towards improving the effectiveness of tackling serious crime.

Brice Hortefeux (PPE),
par écrit. – J'ai approuvé l'accord de coopération conclu entre l'agence Europol et les autorités brésiliennes en matière de prévention et de lutte contre la criminalité organisée, le terrorisme et d'autres formes graves de criminalité.
                  

                     Cet accord exclut l'échange de données personnelles.
                  

                     Les formes de terrorisme et de criminalité sont bien différentes de ce qu'elles étaient il y a vingt ans. Le renforcement de la coopération entre les autorités nationales avec l'agence Europol est essentiel pour mieux combattre ces nouvelles formes de criminalité qui ne se préoccupent pas des frontières étatiques.
                  

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – The Council believes that Brazil has an important role to play in the fight against organised crime and we vote on this report on the very day the Brazilian congress has recommended an impeachment of that country's president. The Panama Papers have however revealed that we do not have to look quite so far to find political leaders embroiled in dubious business in Latin America. Senior figures in the UK Tory party have been implicated in shady dealings – and we should remember that impeachment is a tool available in European Member States too.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – The aim of this proposal is to authorise Europol to conclude an Agreement on Strategic Cooperation with Brazil. The agreement concerns the exchange of operational, strategic, technical or classified information. However, it is very important to mention that this excludes personal data.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Pri glasovanju za nacrt zakonodavne rezolucije Europskog parlamenta o nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Europskom policijskom uredu (Europolu) odobrava sklapanje Sporazuma o strateškoj suradnji između Savezne Republike Brazila i Europola bio sam SUZDRŽAN, zbog toga što je sporazum od strateške važnosti za obje strane i omogućuje razmjenu tehničkih, operativnih i povjerljivih informacija, te stoga trebamo biti posebno oprezni.
                  

                     Brazil je pokazao pozitivne rezultate kada je riječ o borbi protiv organiziranog kriminala i krijumčarenja narkoticima, a to je posebno važno s obzirom da se 2016. godine Olimpijske igre održavaju upravo u Brazilu. Smatram da međunarodna suradnja u području sigurnosti treba biti dodatno osnažena i usavršena, a nedavni teroristički napadi potvrdili su upravo ovu činjenicu, te sam stoga bio suzdržan što je također stav ALDE grupe.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – La coopération stratégique avec le Brésil faciliterait et intensifierait la lutte contre la criminalité organisée et contribuerait à renforcer la coopération internationale en matière répressive.
                  

                     Les termes de la coopération régie par l'accord stratégique prévoient des échanges d'informations qui peuvent comprendre l'expertise, les comptes rendus généraux, les résultats d'analyses stratégiques, les informations sur les procédures d'enquêtes pénales et les informations sur les méthodes de prévention de la criminalité, la participation à des activités de formation, ainsi que la fourniture de conseils et de soutien dans des enquêtes pénales particulières.
                  

                     L'accord stratégique ne comporte aucune disposition sur l'échange de données à caractère personnel. Nous ne voterons donc pas contre cette proposition. La demande de conclure des accords avec des pays tiers émane souvent d'États membres. Toutefois, nous contestons l'évolution vers un droit pénal européen (Europol, Eurojust, procureur européen, etc.). J'ai donc décidé de m'abstenir sur ce vote.
                  

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Moraes relatif à l'accord sur la coopération stratégique entre le Brésil et Europol. Comme le prévoit son mandat, Europol peut conclure des accords avec des pays tiers sur la prévention et la lutte contre la criminalité organisée, le terrorisme et d'autres formes graves de criminalité. Afin d'accroître l'efficacité dans cet objectif, Europol a engagé la procédure de conclusion d'un accord de coopération stratégique avec le Brésil. J'ai donc approuvé cette proposition législative, car celle-ci contribuerait à renforcer la coopération internationale et intensifierait la lutte contre la criminalité organisée.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport qui vise à faciliter et à intensifier la lutte contre la criminalité organisée entre l'UE et le Brésil. Concrètement, cet accord va permettre des échanges d'informations entre Europol et Brasilia concernant la lutte contre la criminalité organisée, le trafic ou le terrorisme. Dans la perspective des Jeux olympiques de 2016, qui risquent de s'accompagner d'une poussée des activités criminelles, il est crucial de coopérer avec le Brésil pour assurer le maximum de sécurité lors de cet évènement, notamment pour les touristes européens.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I supported the strategic cooperation agreement with Brazil, as it will aid and reinforce the fight against organised crime and will contribute to enhancing international law enforcement cooperation.

Béla Kovács (NI),
írásban. – A 2016. évi nyári olimpiai játékok rendezője Brazília lesz augusztus hónapban. Korábban soha nem rendeztek dél-amerikai városban olimpiát. Napjainkban a nemzetközi terrorizmus nagyon komoly kihívást jelent minden ország számára. Ennek alábecsülése olyan sajnálatos következményekhez vezethet, mint amilyeneket a belga hatóságok hanyagsága eredményezett.
                  

                     Nézetem szerint már régebben meg kellett volna erősíteni ezt az együttműködést, remélem, még most sem késő.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – There is no doubt that we are living in a very globalised and developed world. But today's world is not peaceful and secure. Because of increasing globalisation, the world is facing security threats and challenges that are different in scale and sophistication. In light of this, it is important to note that today's global security threats and challenges such as organised crime, terrorism, cyber-attacks, credit card fraud, human and drug trafficking cannot be resolved by independent state, organisation or specific sector policy. Therefore, we need more ambitious, more coordinated and more holistic approaches to solve them. In this context, strategic cooperation agreement between Brazil and Europol can be regarded as a big step forward in fight against organised crime, illegal trafficking, cybercrime, terrorism and etc. In addition, it is also important to note that security cooperation between EU and Brazil is urgent since upcoming 2016 Olympic Games in Brazil are expected to increase criminal activities in the state. In this sense, security cooperation between Europol and Brazil will ensure safety for athletes, delegations, tourists and guests.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. – Manifesto il mio sostegno alla proposta di concludere l'accordo di cooperazione strategica fra Europol e il Brasile per prevenire e combattere eventuali forme di terrorismo e/o crimine organizzato. L'accordo include lo scambio d'informazioni utili per la prevenzione dei suddetti crimini, e implica la formazione di un sistema di consulenza e sostegno continuo.
                  

                     Data la tensione creatasi in Europa a seguito dei diversi attacchi terroristici che hanno sconvolto alcune delle maggiori capitali europee, ritengo essenziale fortificare gli accordi con paesi esteri, così creando una maggiore sicurezza fra i confini.
                  

                     La nostra priorità deve essere la sicurezza dei nostri cittadini, e tutto ciò che riguarda cooperazione e scambio di informazioni non può che essere ben accolto.
                  

Gabrielius Landsbergis (PPE),
raštu. – Strateginis Europolo bendradarbiavimas su Brazilijos teisėsauga yra sudaromas siekiant stiprinti kovą su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, narkotinėmis medžiagomis ir tarptautiniais finansiniais bei kibernetiniais nusikaltimais. Tokio pobūdžio nusikaltimai nepripažįsta valstybių sienų, o nusikalstamos grupuotės naudojasi būtent tuo, kad tarptautinis bendradarbiavimas šioje srityje nėra pakankamas. Todėl trečiųjų šalių, su kuriomis sudaromi tokie susitarimai, tinklas turėtų būti plečiamas.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenue sur le rapport relatif à l'accord sur la coopération stratégique entre le Brésil et Europol dans le domaine de la criminalité organisée. Selon Europol, le poids du Brésil augmente continuellement dans la lutte contre la criminalité organisée et, notamment l'aide à l'immigration illégale et la traite des êtres humains, la criminalité liée à la drogue et les escroqueries à la carte de crédit, ainsi que d'autres activités liées à la cybercriminalité et au terrorisme. L'accord stratégique ne comporte pas de dispositions sur l'échange de données à caractère personnel. Je ne m'y oppose donc pas. La demande de conclure des accords avec des pays tiers émanent souvent d'États membres. Toutefois, je conteste l'évolution vers un droit pénal européen (Europol, Eurojust, procureur européen, etc.).
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur cet accord entre Europol et le Brésil, car il s'inscrit dans le cadre du développement d'un droit pénal européen, que je conteste.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – La proposition soumise au vote veut établir une coopération stratégique entre le Brésil et Europol. Effectivement, le Brésil a acquis une place importante dans la lutte contre la criminalité organisée, la criminalité liée à la drogue et les escroqueries à la carte de crédit, la cybercriminalité… En outre, suite aux nombreux évènements sportifs qu'il a accueillis et va accueillir (Coupe du monde 2014, Jeux olympiques de 2016), le pays a renforcé sa compétence en matière de lutte contre le terrorisme. De ce fait, les termes de la coopération entre le Brésil et Europol englobent les comptes rendus généraux, les résultats d'analyse stratégique, les informations sur les procédures pénales, les méthodes de prévention de la criminalité et bien d'autres. Bien que les mesures proposées n'incluent pas l'échange de données à caractère personnel, elles sont établies par un droit pénal européen à la dérive, raison pour laquelle je me suis abstenu.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – A pesar de que este acuerdo entre las autoridades brasileñas y la agencia Europol excluye los datos de carácter personal, este acuerdo permitirá el intercambio de información respecto a casos abiertos por la policía. Uno de los supuestos sobre los que se pretende intercambiar información es sobre las actividades migratorias, por lo que nos oponemos a este acuerdo al considerar la migración un delito contra el que luchar. Además, estamos en contra del aumento de la capacidad de trabajo autónoma de Europol, al ser una agencia que no está sometida al control democrático de ninguna institución electa.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – Apoyo la aprobación de este acuerdo de cooperación, donde el Consejo previa consulta del Parlamento Europeo, fomenta el intercambio de información y de datos personales con Brasil para mejorar la cooperación estratégica entre este último país y Europol.
                  

                     Apoyo este acuerdo ya que fomenta del mismo modo, el intercambio de conocimientos especializados, resultados, análisis estratégicos e información sobre métodos de prevención de delitos. Promueve las actividades de formación y el asesoramiento entre ambos y presta apoyo en diferentes investigaciones penales.
                  

                     La importancia de este acuerdo radica, en el papel relevante que Brasil está adquiriendo en la lucha contra la delincuencia organizada, el terrorismo y la recuperación de datos.
                  

                     Teniendo en cuenta las consideraciones expuestas anteriormente y ya que la cooperación con Brasil contribuirá a la lucha contra la delincuencia, reforzándola y estableciendo un lazo más estrecho a nivel internacional, doy mi voto favorablemente para su aprobación.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Europol je úřad, který nepomáhá bezpečnosti, znamená plýtvání penězi daňových poplatníků. Dohoda s Brazílií se netýká výměny osobních dat, ale všelijakých školení a výměny analýz, které bezpečnosti v Evropě ani v Brazílii nepomohou. Když budou členské státy chtít, samy si můžou dohodnout s Brazílií výměnu policejních informací.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Vijeće za Europol u konzultaciji s Europskim parlamentom odlučuje o sklapanju strateških sporazuma o međunarodnoj suradnji s trećim zemljama ili organizacijama. Sporazum o strateškoj suradnji između Brazila i Europola ima za cilj suzbijanje organiziranog kriminala, trgovine ljudima i ostalih kriminalnih aktivnosti.
                  

                     Prema najnovijem izvještaju Europola, Brazil je ključna država s kojom bi se Sporazum trebao potpisati. Trenutni vremenski okvir potpisivanja poklapa se s održavanjem Olimpijskih igara 2016. kad se očekuje veća stopa kriminalnih aktivnosti. Podržala sam Izvješće o sklapanju Sporazuma između Europola i Brazila, jer se s tim omogućuje doprinos boljoj međunarodnoj sigurnosti i smanjenju kriminaliteta.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
rakstiski. – Kā tas jau bijis dažas reizes iepriekšējos mēnešos, šodien notika balsošana par Eiropola stratēģiskās sadarbības nolīguma noslēgšanu ar trešo valsti — šoreiz ar Brazīlijas Federatīvo Republiku.
                  

                     Konkrēti šeit svarīgu lomu ieņem tas, ka drīz notiks vasaras olimpiskās spēles — tieši Brazīlijā —, kas vienmēr intensificē dažāda veida noziedznieku aktivitātes. Ārpus tām būs iespējams sekmēt aktīvāku un rezultatīvāku nelegālās imigrācijas, cilvēku tirdzniecības, ar narkotikām saistīto noziegumu un krāpšanas ar kredītkartēm, kā arī citu ar kibernoziedzību saistītu darbību apkarošanu. Arī pretterorisma aktivitātes ieņem svarīgu lomu sadarbībā ar Brazīlijā.
                  

                     Ņemot vērā to, ka šis nolīgums palīdzēs efektīvāk cīnīties ar organizēto noziedzību, kā arī ievērojami pastiprināt starptautisko tiesībaizsardzības struktūru sadarbību, nav iespējams iedomāties kaut vienu iemeslu, kas neļautu atbalstīt Padomes nolīguma priekšlikumu.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Brazília patrí ku krajinám s najväčšou kriminalitou na svete. Pritom podstatná časť kriminality má pôvod v oblasti obchodu s drogami. Zvyšuje sa počítačová kriminalita, bankové lúpeže a podvody s platobnými kartami. Z predmetnej strategickej dohody je vylúčená výmena osobných údajov, dohoda sa obmedzuje na výmenu odborných znalosti, situačných správ, strategických analýz a odborného poradenstva. V súvislosti s tohtoročnými olympijskými hrami, ktorých hlavným mestom sa stalo práve Rio de Janeiro, sa zvyšuje úloha dohody aj v boji proti terorizmu a možným teroristickým ohrozeniam a útokom.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης σχετικά με το σχέδιο εκτελεστικής απόφασης του Συμβουλίου όσον αφορά την έγκριση της σύναψης από την Ευρωπαϊκή Αστυνομική Υπηρεσία (Ευρωπόλ) της συμφωνίας για τη στρατηγική συνεργασία μεταξύ της Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της Βραζιλίας και της Ευρωπόλ, διότι είναι επαρκώς τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce texte.
                  

                     Cette initiative est, en principe, positive, étant donné le poids du Brésil dans la criminalité organisée mondiale (cette question sera sur le devant de la scène à l'occasion des Jeux olympiques de 2016).
                  

                     Néanmoins, nous contestons la vacuité de ce texte qui se limite à un échange d'informations à caractère général. Aucun échange de données à caractère personnel n'est prévu.
                  

                     Ce type d'accord de première importance doit rester du ressort des États souverains, et nous contestons toute institution d'un droit pénal européen.
                  

David Martin (S&D),
in writing. – I supported this proposal for a new cooperation agreement between the European Police Office (Europol) and Brazil to crack down on organised crime and terrorism. Europol says that Brazil is increasingly relevant in the fight against organised crime, including illegal immigration and trafficking in human beings. It also has an eye on the 2016 Olympic Games, which, like other major sports events, could create opportunities for increased criminal activity.

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – La relazione sull'Accordo sulla cooperazione strategica tra il Brasile ed Europol vede il mio voto a favore. Questo accordo di cooperazione strategica tra Europol e il Brasile esclude uno scambio di dati personali, ma include conoscenze specialistiche, rapporti generali di situazione, risultati di analisi strategiche, informazioni su indagini penali ed altro.
                  

                     Dal momento che il Brasile sta acquisendo un rilievo in crescita costante nella lotta al crimine organizzato e ad attività come l'immigrazione illegale e la tratta di esseri umani, anche per questi motivi sono a favore.
                  

Barbara Matera (PPE),
per iscritto. – Il Brasile è un partner particolarmente importante nella lotta contro la criminalità organizzata, così ho sostenuto la risoluzione Moraes al fine di ampliare la cooperazione di Europol con lo Stato sud-americano. Visti i prossimi eventi internazionali che si svolgeranno in Brasile, dovremmo lavorare insieme per garantire la sicurezza su entrambi i lati dell'Atlantico.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Mi apoyo al informe que da el visto bueno de esta Cámara a la celebración de un acuerdo de cooperación estratégica con Brasil. Estoy seguro de que contribuirá a la lucha contra la delincuencia organizada, reforzándola, así como a estrechar la cooperación policial a escala internacional.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Απαραίτητη προϋπόθεση για τη σύναψη συμφωνιών διεθνούς συνεργασίας με τρίτα κράτη ή διεθνείς οργανισμούς αποτελεί η έγκριση του Συμβουλίου, μετά από διαβούλευση με το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο.
                  

                     Μια κατηγορία των συμφωνιών αυτών, είναι οι συμφωνίες επιχειρησιακής συνεργασίας, οι οποίες όμως συχνά περιλαμβάνουν το επίμαχο θέμα της ανταλλαγής προσωπικών δεδομένων. Η παρούσα πρόταση για σύναψη στρατηγικής συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπόλ και της Βραζιλίας είναι, κατά την γνώμη μου επιθυμητή, επειδή καταρχήν δεν επιτρέπει την ανταλλαγή προσωπικών δεδομένων, αλλά μόνο εξειδικευμένου υλικού όπως εκθέσεις, στρατηγικές αναλύσεις και μεθόδους πρόληψης της εγκληματικότητας.
                  

                     Θα ήθελα να υποστηρίξω το συγκεκριμένο ψήφισμα λαμβάνοντας υπόψη τη θέση της Ευρωπόλ για την αυξανόμενη σημασία της Βραζιλίας ως προς την καταπολέμηση του οργανωμένου εγκλήματος (εμπορία ανθρώπων, ναρκωτικά, ηλεκτρονικό έγκλημα, κ.α.), αλλά και της τρομοκρατίας.
                  

                     Ενισχυτικό επιχείρημα υπέρ της σύναψης της συμφωνίας για στρατηγική συνεργασία με την Βραζιλία είναι και η επερχόμενη διοργάνωση των Ολυμπιακών Αγώνων, αφού σε τέτοιες αθλητικές οργανώσεις παρατηρείται αύξηση της εγκληματικότητας.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Le rapport porte sur l'approbation d'un accord de coopération stratégique entre Europol, c'est-à-dire l'Office européen de police, qui récolte arbitrairement des données personnelles en Europe et peut refuser de les communiquer aux citoyens concernés qui les lui réclament, et le Brésil. Il convient de s'assurer que les pays avec lesquels l'Union européenne conclut des accords de coopération policière offrent toutes les garanties de respect des libertés. À la suite des scandales d'espionnage à grande échelle, par la NSA et par les autorités allemandes, des gouvernements et des institutions européennes, nous ne sommes plus en mesure d'apporter ces garanties du côté européen. Enfin, on peut s'interroger sur cet empressement à conclure des accords de coopération entre Europol et des pays tiers, alors même qu'une nouvelle réglementation Europol est en cours de discussion, et qu'elle introduit de nouvelles procédures, plus contraignantes, pour ce type d'accords. On prend les devants? Je vote contre ce texte.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Cette coopération – portant notamment sur l'échange d'informations — est intéressante dans une perspective de lutte contre la criminalité. Le Brésil y a tout intérêt au vu de sa situation, notamment pour l'organisation des Jeux olympiques d'été. Il n'est pas stipulé qu'il puisse y avoir des échanges de données à caractère personnel. Cependant, je m'oppose à l'emprise croissante du droit pénal européen.
                  

                     En conséquence, je me suis abstenue.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Apresentei o meu voto favorável ao Acordo de Cooperação Estratégica entre o Brasil e a Europol. É extremamente importante reforçar a luta contra o terrorismo e a criminalidade organizada. De acordo com a Europol, o Brasil assume uma relevância cada vez maior na luta contra a criminalidade organizada em domínios como o auxílio à imigração clandestina e o tráfico de seres humanos, os crimes relacionados com a droga e as fraudes ligadas aos cartões de crédito, bem como outras atividades relacionadas com a cibercriminalidade. As trocas de informação entre a Europol e as autoridades brasileiras são fundamentais. As mesmas podem incluir conhecimentos especializados, relatórios gerais de situação, resultados de análises estratégicas, informações sobre processos de investigação penal, informações sobre métodos de prevenção da criminalidade, atividades de formação, prestação de aconselhamento e apoio em determinadas investigações penais.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I supported this report for increased cooperation between Brazil and Europol. By exchanging strategic information both Brazilian and European authorities can more effectively fight organised crime, tackle fraud and combat trafficking in human beings and illegal drugs.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Le Parlement a été consulté sur le futur accord international instituant une coopération opérationnelle et stratégique entre Europol et le Brésil. Cet accord a été voté avant le vote sur le futur règlement Europol, lequel offrira davantage de prérogatives au Parlement européen et garantira de meilleures sauvegardes notamment en matière de protection des données à caractère personnel. Bien que totalement favorable à la coopération entre Europol et le Brésil, j'ai tenu à envoyer un signal clair et à défendre le rôle du Parlement sur des sujets aussi essentiels que la coopération en matière de lutte contre la criminalité et les trafics. À cette fin, je me suis abstenu sur le vote final.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Europol je v rámci svojich právomocí oprávnený uzatvárať medzinárodné dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami v oblasti výmeny informácií či utajovaných skutočností. V záujme dodržania legislatívneho postupu EÚ uzatvorenie týchto dohôd podlieha súhlasu Rady a konzultácii s Európskym parlamentom. Brazília je jedným so strategických partnerov Únie už od roku 2007 a naša spolupráca pokrýva množstvo oblastí: hospodársky rast, spolupráca v kľúčových zahraničnopolitických otázkach, spoločné čelenie globálnym výzvam, ako je dodržiavanie ľudských práv, klimatické zmeny či boj proti chudobe. Významnou oblasťou prehĺbenej spolupráce je tiež boj proti terorizmu a organizovanému zločinu. Brazília disponuje dlhodobými skúsenosťami v boji proti kriminalite, organizovanému zločinu, obchodu s drogami, ktoré budú podrobené prísnemu testu počas prípravy tohtoročných letných olympijských hier. V posilnenej spolupráci medzi Europolom a Brazíliou v otázkach vnútra a bezpečnosti vidím šancu pre obe strany na výmenu najlepších postupov a metód používaných pri vyšetrovaní trestnej činnosti a v neposlednom rade informácií, ktoré môžu významne prispieť k odhaľovaniu páchateľov. Pre zachovanie bezpečnosti našich občanov je dôležité, že osobné údaje budú z takejto výmeny vyňaté. Predkladanej správe vyjadrujem podporu a hlasujem za jej prijatie.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report, which aims to authorise the European Police Office (Europol) to conclude an Agreement on Strategic Cooperation between Brazil and Europol, which may concern the exchange of operational, strategic or technical, or classified information, excluding personal data.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Tanács határozattervezetet fogadott el, amely jóváhagyná a Brazil Szövetségi Köztársaság és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötését. A Tanácsnak jóváhagyás előtt konzultálnia kell a Parlamenttel.
                  

                     A stratégiai megállapodás kizárja a személyes adatok cseréjét, adatvédelmi probléma tehát nem merül fel. Az Europol szerint Brazília növekvő szerepet játszik a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, és különleges figyelmet érdemel a terrorizmus elleni küzdelem és a vagyonvisszaszerzés területén is. Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésében azt javasolja a Parlamentnek, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint a nemzetközi bűnüldözési együttműködés megerősítése érdekében támogassa a Tanács határozattervezetét. Ennek megfelelően szavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – La coopération stratégique entre le Brésil et Europol faciliterait et intensifierait la lutte contre la criminalité organisée et contribuerait à renforcer la coopération internationale en matière répressive. Selon Europol, le poids du Brésil augmente continuellement dans la lutte contre la criminalité organisée, notamment l'aide à l'immigration illégale et la traite des êtres humains, la drogue et les escroqueries à la carte de crédit, ainsi que d'autres activités liées à la cybercriminalité. L'accord stratégique ne comporte aucune disposition sur l'échange de données à caractère personnel. Nous ne voterons donc pas contre cette proposition, d'autant que la demande de conclure des accords avec des pays tiers émane souvent d'États membres. Toutefois, nous contestons l'évolution vers un droit pénal européen (Europol, Eurojust, procureur européen, etc.), en conséquence de quoi nous nous abstenons sur ce texte.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – O presente documento é referente à proposta de aprovação de um acordo de cooperação estratégica entre a Europol e o Brasil. As informações trocadas ao abrigo deste acordo incluem conhecimentos especializados, relatórios gerais de situação, resultados de análises estratégicas, informações sobre processos de investigação penal, informações sobre métodos de prevenção da criminalidade, atividades de formação, prestação de aconselhamento e apoio em determinadas investigações penais.
                  

                     Defendo a celebração do presente acordo de cooperação estratégica com o Brasil, uma vez que apoia e fomenta a luta contra a criminalidade organizada, em domínios como o auxílio à imigração clandestina e o tráfico de seres humanos, os crimes relacionados com a droga e as fraudes ligadas aos cartões de crédito, bem como outras atividades relacionadas com a cibercriminalidade.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport relatif à l'accord sur la coopération stratégique entre le Brésil et Europol. Cet accord renforce la coopération entre Europol et les autorités brésiliennes en matière de prévention et de lutte contre la criminalité organisée, le terrorisme et d'autres formes graves de criminalité.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – Au vu des tragiques évènements survenus sur le territoire européen, et de la multiplication des attentats et actes criminels au sein d'autres États, la lutte contre le terrorisme, la criminalité organisée et les formes de crimes graves est essentielle. Nous avons le devoir de faciliter la tâche des instances européennes qui, par leur travail, garantissent la sécurité des citoyens européens et non européens. À ce titre, la conclusion d'un accord de coopération stratégique entre Europol, d'une part, et le Brésil, d'autre part, permettra l'échange d'informations, tout en excluant l'échange de données à caractère personnel. J'ai donc évidemment voté en faveur de la conclusion de cet accord.
                  

Alessandra Mussolini (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione che prevede l'accordo sulla cooperazione strategica tra il Brasile ed Europol in quanto credo possa rappresentare un sostegno alla lotta contro la criminalità organizzata e a rafforzare la cooperazione internazionale in materia di applicazione della legge. Tale accordo strategico esclude lo scambio di dati personali, pertanto la questione della protezione dei dati non è rilevante in questo caso.
                  

                     Le informazioni scambiate potrebbero includere conoscenze specialistiche, rapporti generali di situazione, risultati di analisi strategiche, informazioni sulle procedure delle indagini penali, informazioni sui metodi di prevenzione della criminalità, nonché la fornitura di consulenza e sostegno nell'ambito di singole indagini penali.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Az Europol legfontosabb feladata a biztonság fenntartása egész Európa területén. Ennek megvalósításához elengedhetetlen az együttműködés nemcsak az uniós tagállamok között, de az érintett harmadik országokkal egyaránt. Mivel úgy gondolom, hogy Brazília több szempontból is fontos stratégiai partnerként szolgálhat az Európai Unió számára, az együttműködési megállapodás jóváhagyása mellett szavaztam.
                  

                     Nem szabad például elfeledkeznünk a közelgő olimpiai játékokról, melyek megrendezésére a 2016-os év során éppen Brazíliában kerül majd sor, és ahova rend szerint számos európai állampolgár látogat el. Az együttműködési megállapodásnak köszönhetően a hatóságok képesek lesznek jobban felkészülni azokra a biztonsági kihívásokra, amelyek egy ilyen esemény során merülhetnek fel.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – International cooperation agreements with third states or international organisations are approved by the Council after having consulted the European Parliament. I have voted for this report regarding the strategic cooperation agreement with Brazil that will aid and reinforce the fight against organised crime and would contribute to enhancing international law enforcement cooperation.

Dan Nica (S&D),
în scris. – Prezenta propunere se referă la aprobarea încheierii de către Oficiul European de Poliție (Europol) a Acordului privind cooperarea strategică dintre Republica Federativă a Braziliei și Europol.
                  

                     Informațiile schimbate ar putea include cunoștințe de specialitate, rapoarte privind situația generală, rezultatele analizei strategice, informații cu privire la procedurile de urmărire penală, informații cu privire la metodele de prevenire a infracționalității, activități de formare, precum și furnizarea de consultanță și sprijin în cadrul anchetelor penale individuale. Un astfel de acord strategic exclude schimbul de date cu caracter personal, astfel încât problema protecției datelor nu este relevantă în acest caz.
                  

                     Sprijinim încheierea acestui acord de cooperare strategică cu Brazilia, deoarece ar ajuta și consolida lupta împotriva crimei organizate și ar contribui la consolidarea cooperării internaționale în aplicarea legii.
                  

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport deoarece consider cooperarea la nivel mondial și intensificarea acțiunilor între state și organizațiile internaționale, cu scopul luptei împotriva crimei organizate, ca fiind obiective de maximă importanță pentru Uniunea Europeană și partenerii săi.
                  

                     Evenimentele din ultimii ani ne-au demonstrat că deficiențele de comunicare între structurile însărcinate cu siguranța noastră au condus la pierderea a mii de vieți omenești. Astfel, raportul adoptat astăzi aprobă cooperarea strategică dintre Brazilia și Europol, cooperare care intensifică schimbul de informații operaționale, strategice, tehnice sau clasificate, cu scopul prevenirii și combaterii criminalității, creând de asemenea cadrul unei colaborări în lupta ce o duc din ce în ce mai multe state cu fenomenul terorismului.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Bei diesem Bericht habe ich mich meiner Stimme enthalten, da es sich um eine rein strategische Zusammenarbeit handeln soll und keinen Datenaustausch.
                  

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ho espresso il mio voto positivo in merito alla proposta del relatore Claude Morales, in quanto ritengo che la conclusione di un accordo di cooperazione strategica tra Europol e il Brasile possa consentire un utile scambio di informazioni tra le due parti su temi delicati, quali la lotta alla criminalità organizzata, all'immigrazione illegale e al traffico di esseri umani.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing
. – In these times of turmoil and increased threat of terrorism attacks in Europe, we should use all means to strengthen our capacities to cope with the threats. Brazil is increasingly relevant in the fight against organised crime, including illegal immigration and trafficking in human beings. An agreement between Europol and Brazil, especially months before the 2016 Olympic Games, is important for the enable the exchange of specialist knowledge, information as well as advice and support related to criminal investigations. Hence, I voted in favour of the report.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Sporazumi s trećim zemljama, poput ovog sporazuma s Brazilom, mogu obuhvaćati razmjenu operativnih, strateških, tehničkih ili povjerljivih informacija. Prema navodima Europola, Brazil je sve važniji u borbi protiv organiziranog kriminala poput potpomognute nezakonite imigracije i trgovine ljudima, kaznenih djela povezanih s drogom i prijevara povezanih s kreditnim karticama, kao i drugih aktivnosti povezanih s kiberkriminalitetom.
                  

                     Nadalje, kako se očekuje da će Olimpijske igre 2016. dovesti do povećanja kriminalnih aktivnosti, zbog sigurnosti svih sportaša i gostiju nužno je već sada poduzeti korake te ovim bilateralnim sporazumom podići postojeću razinu sigurnosti. Sporazum o operativnoj suradnji isključuje razmjenu osobnih podataka, stoga pitanje zaštite podataka u ovom slučaju nije relevantno. S obzirom da postoji jasna operativna potreba za suradnjom Europola s Brazilom, podržala sam usvajanje ovoga sporazuma.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Selon Europol, le poids du Brésil augmente continuellement dans la lutte contre la criminalité organisée, notamment l'aide à l'immigration illégale et la traite des êtres humains, la criminalité liée à la drogue et les escroqueries à la carte de crédit, ainsi que d'autres activités liées à la cybercriminalité. Par ailleurs, les Jeux olympiques de 2016, comme tous les autres grands évènements sportifs, s'accompagneront certainement d'une poussée des activités criminelles. Enfin, le Brésil revêt un intérêt particulier dans le domaine de la lutte contre le terrorisme et du recouvrement des avoirs. Les termes de la coopération régie par l'accord stratégique prévoient des échanges d'informations qui peuvent comprendre l'expertise, les comptes rendus généraux, les résultats d'analyses stratégiques, les informations sur les procédures d'enquêtes pénales et les informations sur les méthodes de prévention de la criminalité, la participation à des activités de formation, ainsi que la fourniture de conseils et de soutien dans des enquêtes pénales particulières. L'accord stratégique ne comporte aucune disposition sur l'échange de données à caractère personnel, ce que je trouve particulièrement positif. Dans ces conditions, parce que je conteste sur le principe l'évolution vers un droit pénal européen, je préfère m'abstenir.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Postoji jasna operativna potreba za suradnjom Europola s Brazilom. Prema navodima Europola, Brazil je sve važniji u borbi protiv organiziranog kriminala, poput potpomognute nezakonite imigracije i trgovine ljudima, kaznenih djela povezanih s drogom i prijevara povezanih s kreditnim karticama, kao i drugih aktivnosti povezanih s kiberkriminalitetom.
                  

                     Nadalje, očekuje se da će Olimpijske igre 2016. dovesti do povećanja kriminalnih aktivnosti, što vrijedi i za sva ostala velika sportska događanja. Naposljetku, Brazil je također zemlja od posebnog interesa u području borbe protiv terorizma i povrata imovine. Podupirem potpisivanje sporazuma o strateškoj suradnji.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório diz respeito à proposta de aprovação de um acordo de cooperação estratégica entre o Brasil e a EUROPOL. As informações partilhadas poderão envolver ‘conhecimentos especializados, relatórios gerais de situação, resultados de análises estratégicas, informações sobre processos de investigação penal, informações sobre métodos de prevenção da criminalidade, atividades de formação, prestação de aconselhamento e apoio em determinadas investigações penais’. À partida, a troca de informação não envolverá o intercâmbio de dados pessoais.
                  

                     O elemento político mais relevante é o facto de se conceder à EUROPOL, estrutura supranacional, fora do alcance e de qualquer controle democrático, a delegação de tarefas que deveriam ser competência exclusiva dos Estados.
                  

                     À semelhança de outras agências da UE, a EUROPOL é uma estrutura criada numa lógica de federalização deste processo de integração capitalista, e que prossegue as suas políticas securitárias. Desde a sua criação, o âmbito das suas competências tem vindo a amplificar-se, atentando contra a soberania dos Estados e as liberdades e garantias individuais dos cidadãos.
                  

                     Pelo exposto o voto contra.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržao sam izvješće kolege Claudea Moraesa o strateškoj suradnji između Brazila i Europola. Brazil je zemlja od posebnog interesa u području borbe protiv terorizma i povrata imovine. Istovremeno je i vrlo bitna u borbi protiv organiziranog kriminala, poput potpomognute nezakonite imigracije i trgovine ljudima, kaznenih djela povezanih s drogom i prijevara povezanih s kreditnim karticama, kao i drugih aktivnosti povezanih s kiberkriminalitetom.
                  

                     Smatram da bi se ovim sporazumom mogla povećati učinkovitost u sprječavanju i borbi protiv teških oblika kriminala te ojačati međunarodna suradnja u pogledu kaznenog progona.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Podporuji návrh na schválení strategické dohody o spolupráci mezi Europolem a Brazílií, neboť má dobrý potenciál vést k posílení role EU v boji proti organizovanému zločinu. Zároveň tato dohoda nepředstavuje hrozbu pro ochranu osobních údajů, jelikož jejich výměnu vylučuje.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Secondo la decisione 2009/371/GAI del Consiglio, spetta a quest'ultimo approvare la stipula di accordi internazionali di cooperazione tra l'agenzia Europol e paesi terzi o organizzazioni internazionali, dopo aver consultato il Parlamento europeo. La proposta in esame riguarda la proposta di approvazione della conclusione di un accordo di cooperazione strategica tra Europol e il Brasile. Tale accordo strategico esclude lo scambio di dati personali. Pertanto la questione della protezione dei dati non è rilevante in questo caso.
                  

                     Secondo Europol, il Brasile sta acquisendo un'importanza sempre maggiore nella lotta contro la criminalità organizzata dato che il paese Sudamericano sta diventando uno snodo sempre più importante per i reati finanziari ed economici. Inoltre, come per ogni altro grande evento sportivo, per i Giochi olimpici del 2016 si prevede un aumento delle attività criminali.
                  

                     Ho votato a favore di questa relazione perché ritengo che una cooperazione tra l'Ue e Il Brasile possa rappresentare un sostegno concreto alla lotta internazionale contro la frode finanziaria e a rafforzare la cooperazione per quanto riguarda le indagini in ambito penale.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai approuvé l'accord de coopération conclu entre Europol (Office européen de police, créé en 1995) et les autorités du Brésil en matière de prévention et de lutte contre la criminalité organisée mais aussi de terrorisme. Cette lutte contre le mal n'a pas de frontières et doit être de tous les instants. Dans ce sens, coopérer avec nos partenaires, même au-delà des frontières de l'UE, est une priorité. À noter enfin que cet accord exclut l'échange de données personnelles.
                  

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – De acordo com a Europol, o Brasil assume uma relevância cada vez maior na luta contra a criminalidade organizada em domínios como o auxílio à imigração clandestina e o tráfico de seres humanos, crimes relacionados com a droga e fraudes ligadas aos cartões de crédito, bem como outras atividades relacionadas com a cibercriminalidade.
                  

                     Aprovei favoravelmente este relatório que estabelece um acordo entre a Europol e o Brasil no apelo à luta contra a criminalidade organizada, pretendendo contribuir para uma maior cooperação internacional em prol da aplicação da lei. As informações trocadas neste acordo serão relacionadas com conhecimentos especializados, relatórios gerais de situação, resultados de análises estratégicas, informações sobre processos de investigação penal, informações sobre métodos de prevenção da criminalidade, atividades de formação, prestação de aconselhamento e apoio em determinadas investigações penais.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Autoriza a Europol a concluir o acordo de cooperação estratégica com o Brasil, de forma a reforçar a luta contra o crime organizado e aumentar o reforço da cooperação internacional na aplicação da lei.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He votado a favor de la aprobación del acuerdo de cooperación estratégica entre Europol y Brasil, acuerdo que pretende mejorar la cooperación judicial en la lucha contra la delincuencia grave, en particular la delincuencia organizada, la inmigración ilegal y la trata de seres humanos, los delitos relacionados con las drogas y el fraude con tarjetas de crédito, así como otras actividades relacionadas con la ciberdelincuencia, y la lucha contra el terrorismo.
                  

                     Del ámbito del acuerdo se ha excluido el intercambio de datos personales, por lo que la cuestión de la protección de datos no es pertinente en este caso. La información intercambiada podría comprender conocimientos especializados, informes generales de situación, resultados de análisis estratégicos, información sobre procedimientos de investigación penal, información sobre métodos de prevención de delitos y actividades de formación, así como el asesoramiento y la prestación de apoyo en investigaciones penales específicas.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – Le vote sur ce projet de décision demande à la Commission européenne d'évaluer, après l'entrée en vigueur du nouveau règlement relatif à Europol (2013/0091(COD)), les dispositions contenues dans l'accord de coopération et demande à l'exécutif européen d'informer le Conseil et le Parlement des conclusions de cette évaluation et, le cas échéant, de formuler une recommandation en vue d'autoriser l'ouverture d'une renégociation internationale de l'accord.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsuodamas dėl šio pranešimo susilaikiau. Reikia pastebėti, kad pranešime yra teigiamų aspektų. Čia išreiškiama viltis, kad strateginis bendradarbiavimas tarp ES ir Brazilijos turėtų padėti kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir prisidėti didinant bendradarbiavimą tarptautinės teisėsaugos srityje. Vis dėlto, pranešime nėra kalbama apie realią dabartinę situaciją šalyje, ypač kovojant su organizuotu nusikalstamumu. Taip pat kyla pagristų abejonių dėl Brazilijos atsakingų institucijų gebėjimo užtikrinti duomenų slaptumą ir išvengti jų nutekėjimo.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – O presente relatório versa sobre a aprovação de um acordo de cooperação estratégica entre a Europol e o Brasil sendo que as informações trocadas no âmbito deste acordo dizem respeito, entre outras, a conhecimentos especializados, resultados de análises estratégicas ou informações sobre métodos de prevenção da criminalidade.
                  

                     O intuito principal deste intercâmbio será a prevenção e o combate ao crime organizado. Segundo a Europol, o Brasil assume um papel de relevo cada vez maior na luta contra a criminalidade organizada em domínios como o auxílio à imigração clandestina e o tráfico de seres humanos, crimes relacionados com drogas, bem como atividades relacionadas com a cibercriminalidade. Além disso, poderá ser possível que os Jogos Olímpicos de 2016 conduzam a um aumento das atividades criminosas e, como tal, o Brasil reveste-se de particular interesse estratégico na luta contra o terrorismo.
                  

                     Considero absolutamente fundamental, para a cooperação internacional em prol da aplicação da legislação internacional existente, bem como para intensificar a luta contra a criminalidade organizada, a celebração destes acordos entre a União Europeia e Estados terceiros ou organizações internacionais, pelo que votei favoravelmente o presente relatório.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai soutenu ce texte sur le projet de décision d'exécution du Conseil portant approbation de la conclusion, par Europol, de l'accord sur la coopération stratégique entre la République fédérative du Brésil et l'Office européen de police (Europol).
                  

                     Le texte demande ainsi à la Commission d'évaluer, après l'entrée en vigueur du nouveau règlement relatif à Europol, les dispositions contenues dans l'accord de coopération, d'informer le Parlement et le Conseil des conclusions de cette évaluation et, le cas échéant, de formuler une recommandation en vue d'autoriser l'ouverture d'une renégociation internationale de cet accord.
                  

                     Un tel accord faciliterait et intensifierait la lutte contre la criminalité organisée et contribuerait à renforcer la coopération internationale en matière répressive.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Aunque este acuerdo excluye el intercambio de datos personales hemos votado en contra ya que se ha desarrollado recientemente un nuevo marco normativo para Europol (pendiente de aprobación) que incluye un procedimiento para este tipo de acuerdos. No hay necesidad de aprobar con prisa acuerdos con la normativa antigua, menos restrictiva.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – A pesar de que este acuerdo entre las autoridades brasileñas y la agencia Europol excluye los datos de carácter personal, este acuerdo permitirá el intercambio de información respecto a casos abiertos por la policía. Uno de los supuestos sobre los que se pretende intercambiar información es sobre las actividades migratorias, por lo que nos oponemos a este acuerdo al considerar la migración un delito contra el que luchar. Además, estamos en contra del aumento de la capacidad de trabajo autónoma de Europol, al ser una agencia que no está sometida al control democrático de ninguna institución electa.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della proposta che riguarda l'approvazione di un accordo di cooperazione strategica tra Europol e il Brasile perché ritengo che esso rivesta un'importanza di primo piano nel rafforzare la lotta contro la criminalità internazionale organizzata e il terrorismo.
                  

                     Secondo le disposizioni dell'accordo, le informazioni scambiate dovrebbero includere conoscenze specialistiche, relazioni sulla situazione generale, risultati di analisi strategica e informazioni sulle procedure delle indagini penali.
                  

                     Inoltre, si dovranno includere anche le informazioni sui metodi di prevenzione della criminalità, partecipazione ad attività di formazione, fornitura di consulenza e sostegno nell'ambito di singole indagini penali.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito. – O Acordo de Cooperação Estratégica entre a República Federativa do Brasil e a Europol tem como objetivo a troca de informações a vários níveis, nomeadamente a troca de informações sobre processos de investigação penal e sobre métodos de prevenção de criminalidade, prestação de aconselhamento, apoio em determinadas investigações penais, relatórios gerais de situação e resultados de análises estratégicas. No entanto, o acordo não abrange disposições relativas ao intercâmbio de dados pessoais.
                  

                     O Brasil aparece como sendo um parceiro fundamental na luta contra a criminalidade organizada, especialmente no momento em que irá receber os jogos olímpios de 2016, em que se poderá vir a verificar um aumento de atividades como o narcotráfico, o tráfico de armas, a imigração ilegal e o tráfico de seres humanos.
                  

                     Votei pela aprovação do Acordo de Cooperação Estratégica entre o Brasil e a Europol porque é primordial uma maior cooperação entre os serviços de informação das partes envolvidas no que se refere a dar a conhecer, analisar, avaliar e para melhor responder às novas dimensões da criminalidade organizada, não só na Europa como também no mundo. Portanto, este acordo de cooperação estratégica é fundamental para detectar ameaças que colocam em risco a segurança das nossas sociedades.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – The purpose of the proposal is to authorise Europol - the European Police Office - to bring an Agreement on Strategic Cooperation between Brazil and Europol to a conclusion, which may concern the exchange of operational, strategic or technical, or classified information, excluding personal data. This is something that I can support.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – The agreement on strategic cooperation between Brazil and Europol is in my opinion an important agreement as it is necessary to work together to fight organised crime. Since this agreement is not about the exchange of personal data, I voted in favour.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Suzdržano sam glasao za ovo izvješće, no ovo obrazloženje glasovanja nastaje kao kritika postojećem sustavu vrednovanja rada zastupnika u Europskom parlamentu isključivo na osnovu statističkog broja parlamentarnih aktivnosti potenciranog u Hrvatskoj, a koji zapravo ne odražava stvarnu kvalitetu i količinu rada, učinkovitost te ponajviše uspjeh zastupničkog djelovanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Vítam uzatvorenie dohody medzi Brazílskou federatívnou republikou a Európskym policajným úradom (Europolom), keďže táto strategická spolupráca je nevyhnutná na boj proti nadnárodnej kriminalite. Súčasťou tejto dohody je výmena operatívnych, strategických a odborných informácií, ako aj utajovaných skutočností. Výmena osobných údajov je však z tejto strategickej spolupráce vylúčená. V rámci dohody by sa mali vymieňať len informácie zahŕňajúce odborné znalosti, všeobecné situačné správy, výsledky strategických analýz, informácie o postupoch vyšetrovania trestnej činnosti, informácie o metódach predchádzania trestnej činnosti, výcvikové aktivity a poskytovanie poradenstva a podpory v jednotlivých prípadoch vyšetrovania trestných činov. Som rada, že Europol začína spolupracovať aj s Brazíliou, keďže sa ukazuje význam Brazílie v boji proti organizovanej trestnej činnosti. Ide najmä o prípady nelegálneho prisťahovalectva, obchodovania s ľuďmi, drogovej trestnej činnosti, podvodov s kreditnými kartami, ale aj počítačovej kriminality. Blížiace sa olympijské hry, ktoré sa budú v Brazílii konať tento rok, predstavujú zvýšené riziko trestnej činnosti. Aj z tohto dôvodu som uzatvorenie dohody podporila, keďže dúfam, že prispeje k boji proti medzinárodnej trestnej činnosti a zlepší spoluprácu v oblasti presadzovania medzinárodného práva.
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Mi sono espresso oggi a favore della decisione del Consiglio che autorizza Europol (Ufficio europeo di polizia) a concludere un accordo di cooperazione strategica con il Brasile, finalizzato al contrasto della criminalità organizzata e del terrorismo. Secondo Europol, il Brasile sta acquisendo un rilievo sempre maggiore nella lotta contro la criminalità organizzata e attività quali il favoreggiamento dell'immigrazione illegale e la tratta di esseri umani, reati connessi alla droga e le frodi con carte di credito, nonché altre attività inerenti alla criminalità informatica.
                  

                     Inoltre, come per ogni altro grande evento sportivo, anche per i Giochi olimpici del 2016 in Brasile si prevede un determinante aumento delle attività criminali, rispetto al quale un simile accordo potrebbe essere particolarmente utile a rafforzare la cooperazione internazionale in materia di applicazione della legge.
                  

                     L'accordo prevede lo scambio di informazioni, conoscenze specialistiche, analisi strategiche, informazioni sui procedimenti penali e supporto nelle indagini penali, mentre esclude del tutto lo scambio di dati personali.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Nová dohoda medzi Brazíliou a Európskym policajným úradom EUROPOL je strategická pre posilnenie boja proti organizovanému zločinu a terorizmu. Dohoda je dôležitým nástrojom na zvýšenie bezpečnosti aj vzhľadom na fakt, že Brazília je dejiskom letných olympijských hier 2016. Keďže ide o jednu z najväčších športových udalostí roka, s ktorou prichádzajú aj obavy o zvýšenie kriminálnej činnosti, bližšia spolupráca, najmä prostredníctvom výmeny informácii a znalostí, je v silnom záujme obidvoch strán.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Europski policijski ured (Europol) pomaže zemljama članicama Europske unije u borbi protiv organiziranog kriminala unutar Europske unije. Budući da je organizirani kriminal međunarodni problem te zahtijeva suradnju s trećim zemljama, Europol je pokrenuo postupak za sklapanje sporazuma o strateškoj suradnji s Brazilom.
                  

                     Ovim sporazumom osigurava se razmjena informacija koje mogu uključivati znanje stručnjaka, izvješća o općenitim situacijama, rezultate strateške analize, informacije o metodama prevencije kriminala i procedurama kriminalističkih istraga, sudjelovanje u aktivnostima obuke i pružanje savjeta i podrške u pojedinim kriminalističkim istragama. Strateški sporazum ne sadrži odredbe koje se odnose na razmjenu osobnih podataka i povjerljivih informacija.
                  

                     Cilj strateškog sporazuma je podupiranje i jačanje nadležnih tijela država članica i poticanje njihove međusobne suradnje u svrhu prevencije i borbe protiv organiziranog kriminala, terorizma i ostalih oblika teškog kriminala koji pogađa dvije ili više država članica. Stoga, podržavam ovo izvješće te smatram da je važno zajedničkom suradnjom u prevenciji i borbi protiv organiziranog kriminala doprinijeti sigurnosti država članica Europske unije.
                  

Catherine Stihler (S&D),
in writing. – I voted in favour of this strategic cooperation agreement with Brazil, which would aid and reinforce the fight against organised crime and would contribute to enhancing international law enforcement cooperation. Organised crime is a global problem, and so global cooperation is necessary if we are to tackle it successfully.

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Odlukom Europskog Vijeća, Europol (Europski policijski ured), koji pomaže državnim tijelima u provedbi zakona u borbi protiv teških međunarodnih zločina i terorizma, može sklopiti sporazume s trećim zemljama koje se nalaze na popisu odluke Vijeća, kako bi se zajedničkom suradnjom doprinijelo prevenciji i borbi protiv organiziranog kriminala, terorizma te ostalih oblika teških zločina. Sklapanjem sporazuma o strateškoj suradnji između Europola i Brazila povećala bi se razmjena operacijskih, strateških i tehničkih informacija, isključujući osobne podatke i klasificirane informacije, što bi uvelike doprinijelo učinkovitosti Europola, a i državnih tijela nadležnih za prevenciju i borbu protiv kriminala.
                  

                     Podržavam izvješće kolege Moraesa jer smatram da bi Europol sklapanjem spomenutog sporazuma povećao svoju učinkovitost u prevenciji i borbi protiv kriminala i zločina te tako doprinio sigurnosti država članica, a posebice građana Europske unije. Organizirani kriminal i ostali oblici teških zločina međunarodni su problem jer prelaze granice, što znači da je ključno da EU surađuje s trećim zemljama koje mogu direktno ili indirektno biti povezane s kriminalom i teškim zločinima u EU-u.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Návrh som podporil, keďže ide o potenciálne prínosný spôsob zefektívnenia spolupráce v oblasti boja proti organizovanému zločinu.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o strateškem sodelovanju med Federativno republiko Brazilijo in Evropskim policijskim uradom (Europol) s strani Europola.
                  

                     Podpiram sklenitev sporazuma, ki bo omogočil izmenjavo operativnih, strateških, tehničnih ali tajnih informacij, brez izmenjave osebnih podatkov, med Brazilijo in Europolom.
                  

                     Popiram vse take sporazume s tretjimi državami, s katerimi bomo okrepili boj proti organiziranemu kriminalu, kot je na primer nezakonito priseljevanje in trgovine z ljudmi ali pa kazniva dejanja, ki so povezana z drogami.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η παρούσα πρόταση αφορά την έγκριση μιας συμφωνίας στρατηγικής συνεργασίας μεταξύ της Ευρωπόλ και της Βραζιλίας. Τέτοιες συμφωνίες αφορούν την ανταλλαγή επιχειρησιακών, στρατηγικών, τεχνικών ή διαβαθμισμένων πληροφοριών. Η συμφωνία επιχειρησιακής συνεργασίας περιλαμβάνει επίσης την ανταλλαγή δεδομένων.
                  

                     Έχουμε έντονους προβληματισμούς όσον αφορά τέτοιες συμφωνίες καθώς προνοεί ισχυρούς μηχανισμούς παρακολούθησης και ελλοχεύει ο κίνδυνος να αναιρεθούν στοιχειώδη ατομικά και πολιτικά δικαιώματα και να πληγούν δημοκρατικές ελευθερίες. Για τους λόγους αυτούς καταψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Είναι σαφής η ανάγκη στρατηγικής συνεργασίας της EUROPOL με τρίτες χώρες, για την καταπολέμηση του οργανωμένου εγκλήματος και την επιβολή του διεθνούς δικαίου.
                  

                     Επιπλέον, η συμφωνία αυτή αποκλείει την ανταλλαγή δεδομένων προσωπικού χαρακτήρα. Τέλος η Βραζιλία είναι πρωτοπόρος στην ανάκτηση κλεμμένων περιουσιακών στοιχείων και στην αντιμετώπιση της τρομοκρατίας.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatom révén egyetértettem azzal, hogy az Európai Parlament adja támogatását a Tanács számára az Europol és Brazília közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodás megkötésének formális engedélyezéséhez. Mérlegeltem mindazon információkat, amelyek arra utalnak, hogy a nemzetközi szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni harcban Brazília egyre fontosabb partner Európa számára. Az idei Olimpia brazíliai megrendezése olyan addicionális elem, ami immár sürgetővé tette ennek az együttműködésnek, szakmai módszer- és információcserének, valamint kölcsönös tanácsadásnak a szervezett jogi keretek közé helyezését.
                  

                     A nemzetközi terrorizmus elleni harc európai és egyéb tapasztalatai azt mutatják, hogy a nagy sportrendezvények, mint az Olimpia, kiemelt célpontnak számítanak a terroristák számára, ezért indokoltnak tartottam, hogy ez a fontos megállapodás semmiképpen ne szenvedjen késedelmet az EP-vel való konzultáció során.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
in writing. – Brazil is considered by Europol as increasingly relevant in the fight against organised crime, such as drug related crimes, credit card fraud, illegal immigration, illegal trafficking of human beings, as well as cybercrime. Furthermore, Brazil is relevant in the area of counter-terrorism and asset recovery and the 2016 Olympics are expected to lead to an increase in criminal activities. Therefore, there seems to be an urgent need for Europol to increase its strategic cooperation with Brazil, which would aid and reinforce the fight against organised crime and would contribute to enhancing international law enforcement cooperation. Thus, I supported the proposed legislative resolution.

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Il s'agit là d'un texte important pour lutter contre la criminalité. Europol semble avoir un besoin évident de collaboration opérationnelle avec le Brésil. Selon Europol, le poids du Brésil augmente continuellement dans la lutte contre la criminalité organisée, notamment l'aide à l'immigration illégale et la traite des êtres humains, la criminalité liée à la drogue et les escroqueries à la carte de crédit, ainsi que d'autres activités liées à la cybercriminalité. Par ailleurs, les Jeux olympiques de 2016, comme tous les autres grands événements sportifs, s'accompagneront certainement d'une poussée des activités criminelles. Enfin, le Brésil revêt un intérêt particulier dans le domaine de la lutte contre le terrorisme et du recouvrement des avoirs.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the conclusion of this strategic cooperation agreement with Brazil, since it will contribute to aid and reinforce the fight against organised crime and would contribute to enhancing international law enforcement cooperation. According to Europol, Brazil is increasingly relevant in the fight against organised crime, such as facilitated illegal immigration and trafficking in human beings, drug related crimes and credit card fraud, as well as other cybercrime related activities. Furthermore, the 2016 Olympic Games are expected, as is the case with any other major sports event, to lead to increased criminal activities. Lastly, Brazil is also of particular interest in the area of counter-terrorism and asset recovery.

Valdemar Tomaševski (ECR),
raštu. – Kaip Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto narys balsavau už pranešimą, nes dėl strateginio bendradarbiavimo tarp Europolo ir Brazilijos valdžios pagerės valstybių narių piliečių saugumas. Šis susitarimas nesusijęs su keitimusi asmens duomenimis, todėl jautriausi klausimai tarptautiniuose susitarimuose čia netaikomi. Tuo tarpu dėl šio susitarimo Europolas turės daugiau priemonių kovai su nusikaltimais, susijusiais su prekyba narkotikais, ir organizuotu nusikalstamumu. Be to, bus galima įvesti efektyvesnį barjerą elektroniniams nusikaltimams ir sukčiavimui, susijusiam su mokėjimu naudojant mokėjimo korteles. Be šio susitarimo iki šiol tokiomis priemonėmis buvo sunku pasinaudoti, o kartais ir neįmanoma. Strateginio susitarimo su Brazilija sudarymas panaikins daugumą kliūčių veiksmingoje kovoje su tarpvalstybiniu nusikalstamumu.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Podržala sam sklapanje Sporazuma o strateškoj suradnji između Savezne Republike Brazila i Europola budući da smatram da će se njime ojačati borba protiv organiziranog kriminala, terorizma i drugih oblika kaznenih djela.
                  

                     Uvjeti suradnje uređeni strateškim sporazumom isključuju razmjenu osobnih podataka, ali predviđaju razmjenu informacija koje su skladu sa zadaćama Europola te obuhvaćaju stručno znanje, izvješća o općem stanju, rezultate strateške analize, informacije o postupcima kaznene istrage i o metodama sprečavanja kriminala, sudjelovanje u aktivnostima osposobljavanja te pružanje savjeta i podrške u pojedinačnim kaznenim istragama.
                  

                     S obzirom da postoji jasna operativna potreba za suradnjom Europola s Brazilom, izuzetna je važnost ovog sporazuma koji će pridonijeti smanjivanju rupa u zakonu koje kriminalci iskorištavaju i jačanju borbe protiv teškog kriminala i terorizma.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o strateškem sodelovanju med Federativno republiko Brazilijo in Evropskim policijskim uradom (Europol) s strani Europola sem podprla.
                  

                     Ta predlog se nanaša na predlagano odobritev sporazuma o strateškem sodelovanju med Europolom in Brazilijo. Takšno strateško sodelovanje izključuje izmenjavo osebnih podatkov, zato vprašanje varstva osebnih podatkov v tem primeru ni pomembno. Izmenjani podatki bi lahko vključevali strokovno znanje, poročila o splošnem stanju, rezultate strateških analiz, informacije o postopkih kazenskih preiskav in metodah za preprečevanje kriminala, informacije o dejavnostih usposabljanja ter svetovanje in podporo pri posameznih kazenskih preiskavah.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Aunque este acuerdo excluye el intercambio de datos personales hemos votado en contra ya que se ha desarrollado recientemente un nuevo marco normativo para Europol (pendiente de aprobación) que incluye un procedimiento para este tipo de acuerdos. No hay necesidad de aprobar con prisa acuerdos con la normativa antigua, menos restrictiva.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Cet accord ne comporte pas de dispositions sur l'échange de données à caractère personnel.
                  

                     Cette demande d'accord avec un pays tiers émane des pays membres de l'Union européenne.
                  

                     Toutefois, je conteste l'évolution actuelle vers un droit pénal européen (Europol, Eurojust, procureur européen, etc…).
                  

                     J'ai donc choisi l'abstention.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Az Europolra vonatkozó jelenlegi tanácsi határozat értelmében az Európai Parlamenttel való konzultációt követően a Tanácsnak kell jóváhagynia a nemzetközi együttműködési megállapodások harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel történő megkötését. Egy ilyen megállapodás operatív, stratégiai, technikai vagy minősített adatok cseréjére vonatkozhat. Az operatív együttműködési megállapodás a személyes adatok cseréjét is magában foglalja. Ez a javaslat a Brazília és az Europol közötti stratégiai együttműködésről szóló megállapodás javasolt jóváhagyására vonatkozik. Szavazatommal támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Aunque este acuerdo excluye el intercambio de datos personales hemos votado en contra ya que se ha desarrollado recientemente un nuevo marco normativo para Europol (pendiente de aprobación) que incluye un procedimiento para este tipo de acuerdos. No hay necesidad de aprobar con prisa acuerdos con la normativa antigua, menos restrictiva.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
por escrito. – Me abstención en este informe se justifica porqué, a pesar de que en principio un acuerdo con Brasil en materia de cooperación y coordinación en políticas de seguridad, sigue habiendo muchas dudas respecto el contenido de este acuerdo, cómo el proceso seguido para aprobarlo y el nivel de respeto a determinados principios garantistas consagrados en la legislación europea y ausentes en la brasileña.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the implementation of the decision approving the conclusion of the Agreement on Strategic Cooperation between the Federative Republic of Brazil and Europol. This report entails strategic cooperation agreement between Europol and Brazil, where the information exchanged could include specialist knowledge, information on criminal investigation procedures and crime-prevention methods. Brazil is increasingly relevant in the fight against organised crime, such as illegal immigration and trafficking in human beings, as well as drug and cyber-crime related activities. This report helps to reinforce the fight against organised crime and contributes to enhancing international law enforcement and cooperation.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Para incrementar la eficacia a la hora de prevenir y combatir las diversas formas de crimen, Europol ha iniciado el procedimiento para concluir un acuerdo de cooperación estratégica entre Brasil y Europol. Esta decisión tiene por objeto concluir dicho acuerdo, necesario para poder seguir luchando en esta área. Es por ello por lo que considero necesario votar a su favor.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor de overeenkomst inzake strategische samenwerking tussen Brazilië en Europol, omdat deze zal bijdragen tot een betere bestrijding van de georganiseerde misdaad. Europol beschouwt Brazilië als steeds belangrijker in de strijd tegen zware misdrijven zoals drugsgerelateerde criminaliteit, creditcardfraude, illegale immigratie en mensenhandel.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Segundo este acordo, as informações partilhadas poderão envolver ‘conhecimentos especializados, relatórios gerais de situação, resultados de análises estratégicas, informações sobre processos de investigação penal, informações sobre métodos de prevenção da criminalidade, atividades de formação, prestação de aconselhamento e apoio em determinadas investigações penais’. Esta troca de informação poderá envolver o intercâmbio de dados pessoais, embora o documento refira que ‘a questão da proteção de dados não é pertinente’ num acordo estratégico desta natureza.
                  

                     Acresce a esta questão, de importância capital, o facto de conceder à Europol, estrutura supranacional, fora do alcance e do controle democrático, a delegação de tarefas que só aos Estados compete. Entendemos que a Europol não deve sobrepor-se às polícias nacionais e às suas atividades, e defendemos a cooperação entre as estruturas de segurança interna dos vários países.
                  

                     À semelhança de outras agências da União Europeia (UE), a Europol é uma estrutura criada para impor a concretização do caminho da Federalização. Desde a sua criação que a UE tem-lhe atribuído competências que atentam contra a soberania dos Estados.
                  

                     Pelo exposto o voto contra.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Es geht um die strategische Zusammenarbeit zwischen Brasilien und Europol bei der Bekämpfung der Kriminalität, des Terrorismus, was eine verbesserte Zusammenarbeit im Bereich der Strafverfolgung zur Folge hat. Das Abkommen schließt den Austausch personenbezogener Daten aus.
                  

Udo Voigt (NI),
schriftlich. – Hier geboten die permanente und weltweite Zunahme der grenzüberschreitenden und organisierten Kriminalität ebenso wie die wachsende weltweite Terrorgefahr Zustimmung. Gerade weltweiten Bedrohungen wie denjenigen durch organisierte Kriminalität und international agierende Terrornetzwerke ist nur durch grenzüberschreitende Kooperation zu begegnen.
                  

Jarosław Wałęsa (PPE),
na piśmie. – Głosowałem za zawarciem Umowy o Współpracy Strategicznej Europolu z Brazylią. Treść porozumienia słusznie dotyczy zwiększenia efektywności działania w zwalczaniu poważnych form przestępczości. Europejski Urząd Policji może zwierać umowy z państwami niebędącymi członkami Unii Europejskiej, które są określone na mocy decyzji Rady.
                  

                     Zawiązanie współpracy z Brazylią przyniesie korzyści zarówno dla bezpieczeństwa krajów członkowskich UE, jak i samej Brazylii. Jest to ogromnie ważna sprawa z uwagi na fakt, że Brazylia będzie niedługo gospodarzem Letnich Igrzysk Olimpijskich w 2016 roku. Wspólne zapobieganie przestępczości zorganizowanej, pomoc w zwalczaniu terroryzmu oraz bezprawnych działań grup przestępczych powinny doprowadzić do zniwelowania niebezpieczeństw będących skutkiem braku wspólnego działania.
                  

                     Stałe powiększanie współpracy o kraje spoza Unii Europejskiej ma korzystny wpływ na efekt prowadzonych czynności. Analizowanie, wymiana, gromadzenie informacji oraz sprawna koordynacja pomoże sukcesywnie minimalizować wielkość nielegalnych obszarów występowania przestępczości. Zgadzam się z zaproponowaną strategią kooperacji, która jest porozumieniem strategicznym dotyczącym wymiany informacji, które nie obejmują danych personalnych.
                  

                     Tego typu porozumienie zostało zawarte już z innymi państwami spoza Unii Europejskiej. Obecnie Europol współpracuje z osiemnastoma krajami nienależącymi do Unii, w tym z czterema państwami zawarł porozumienie strategiczne. Liczba państw współpracujących z Europolem powinna stale rosnąć, aby zwiększać skuteczność i efektywność podejmowanych działań.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report as it would aid and reinforce the fight against organised crime and would contribute to enhancing international law enforcement cooperation with Brazil. As a post graduate student of development I worked in Brazil and learnt of the epidemic of street violence and the high level of murders amongst the young male population who too often get caught up in organised crime and gang warfare. This is the number one factor holding back the country from achieving its full potential and we in Europe can help through our excellent Europol agency run by British security expert Rob Wainwright.

Θεόδωρος Ζαγοράκης (PPE),
γραπτώς. – Υπερψήφισα τη συμφωνία για τη στρατηγική συνεργασία μεταξύ της Βραζιλίας και της Ευρωπόλ, διότι θα βοηθήσει και θα ενισχύσει τον αγώνα κατά του οργανωμένου εγκλήματος και θα συμβάλει στη βελτίωση της συνεργασίας στον τομέα της επιβολής του διεθνούς δικαίου.
                  

Pablo Zalba Bidegain (PPE),
por escrito. – La Europol tiene como objetivo aumentar la efectividad a la hora de prevenir y combatir el terrorismo y otras formas de crimen serio. Dentro de este proceso, un punto clave es el acuerdo de cooperación con Brasil.
                  

                     Por ello, apoyo este informe, considerando que contribuirá en gran medida a la reducción de las actividades criminales en todos sus aspectos y, además, será un pilar clave para la implantación de la ley de cooperación internacional.
                  

Tomáš Zdechovský (PPE),
písemně. – Strategickou dohodu mezi Brazílií a Europolem jsem podpořil, neboť existuje objektivní potřeba navázat spolupráci mezi těmito dvěma aktéry. Brazílie se stala významným státem v boji proti organizovanému zločinu, ilegálnímu přistěhovalectví, obchodu s lidmi, kyberkriminalitě a podobně. Současně je také Brazílie předmětem zvláštního zájmu v oblasti boje proti terorismu a vyhledávání majetku z trestné činnosti. Za důležitý argument pro přijetí této dohody považuji také to, že se v roce 2016 v Brazílii konají olympijské hry, u kterých se očekává zvýšená míra trestné činnosti podobně jako u jiných velkých sportovních událostí, a je proto nezbytná širší spolupráce. Osobně považuji za nutné zmínit fakt, že tato dohoda vylučuje výměnu osobních údajů, což vyvrací obavy o zneužití těchto citlivých informací.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Správe, ktorou Európsky parlament udelil súhlas s uzavretím dohody o strategickej spolupráci Europolu s Brazíliou, som dala svoj hlas. Tento typ strategických dohôd medzi Európskou úniou a tretími krajinami podporujem, keďže si myslím, že krajiny mimo Európskej únie majú v oblasti boja proti terorizmu alebo organizovanému zločinu veľmi cenné skúsenosti, ktorými Európskej únii prostredníctvom výmeny informácií pomôžu zlepšiť jej postupy a stratégie. V prípade Brazílie sú to najmä dlhodobé skúsenosti s bojom proti drogovej trestnej činnosti, finančným podvodom či nelegálnemu prisťahovalectvu a obchodovaniu s ľuďmi. Verím preto, že výmena odborných znalostí, výsledkov strategických analýz či postupov vyšetrovania trestnej činnosti nám pomôže zefektívniť boj proti organizovanému zločinu a prispeje k zlepšeniu spolupráce v oblasti presadzovania medzinárodného práva.
                  

Kosma Złotowski (ECR),
na piśmie. – Szeroka sieć współpracy międzynarodowej ma duże znaczenie dla skuteczności służb policyjnych. Wykrywanie zagrożeń transgranicznych, zwalczanie międzynarodowej przestępczości czy skuteczne poszukiwanie osób ściganych przez prawo jest możliwe tylko dzięki współpracy policji z różnych państw i kontynentów.
                  

                     Zawarcie porozumienia o współpracy strategicznej między Brazylią a Europolem to dobry krok, który usprawni działanie służb policyjnych w państwach członkowskich Unii Europejskiej. Brazylia, jako największe państwo Ameryki Południowej, dysponuje sprawnie zorganizowanymi służbami bezpieczeństwa, doświadczonymi w walce ze zorganizowaną przestępczością. Wymiana doświadczeń w tym zakresie i zacieśnienie współpracy przyczyni się także do zwiększenia skuteczności służb europejskich. Współpraca ta będzie bardzo cenna w procesie zabezpieczania imprez sportowych, w tym igrzysk olimpijskich, które odbędą się w Rio de Janeiro w tym roku, także w kontekście zagrożenia terrorystycznego.
                  

                     Ameryka Południowa stanowi również jedno z głównych źródeł przestępczości narkotykowej, dlatego bliska współpraca z największym państwem tego kontynentu w zakresie wymiany informacji, szkoleń i wizyt studyjnych bez wątpienia zwiększy wykrywalność przemytu narkotyków z tego regionu świata na terytorium Unii Europejskiej.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei favoravelmente o relatório Moraes que autoriza o Serviço Europeu de Polícia (Europol) a concluir um Acordo de Cooperação Estratégica entre o Brasil e a Europol. Este relatório permitirá que o Acordo cubra o intercâmbio de informações operacionais, estratégicas ou técnicas, ou informação confidencial, excluindo dados pessoais. Congratulo-me com a adoção deste relatório que constitui mais um passo importante no fortalecimento da relação estratégica entre o Brasil e a União Europeia.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem sodelovanje Europola z Brazilijo, saj je sodelovanje Brazilije, po zadnjih podatkih, vse pomembnejše pri preprečevanju in boju proti terorizmu, organiziranem kriminalu, na primer na področju omogočanja nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi, kaznivih dejanj, ki so povezana z drogami, in zlorab kreditnih kartic, pa tudi drugih dejavnosti, ki so povezana s kibernetsko kriminaliteto.
                  
6.6.   Request for waiver of the parliamentary immunity of Hermann Winkler (A8-0062/2016 - Angel Dzhambazki)

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – Hermann Winkler is a German MEP (CDU/EPP). On 23 September 2015 he was a party to a serious road traffic accident. The German Prosecutor seeks the lifting of his immunity so that the MEP can become a subject of the investigation into the incident. There is no nexus to his duties as an MEP. In those circumstances, our policy is to vote in favour of lifting his immunity.

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe que pide levantar la inmunidad diplomática del diputado alemán Hermann Winkler para que pueda hacer frente a la justicia de su país por acusaciones que nada tienen que ver son su mandato político como eurodiputado.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – Le député allemand Hermann Winkler est accusé d'avoir provoqué un accident de la route. Afin qu'il puisse en répondre devant la justice, le ministère public de Leipzig a émis une demande de levée de son immunité parlementaire.
                  

                     Les faits qui lui sont reprochés n'ont, d'une part, aucun rapport avec son activité de député européen et il a été confirmé d'autre part que cette demande n'a pas été soumise dans l'intention de nuire à son activité politique. J'ai donc voté en faveur de ce texte.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Un député allemand est soupçonné d'avoir provoqué un accident de la route.
                  

                     Le ministère public de Leipzig a donc émis une demande de levée de son immunité parlementaire.
                  

                     En l'espèce, les faits reprochés n'ont rien à voir avec son mandat de député. Par ailleurs, le Parlement n'a pas pu établir de présomption selon laquelle la demande avait été soumise dans l'intention de nuire à l'activité politique du député concerné.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – In the interests of transparency I would like to confirm I voted in favour of this report. Hermann Winkler is a German MEP who was involved in a road traffic accident in September 2015. There is no nexus to his duties as an MEP and his parliamentary immunity should be waived.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté comme le préconisait la commission au fond.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už Teisės reikalų komiteto rekomendacijas.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – Hermann Winkler is a German MEP (CDU/EPP). On 23 September 2015 he was a party to a serious road traffic accident. The German Prosecutor seeks the lifting of his immunity so that the MEP can become a subject of the investigation into the incident. There is no nexus to his duties as an MEP. In those circumstances our policy is to vote IN FAVOUR of lifting his immunity.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette demande de levée de l'immunité parlementaire du député allemand Hermann Winkler (PPE), soupçonné d'avoir provoqué un accident de la route: les faits reprochés par l'auteur de cette demande, en l'espèce le ministère public de Leipzig, n'ont rien à voir avec son mandat de député, et rien ne permet de croire qu'il y a fumus persecutionis dans cette accusation.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Suivant l'avis unanime de la commission des poursuites, j'ai approuvé la levée d'immunité de monsieur Winkler.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Tenendomi alle indicazioni della commissione giuridica e ravvisando la non sussistenza di fumus persecutionis, ho votato a favore della revoca dell'immunità per l'onorevole Hermann Winkler sottoposto ad indagine preliminare dalla procura di Lipsia.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor del suplicatorio para la suspensión de inmunidad tal y como ha sido propuesta por la comisión de JURI. Entendemos que no hay posibilidad de utilizar la suspensión para iniciar una persecución de corte político.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai soutenu ce rapport en faveur de la levée de l'immunité d'Hermann Winkler. Ce député membre du groupe PPE est en effet poursuivi par le ministère public de Leipzig pour son implication dans un grave accident de la route.
                  

                     Il semble que les faits qui lui sont reprochés n'aient rien à voir avec son mandat de député: ce ne sont pas des propos politiques ou des prises de positions ayant trait à l'exercice de ses fonctions.
                  

                     Pour cette raison, il semble tout à fait justifié de lever son immunité afin que M. Winkler puisse répondre de ses actes devant la justice de son pays.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de la suspensión de la inmunidad parlamentaria de Hermann Winkler dado que, a la vista del informe de la Comisión de Asuntos Jurídicos, la Fiscalía de Leipzig (Alemania) ha solicitado tal suspensión en relación con la apertura de un procedimiento de investigación relativo a una presunta infracción de tráfico, procedimiento penal que nada tiene que ver con el ejercicio de las funciones de un diputado al Parlamento Europeo, y habida cuenta de que no existen motivos para suponer que detrás del procedimiento se esconde la intención de perjudicar la actividad política del diputado (fumus persecutionis).
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriuo Europos Parlamentas pritaria prašymui atšaukti Parlamento nario Hermanno Winklerio (Hermann Winkler) imunitetą. Leipcigo (Vokietija) prokuratūra paprašė atšaukti šio Europos Parlamento nario parlamentinį imunitetą, nes pradėta ikiteisminio tyrimo procedūra dėl įtariamos baudžiamosios veikos. Minėtas prašymas yra susijęs su sunkaus 2015 m. rugsėjo 23 d. eismo įvykio, kuriame dalyvavo Hermann Winkler, parengtiniu ikiteisminiu tyrimu. Baudžiamasis procesas nesusijęs su Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu pagal Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų protokolą.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Glasoval sem za odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Hermmanu Winklerju, ker je državno tožilstvo iz Leipziga v Nemčiji zahtevalo odvzem le-te v povezavi z začetkom preiskovalnega postopka o domnevnem kaznivem dejanju povzročitve hude prometne nesreče, ki se je zgodila 23. septembra 2015 in v kateri je bil udeležen tudi omenjeni poslanec.
                  

                     Glede na informacije, ni razlogov za domnevo, da bi bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi poslancu politično škodoval.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Le député allemand Hermann Winkler est accusé d'avoir provoqué un accident de la route. Afin qu'il puisse en répondre devant la justice, le ministère public de Leipzig a émis une demande de levée de son immunité parlementaire.
                  

                     D'une part, les faits qui lui sont reprochés n'ont aucun rapport avec son activité de député européen. D'autre part, cette demande n'a pas été soumise dans l'intention de nuire à son activité politique. C'est pourquoi j'ai voté pour ce texte.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – La revoca viene richiesta in base all'accusa di guida pericolosa e in stato di ebbrezza che ha causato un incidente stradale. Non sembrano esserci gli estremi per l'immunità a norma dell'articolo 9 del regolamento.
                  

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of the request for waiver of parliamentary immunity as in this particular case there is no reason to believe that the accusations made are in connection with his political activities. The relevant German authorities should be therefore allowed to investigate.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La richiesta riguarda un'indagine preliminare in merito a un grave incidente stradale che ha avuto luogo il 23 settembre 2015 e in cui è stato coinvolto l'eurodeputato Hermann Winkler. Siccome il presunto reato non è connesso al mandato di deputato europeo, è opportuno revocare l'immunità parlamentare. Ho perciò votato a favore.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση σχετικά με την άρση της ασυλίας του συνάδελφου.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η Έκθεση σχετικά με την αίτηση για άρση της ασυλίας του Hermann Winkler αφορά ζήτημα εκτός των πολιτικών δραστηριοτήτων του βουλευτή, στη χώρα καταγωγής του.
                  

                     Καθώς θεωρώ πως ανάλογες περιπτώσεις πρέπει να ακολουθούν μια ομαλή πορεία προς τη δικαιοσύνη, ψήφισα θετικά ώστε να ολοκληρωθεί η διαδικασία.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – The criminal proceedings concerning MEP Hermann Winkler do not include any opinion expressed or vote taken in the performance of duties as a Member of the European Parliament. As such Article 8 of Protocol No 7 on the Privileges and Immunities of the European Union would not be breached by an investigation into the serious road traffic accident in which the MEP was involved. There is no reason to conclude that there is any intention to damage the Mr Winkler's political activity by these criminal proceedings as it has no link with the position held by the MEP.

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – Hermann Winkler is a German MEP (CDU/EPP). On 23 September 2015 he was a party to a serious road traffic accident. The German Prosecutor seeks the lifting of his immunity so that the MEP can become a subject of the investigation into the incident. There is no nexus to his duties as an MEP. In those circumstances our policy is to vote in favour of lifting his immunity.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della revoca d'immunità del collega Winkler in quanto il presunto reato non è connesso ruolo ricoperto attualmente e non c'è motivo, come ritenuto dalla commissione JURI sulla base delle informazioni acquisite, di ritenere che l'intento sotteso al procedimento penale sia di danneggiare l'attività politica del deputato.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – Parliamentary immunity is not a Member's personal privilege but a guarantee of the independence of Parliament as a whole and of its Members. The case in question does not have a direct and obvious connection with the Member's performance of his duties as a Member of the European Parliament nor does it constitute an opinion expressed or a vote cast in the performance of his duties as a Member of the European Parliament for the purposes of Article 8 of Protocol No 7. I have thus voted in favour of the report to waive the immunity of the Member.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe que pide levantar la inmunidad diplomática del diputado alemán Hermann Winkler para que pueda hacer frente a la justicia de su país por acusaciones que nada tienen que ver son su mandato político como eurodiputado.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – W dniu 25 września 2015 r. Parlament Europejski otrzymał wniosek od prokuratury w Lipsku z prośbą o uchylenie immunitetu posła Hermanna Winklera w celu umożliwienia wszczęcia postępowania karnego przeciwko niemu. Pan Winkler był jednym z uczestników poważnego wypadku samochodowego na autostradzie we wrześniu 2015 r. i wydaje się, że w tym czasie był wówczas pod wpływem alkoholu. Pan Winkler zrezygnował z możliwości złożenia wyjaśnień przed komisją JURI.
                  

                     Dla sprawozdawcy oczywistym jest, że domniemany czyn zabroniony nie posiada bezpośrednio lub oczywistego związku z wykonywaniem przez Pana Winklera swoich obowiązków jako posła do Parlamentu Europejskiego. Dlatego sprawozdanie przedstawione Parlamentowi Europejskiemu zaleca uchylenie Panu Winklerowi jego immunitetu.
                  

                     Zagłosowałem za.
                  

Rosa Estaràs Ferragut (PPE),
por escrito. – Teniendo en cuenta que el suplicatorio se refiere a una investigación preliminar sobre un grave accidente de tráfico acaecido el 23 de septiembre de 2015 en el que estuvo involucrado Hermann Winkler y que el presunto delito claramente no tiene nada que ver con la actividad del Sr. Georgios Kyrtsos como miembro del Parlamento Europeo, no hay ninguna razón para sospechar que la intención proceso penal sea dañar la actividad del eurodiputado.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – O pedido de levantamento da imunidade parlamentar de Hermann Winkler, deputado ao Parlamento Europeu, prende-se com as investigações preliminares relativas a um acidente de viação grave ocorrido em 23 de setembro de 2015 em que esteve envolvido e não há razão para supor que a intenção subjacente à ação judicial consista em prejudicar a atividade política do deputado. Aliás, a alegada infração não tem, manifestamente, qualquer relação com o cargo desempenhado por Hermann Winkler enquanto deputado ao Parlamento Europeu. Por isso, concordo com o pedido de levantamento da imunidade parlamentar.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote pour: le député est soupçonné d'avoir provoqué un accident de la route.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório diz respeito a um processo de levantamento de imunidade ao deputado ao Parlamento Europeu Hermann Winkler. O deputado em causa sofreu um acidente de automóvel que lhe provocou lesões diversas. As autoridades do seu país, a Alemanha, alegam que conduzia sob efeito de álcool e que, como tal, tem de responder perante a justiça. Isto não é uma questão que influencie a atividade do deputado na sua atividade parlamentar, nem se trata de um processo por motivos políticos. Nestas circunstâncias, à semelhança de outras situações similares, votámos favoravelmente o levantamento da imunidade parlamentar.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Τα κοινοβουλευτικά προνόμια δεν πρέπει σε καμία περίπτωση να οδηγούν σε άνιση και προνομιακή μεταχείριση των βουλευτών έναντι του νόμου και της δικαιοσύνης.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I followed the rapporteur's recommendation to waive the immunity of Hermann Winkler.

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Támogatom Herman Winkler (EPP, DE) képviselő Úr mentelmi jogának felfüggesztését, amelynek elrendelését a lipcsei főügyész kezdeményezte egy 2015. szeptemberi közúti baleset okozása kapcsán.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor del suplicatorio para la suspensión de inmunidad tal y como ha sido propuesta por la comisión de JURI. Entendemos que no hay posibilidad de utilizar la suspensión para iniciar una persecución de corte político.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I supported waiving the Parliamentary immunity of Hermann Winkler, so that he can be investigated in accordance with German law.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the request for waiver of the immunity of Hermann Winkler. The public prosecutor's office in Leipzig has requested the waiver of the parliamentary immunity of MEP Hermann Winkler in connection with launching investigative proceedings concerning an alleged offence.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Λαμβάνοντας υπόψη την αίτηση για την άρση της βουλευτικής ασυλίας του Hermann Winkler, η οποία διαβιβάστηκε στις 25 Σεπτεμβρίου 2015 από την Εισαγγελία της Λειψίας σε συνάρτηση με προκαταρκτική εξέταση που αφορά ένα τροχαίο ατύχημα, και η οποία ανακοινώθηκε στην ολομέλεια στις 14 Δεκεμβρίου 2015, υπερψηφίσαμε την αίτηση.
                  

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za prijedlog odluke Europskog parlamenta o zahtjevu za ukidanje imuniteta Hermannu Winkleru, zbog toga što je riječ o navodnom kaznenom djelu, odnosno o teškoj prometnoj nesreći. Kazneni postupak se ne može povezati s člankom 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, odnosno s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnika pri obnašanju dužnosti, niti postoji sumnja da se gospodinu Winkleru želi nanijeti politička šteta. Stoga, podržavam ovu odluku kojom se ukida imunitet gospodinu Winkleru.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Le député allemand Hermann Winkler (PPE) est soupçonné d'avoir provoqué un accident de la route.
                  

                     Le ministère public de Leipzig a donc émis une demande de levée de son immunité parlementaire.
                  

                     En l'espèce, les faits reprochés n'ont rien à voir avec son mandat de député. D'autre part, le Parlement n'a pas pu établir qu'il y avait fumus persecutionis, c'est-à-dire une présomption suffisamment sérieuse et précise que la demande a été soumise dans l'intention de nuire à l'activité politique du député concerné. C'est pour cette raison que j'ai voté pour ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – Hermann Winkler is a German MEP (CDU/EPP). On 23 September 2015 he was a party to a serious road traffic accident. The German Prosecutor seeks the lifting of his immunity so that the MEP can become a subject of the investigation into the incident. There is no nexus to his duties as an MEP. In those circumstances our policy is to vote in favour of lifting his immunity.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Angel Dzhambazki concernant la demande de levée d'immunité parlementaire d'Hermann Winkler.
                  

                     Cette procédure est une formalité qui, sans se prononcer sur le fond de l'affaire, vise à permettre aux autorités judiciaires de pouvoir effectuer leur travail d'investigation.
                  

                     Une enquête préliminaire sur un grave accident de la route impliquant Hermann Winkler est survenue le 23 septembre 2015. L'infraction présumée n'a manifestement aucun lien avec les fonctions d'Hermann Winkler en tant que député au Parlement européen. Ainsi, j'approuve la décision de lever l'immunité d'Hermann Winkler.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour la demande de levée de l'immunité parlementaire d'Hermann Winkler. Celui-ci est soupçonné d'avoir provoqué un accident de la route. Le ministère public de Leipzig a donc émis une demande de levée de son immunité parlementaire.
                  

                     En l'espèce, les faits reprochés n'ont rien à voir avec son mandat de député. D'autre part, le Parlement n'a pas pu établir qu'il y avait fumus persecutionis, c'est-à-dire une présomption suffisamment sérieuse et précise que la demande a été soumise dans l'intention de nuire à l'activité politique du député concerné.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour la levée d'immunité de M. Winkler car il est poursuivi pour des faits (accident de la route) qui n'ont rien à voir avec son mandat.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe que pide levantar la inmunidad diplomática del diputado alemán Hermann Winkler para que pueda hacer frente a la justicia de su país por acusaciones que nada tienen que ver son su mandato político como eurodiputado.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Ured državnog odvjetnika u Leipzigu zatražio je ukidanje imuniteta zastupniku Hermannu Winkleru zbog navodnog kriminalnog dijela. Zastupnika Winklera se istražuje zbog sudjelovanja u teškoj prometnoj nesreći koja se dogodila 23. rujna 2015.
                  

                     Zastupnik se pozvao na imunitet i ured državnog odvjetnika u Leipzigu je proslijedio upit Europskom parlamentu za ukidanjem imuniteta. Podržala sam zahtjev za ukidanjem imuniteta zastupniku Winkleru, kako bi se ustanovila uloga zastupnika u teškoj prometnoj nesreći.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
rakstiski. – Pēdējo mēnešu laikā ievērojami pastiprinājās Eiropas Parlamenta kā dalībvalstu ceļu policijas un CSDD iestāžu filiāles loma, kas, protams, ir visai apsveicami. Ja iepriekšējās reizēs notika balsojumi par deputātu imunitātes atņemšanu sakarā ar ātruma režīma neievērošanu, tad šoreiz runa gāja par sākotnēju kāda satiksmes negadījuma izmeklēšanu vācu deputāta Hermana Vinklēra gadījumā.
                  

                     Tā kā šī lieta nekādā ziņā nav saistīta ar Vinklēra kunga darbu Eiropas Parlamentā un visiem deputātiem viennozīmīgi nedrīkst būt nekādas problēmas ar nacionālajām vai starptautiskajām tiesām, bija loģiski nobalsot par deputāta imunitātes atcelšanu, lai Vācijas tiesa varētu pilnībā izskatīt lietu un nonākt pie galējā secinājuma, kas savukārt izlemtu Vinklēra kunga lomu un attiecīgi iespējamās sekas šī satiksmes negadījuma sakarā.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Generálna prokuratúra v Lipsku požiadala v súvislosti s podozrením zo spáchania trestného činu pri dopravnej nehode o zbavenie imunity poslanca Hermanna Winklera. Tento postup je v súlade s rokovacím poriadkom EP, rozhodnutiami Súdneho dvora EÚ a predpismi Nemecka, preto v záujme dôkladného vyšetrenia prípadu EP súhlasím so zbavením imunity.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης σχετικά με την αίτηση άρσης της ασυλίας του Hermann Winkler, κατόπιν της θετικής εισήγησης της Επιτροπής Νομικών Υποθέσεων του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce texte.
                  

                     Les faits reprochés au député allemand Hermann Winkler sont sans rapport avec son mandat de député: il s'agit d'un accident de la route. Il est donc naturel de répondre favorablement à la demande de levée d'immunité parlementaire formulée par le ministère public de Leipzig.
                  

David Martin (S&D),
in writing. – I supported the removal of the parliamentary immunity of Hermann Winkler.

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – Ho espresso il mio parere contrario alla richiesta di revoca dell'immunità dell'Onorevole Hermann Winkler in quanto ritengo che l'immunità parlamentare non sia un privilegio personale di un deputato bensì una garanzia di indipendenza del Parlamento e dei suoi membri in quanto istituzione super partes. Rimango convinto che in questi casi si debba seguire una linea garantista, di conseguenza continuerò a votare negativamente per questo tipo di relazioni a difesa del ruolo istituzionale conferito da questo parlamento.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – La demande concerne la levée d'immunité parlementaire d'Hermann Winkler, député allemand du PPE.
                  

                     En effet, le 23 septembre 2015, un grave accident de la route est survenu, impliquant Hermann Winkler, le ministère public de Leipzig (Allemagne) a donc demandé la levée de l'immunité parlementaire dans le cadre de l'enquête préliminaire.
                  

                     Considérant que l'infraction n'a aucun lien avec ses activités de députés et qu'il n'y a pas lieu de croire que l'intention sous-jacente de la procédure pénale est de nuire à l'activité politique du député, je vote pour la demande de levée de l'immunité.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Le député en question serait déclencheur d'un accident routier. Le motif n'est donc pas lié en tant que tel à son activité de parlementaire. Rien ne fait penser que la procédure de levée d'immunité intentée fut poussée par une volonté de nuire à son activité.
                  

                     En conséquence j'ai voté pour.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – A defesa da independência do mandato do Deputado Europeu é da competência do Parlamento Europeu e essa independência não pode ser posta em causa. De acordo com o artigo 8.o do Protocolo relativo aos Privilégios e Imunidades da União Europeia, os Membros do Parlamento Europeu não podem ser procurados, detidos ou perseguidos pelas opiniões ou votos emitidos no exercício das suas funções.
                  

                     O Procurador-Geral de Leipzig (Alemanha) solicitou o levantamento da imunidade parlamentar de Hermann Winkler, deputado ao Parlamento Europeu, no âmbito da instauração de um processo de inquérito relativo a um alegado delito. O pedido diz respeito a investigações preliminares relativas a um acidente de viação grave, ocorrido em 23 de setembro de 2015, em que Hermann Winkler esteve envolvido.
                  

                     A alegada infração não tem, manifestamente, qualquer relação com o cargo desempenhado por Hermann Winkler enquanto deputado ao Parlamento Europeu. Assim, voto favoravelmente o levantamento da imunidade parlamentar de Hermann Winkler.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the request to waive the parliamentary immunity of Hermann Winkler, Member of the European Parliament, in connection with launching investigative proceedings concerning an alleged offence.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A lipcsei államügyészi hivatal egy súlyos, 2015. szeptember 23-án Hermann Winkler részvételével történt közlekedési balesettel kapcsolatos előzetes nyomozati eljárással összefüggésben kérte Hermann Winkler mentelmi jogának felfüggesztését. A Jogi Bizottság jelentése rámutat, hogy mivel a büntetőeljárás nem az európai parlamenti képviselői megbízatás gyakorlásával kapcsolatos vélemény kifejtésére vagy szavazatra vonatkozik, és nincs ok feltételezni, hogy a büntetőeljárást a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából indították volna, ezért a feltételezett cselekmény nyilvánvalóan nincs összefüggésben Hermann Winkler európai parlamenti képviselőként betöltött tisztségével. Azt javasolja ezért a parlamentnek, hogy Hermann Winkler mentelmi jogát az adott üggyel kapcsolatban függessze föl. A javaslatot támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Le député allemand Hermann Winkler (PPE) est soupçonné d'avoir provoqué un accident de la route. Le ministère public de Leipzig a donc émis une demande de levée de son immunité parlementaire.
                  

                     En l'espèce, les faits reprochés n'ont rien à voir avec son mandat de député. D'autre part, le Parlement n'a pas pu établir qu'il y avait une présomption suffisamment sérieuse et précise que la demande a été soumise dans l'intention de nuire à l'activité politique du député concerné.
                  

                     En conséquence, il n'est pas nécessaire de s'opposer à cette demande.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – O presente relatório merece o meu voto favorável, uma vez decorridos todos os trâmites legais exigidos e, pelo facto do delito em causa não estar, de alguma forma, relacionado com o desempenho das funções de deputado e por não existir prova ou suspeita de que, na origem da ação penal, se encontre a intenção de prejudicar politicamente o deputado em causa.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la levée de l'immunité parlementaire d'Hermann Winkler.
                  

                     Toute demande adressée au Président du Parlement européen par les autorités d'un État membre en vue de lever l'immunité d'un député est instruite par la commission parlementaire compétente.
                  

                     J'ai voté conformément à l'avis rendu par cette commission.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – La demande de levée d'immunité parlementaire de M. Winkler faisant suite à une infraction au code de la route, j'ai évidemment voté en faveur.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Az Európai Unió és az egyes tagállamok törvényei mindenkire egyaránt vonatkoznak, és ez alól mi, európai parlamenti képviselők sem képezünk kivételt. Úgy gondolom, hogy a Hermann Winkler nevével kapcsolatban felmerülő közúti baleset kivizsgálása és lezárása nem szabad, hogy hátráltatva legyen. Mivel az ügynek megfelelően a végére kell járni, ez pedig csak a képviselő úr mentelmi jogának ideiglenes felfüggesztésével lehetséges, támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – I have voted for this report according to the evaluation made by the JURI Committee.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Aufgrund eines Ermittlungsverfahrens wegen einer mutmaßlichen Straftat wurde ein Antrag auf Aufhebung der parlamentarischen Immunität gestellt. Ich habe für die Entziehung der Freiheit zulasten von Hermann Winkler gestimmt und bin für die Aufhebung der parlamentarischen Immunität, bis dieser Fall gelöst ist und keine Anschuldigung mehr vorliegt.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – Hermann Winkler is a German MEP (CDU/EPP). On 23 September 2015 he was a party to a serious road traffic accident. The German Prosecutor seeks the lifting of his immunity so that the MEP can become a subject of the investigation into the incident. There is no nexus to his duties as an MEP. In those circumstances our policy is to vote IN FAVOUR of lifting his immunity.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della richiesta di revoca dell'immunità parlamentare nei confronti del collega Hermann Winkler, in quanto, sulla base del Protocollo n.7 sui privilegi e le immunità dell'UE, le immunità vanno riconosciute per azioni ed opinioni espresse nell'esercizio delle proprie funzioni. Tuttavia, nel caso di specie, l'indagine preliminare nei confronti dell'on. Winkler riguarda un'azione che esula dalle sue funzioni parlamentari.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Le député allemand Hermann Winkler (PPE) est soupçonné d'avoir provoqué un accident de la route. Le ministère public de Leipzig a donc émis une demande de levée de son immunité parlementaire.
                  

                     En l'espèce, les faits reprochés n'ont rien à voir avec son mandat de député.
                  

                     Je vote donc pour cette levée d'immunité.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Imunitet parlamentarnih zastupnika nije osobna povlastica zastupnika, nego jamstvo neovisnosti i integriteta Parlamenta kao cjeline. Time se nastoji osigurati da zastupnici u EP-u ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih zastupničkih dužnosti. Međutim, relevantna nacionalna tijela mogu zatražiti od Europskog parlamenta da nekom zastupniku ukine imunitet.
                  

                     Budući da je Ured državnog odvjetnika u Leipzigu (Njemačka) zatražio ukidanje parlamentarnog imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Hermannu Winkleru u vezi s pokretanjem istražnog postupka zbog navodnog kaznenog djela, te da kazneni postupak nije povezan s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnika u Europskom parlamentu pri obnašanju njegovih dužnosti niti je navodno kazneno djelo povezano s funkcijom Hermanna Winklera u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu, podržavam prijedlog odluke Europskog parlamenta da se Hermannu Winkleru ukine imunitet kako bi se omogućilo nacionalnim pravosudnim tijelima nesmetano obavljanje svojih dužnosti.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – O presente relatório debruça-se sobre o pedido de levantamento da imunidade parlamentar ao deputado Hermann Winkler.
                  

                     Os dados apurados indicam que o pedido de levantamento de imunidade tem origem num alegado acidente de carro. As autoridades da Alemanha entendem que conduzia sob efeito do álcool e que, como tal, tem que responder perante a justiça. O levantamento da imunidade parlamentar é indispensável para que se possam apurar responsabilidades.
                  

                     Uma vez que o pedido não tem uma relação direta com o exercício das suas funções, nem se trata de um processo assente em considerações e motivações políticas, votámos a favor.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće kolege Angela Dzhambazkija o zahtjevu za ukidanje imuniteta Hermannu Winkleru. Ured državnog odvjetnika u Leipzigu zatražio je ukidanje parlamentarnog imuniteta navedenom zastupniku u Europskom parlamentu u vezi s pokretanjem istražnog postupka zbog navodnog kaznenog dijela - prometne nesreće koja se dogodila 23. rujna 2015. u kojoj je sudjelovao.
                  

                     Kako ne postoji razlog za pretpostavku da se kaznenim postupkom želi nanijeti šteta političkoj aktivnosti zastupnika Winklera, a prema njemačkom Ustavu zastupnik u parlamentu ne može biti pozvan na odgovornost zbog kaznenog djela bez odobrenja parlamenta, držim da je ukidanje imuniteta Hermannu Winkleru opravdano.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Ai sensi dell'articolo 9, paragrafo 3, del regolamento, la commissione giuridica raccomanda che il Parlamento europeo revochi l'immunità parlamentare dell'on. Hermann Winkler. Ho votato a favore della revoca dell'immunità dell'on. Hermann Winkler perché ritengo che sia opportuno permettere al Procuratore generale tedesco di effettuare le indagini appropriate.
                  

                     La richiesta riguarda un'indagine preliminare in merito a un grave incidente stradale, che ha avuto luogo il 23 settembre 2015 e in cui è stato coinvolto Hermann Winkler. Ad ogni modo, vorrei sottolineare che il mio voto a favore di tale revoca non comporta un giudizio in merito alla colpevolezza o all'innocenza del deputato.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – Nous avons été appelés à nous prononcer sur la levée de l'immunité parlementaire d'Hermann Winkler. En suivant l'avis de la commission des affaires juridiques du Parlement européen, j'ai donné mon accord pour cette levée d'immunité portant sur une infraction à la législation routière qui n'a pas fait l'objet de contestation de la part du député visé.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – Hermann Winkler is a German MEP (CDU/EPP). On 23 September 2015 he was a party to a serious road traffic accident. The German Prosecutor seeks the lifting of his immunity so that the MEP can become a subject of the investigation into the incident. There is no nexus to his duties as an MEP. In those circumstances our policy is to vote in favour of lifting his immunity.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – O Procurador-Geral de Leipzig, na Alemanha, solicitou o levantamento da imunidade parlamentar de Hermann Winkler, deputado ao Parlamento Europeu, no âmbito da instauração de um processo de inquérito relativo a um alegado delito. O pedido diz respeito a investigações preliminares relativas a um acidente de viação grave, ocorrido em 23 de setembro de 2015, em que Hermann Winkler esteve envolvido.
                  

                     Tendo em conta que o procedimento judicial não diz respeito a opiniões ou votos emitidos no exercício das suas funções enquanto deputado ao Parlamento Europeu e que não há razão para supor que a intenção subjacente à ação judicial consiste em prejudicar a atividade política do deputado, este pedido, que votei favoravelmente, decide levantar a imunidade ao deputado Hermann Winkler.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – O procedimento judicial não diz respeito a opiniões ou acções no exercício das funções de Hermann Winkler enquanto deputado ao Parlamento Europeu.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He votado a favor de la suspensión de la inmunidad parlamentaria de Hermann Winkler dado que, a la vista del informe de la Comisión de Asuntos Jurídicos, la Fiscalía de Leipzig (Alemania) ha solicitado tal suspensión en relación con la apertura de un procedimiento de investigación relativo a una presunta infracción de tráfico, procedimiento penal que nada tiene que ver con el ejercicio de las funciones de un diputado al Parlamento Europeo y habida cuenta de que no existen motivos para suponer que detrás del procedimiento se esconde la intención de perjudicar la actividad política del diputado (fumus persecutionis).
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de la levée d'immunité de M. Hermann Winkler, afin que la justice allemande puisse effectuer son travail, dans le strict respect des droits de la défense, étant entendu que l'enquête, liée à un grave accident de la route impliquant le député, n'a, de toute évidence, pas de lien avec la fonction de député de M. Winkler, et n'est pas motivée par la volonté de nuire à l'action politique du député.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Este relatório diz respeito ao pedido de levantamento da imunidade parlamentar do Membro do Parlamento Europeu Hermann Winkler.
                  

                     Trata-se de um pedido efetuado pelo Procurador-Geral de Leipzig (Alemanha), que diz respeito a um processo relacionado com um alegado delito em que o eurodeputado esteve envolvido num acidente de viação grave no dia 23 de Setembro de 2015.
                  

                     Ora, sendo que se trata de uma conduta alegadamente praticada fora do seu mandato enquanto Eurodeputado e não havendo quaisquer razões para acreditar que existam quaisquer intenções subjacentes à ação judicial no sentido de prejudicar a atividade política, votei favoravelmente este pedido de levantamento da imunidade parlamentar, atenta a verificação dos pressupostos elencados no artigo 9.o do Protocolo n.o 7 relativo aos Privilégios e Imunidades da União Europeia.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor del suplicatorio para la suspensión de inmunidad tal y como ha sido propuesta por la comisión de JURI. Entendemos que no hay posibilidad de utilizar la suspensión para iniciar una persecución de corte político.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe que pide levantar la inmunidad diplomática del diputado alemán Hermann Winkler para que pueda hacer frente a la justicia de su país por acusaciones que nada tienen que ver son su mandato político como eurodiputado.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – Hermann Winkler is a German MEP (CDU/EPP). On 23 September 2015 he was a party to a serious road traffic accident. The German Prosecutor seeks the lifting of his immunity so that the MEP can become a subject of the investigation into the incident. There is no nexus to his duties as an MEP. In those circumstances our policy is to vote in favour of lifting his immunity.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – According to German Basic Law, a Member may not be called to account for a punishable offence without the permission of Parliament unless apprehended while committing the offence. The Public prosecutor has requested the wavering of Hermann Winkler's immunity in connection with a preliminary investigation concerning a traffic accident.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – As the lifting of the immunity of Mr Winkler doesn't affect his political work at all, I voted in favour.

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Výbor pre právne veci preskúmal žiadosť generálnej prokuratúry v Lipsku o zbavenie poslaneckej imunity poslanca EP Hermana Winklera v súvislosti s vyšetrovaním dopravnej nehody, ktorej bol poslanec EP účastníkom. Návrh uznesenia o zbavení imunity poslanca EP Hermana Winklera som podporila. Generálna prokuratúra v Lipsku podala 25. septembra 2015 žiadosť o zbavenie imunity v súvislosti s predbežným vyšetrovaním dopravnej nehody poslanca EP Hermana Winklera. Aby mohla byť dopravná nehoda, ktorej bol poslanec EP účastníkom, vyšetrená, bolo potrebná zbaviť imunity poslanca EP, keďže neexistuje dôvod domnievať sa, že zámerom trestného konania je poškodiť politickú činnosť poslanca, a keďže údajný trestný čin zjavne nemá nič spoločné s postavením Hermana Winklera ako poslanca Európskeho parlamentu.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Ured državnog odvjetnika u Leipzigu (Njemačka) zatražio je ukidanje parlamentarnog imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Hermannu Winkleru u vezi s pokretanjem istražnog postupka zbog navodnog kaznenog djela. U skladu s člankom 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije, zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države.
                  

                     S obzirom da se zahtjev odnosi na preliminarnu istragu teške prometne nesreće koja se dogodila 23. rujna 2015. i u kojoj je sudjelovao Hermann Winkler te budući da kazneni postupak nije povezan s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnika u Europskom parlamentu pri obnašanju njegovih dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, podržao sam izvješće.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Ovaj prijedlog odluke savjetuje Europskom parlamentu oduzimanje imuniteta njemačkom zastupniku Winkleru. Naime, Ured državnog odvjetnika u Leipzigu je zatražio ukidanje parlamentarnog imuniteta, s obzirom da je protiv Hermanna Winklera pokrenut istražni postupak zbog navodnog kaznenog djela prilikom teške prometne nesreće u kojoj je sudjelovao.
                  

                     Prema njemačkom Ustavu zastupnik u Parlamentu ne može biti pozvan na odgovornost zbog kaznenog djela bez odobrenja Parlamenta, osim ako nije uhvaćen u počinjenju kaznenog djela ili ako ne bude uhićen tijekom idućeg dana. Nadalje, zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države.
                  

                     Podržavam inicijativu da se ukine imunitet Hermannu Winkleru, budući da se bez toga ne može provesti istražni postupak. Kazneno djelo koje je on navodno počinio nije u izravnoj vezi s njegovom funkcijom u Parlamentu niti može štetiti njegovoj političkoj aktivnosti.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Τα κοινοβουλευτικά προνόμια δεν πρέπει σε καμία περίπτωση να οδηγούν σε άνιση και προνομιακή μεταχείριση των βουλευτών έναντι του νόμου και της δικαιοσύνης.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté pour cette levée d'immunité afin que cet élu puisse s'expliquer sans contrainte devant la justice de son pays
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the waiving of the parliamentary immunity of the Member of the European Parliament Hermann Winkler, to be able to launch a preliminary investigation concerning a serious traffic accident. This is not with the intention of damaging Mr Winkler's political activity nor has it anything to do with his political opinions.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Podržala sam zahtjev za ukidanje imuniteta njemačkom zastupniku u Europskom parlamentu Hermannu Winkleru koji je pod istragom zbog navoda da je pod utjecajem alkohola sudjelovao u teškoj prometnoj nesreći koja se dogodila 23. rujna 2015. godine.
                  

                     Smatram da ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku budući da navodno kazneno djelo nije izravno ili očigledno povezano s obnašanjem dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu.
                  

                     Budući da je Ured državnog odvjetnika u Leipzigu u vezi s preliminarnom istragom prometne nesreće uputio zahtjev za ukidanje imuniteta navedenom zastupniku, smatram ispravnim da se zastupniku oduzme imunitet te da mu se omogući pravedno i nepristrano suđenje.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o zahtevi za odvzem imunitete Hermannu Winklerju sem podprla ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete, ki jo je dne 25. septembra 2015 posredovalo leipziško državno tožilstvo v zvezi s preiskavo prometne nesreče (pod št. 600 AR 3037/15) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. decembra 2015.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor del suplicatorio para la suspensión de inmunidad tal y como ha sido propuesta por la comisión de JURI. Entendemos que no hay posibilidad de utilizar la suspensión para iniciar una persecución de corte político.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Le député allemand Hermann Winkler (PPE) est soupçonné d'avoir provoqué un accident de la route. Le ministère public de Leipzig a donc émis une demande de levée de son immunité parlementaire.
                  

                     Les faits reprochés n'ont rien à voir avec son mandat de député. D'autre part, le Parlement n'a pas pu établir qu'il y avait ‘fumus persecutionis’, c'est-à-dire une présomption suffisamment sérieuse et précise que la demande a été soumise dans l'intention de nuire à l'activité politique du député concerné.
                  

                     J'ai donc voté pour la levée de l'immunité parlementaire de monsieur Winkler, afin qu'il réponde de ce délit potentiel comme tout citoyen de l'Union européenne.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A lipcsei államügyészi hivatal által 2015. szeptember 25-én egy közlekedési balesettel kapcsolatos előzetes nyomozati eljárással összefüggésben kérte Hermann Winkler mentelmi jogának felfüggesztését. Mivel a bizottság által szerzett információk alapján nincs ok feltételezni, hogy a büntetőeljárást a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából indították volna, ezért (is) az S&D-frakciót követve támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor del suplicatorio para la suspensión de inmunidad tal y como ha sido propuesta por la comisión de JURI. Entendemos que no hay posibilidad de utilizar la suspensión para iniciar una persecución de corte político.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of this non-controversial request to waive immunity.

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the request for waiver of the immunity of Hermann Winkler in connection with launching investigative proceedings concerning an alleged offence, as the alleged offence has no connection with the position of Hermann Winkler as a Member of the European Parliament.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor de opheffing van de immuniteit van Hermann Winkler, omdat het hier gaat over feiten die niets met zijn politieke mandaat te maken hebben.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – A alegada infração que motiva o pedido de levantamento da imunidade parlamentar não tem uma ligação direta e óbvia com o exercício das funções do deputado enquanto deputado ao Parlamento Europeu, e o Parlamento também não encontrou qualquer prova fundamentada de que o pedido tem o objetivo de prejudicar a atividade política do deputado.
                  

                     Pelo expresso, votámos a favor do levantamento da imunidade parlamentar.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Dem Antrag zur Aufhebung der Aufhebung der Immunität von Hermann Winkler ist zuzustimmen, da er sich auf ein Ermittlungsverfahren aufgrund eines schweren Verkehrsunfalles bezieht, an dem Hermann Winkler selbst beteiligt war.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za odvzem poslanske imunitete Hermannu Winklerju, saj je bil zoper njega začet preiskovalni postopek o domnevnem kaznivem dejanju, in ker glede na informacije, ki jih je pridobil odbor, ni razlogov za domnevo, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo.
                  
6.7.   United Nations Convention on the Law of the Sea: fisheries aspects (A8-0042/2016 - Norica Nicolai)

Dichiarazioni di voto orali


Daniel Hannan (ECR). – Mr President, I have just one thing to say. In years of watching hypocrisy and double standards in this House, I have not come across anything that matches the complaints about what we found out in the Panama tax returns, coming from bureaucrats and MEPs who are exempt from national taxation. This really is a new level of utter hypocrisy from this Chamber.

Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL). – Me he abstenido en este informe porque, a pesar de que incluye aspectos positivos en relación con la conservación y el uso sostenible de la biodiversidad biológica y marina en las zonas situadas fuera de la jurisdicción de los Estados, pienso que esto no será posible porque está en contradicción con la explotación de minerales o con las perforaciones para fines energéticos, de las que también se da cuenta en el informe y con lo que, lógicamente, no estoy de acuerdo.
                  

                     Creo que el informe debería posicionarse para evitar estas prácticas, puesto que en el considerando U se reconoce que constituyen otros factores de mortalidad de los recursos pesqueros.
                  

Stanislav Polčák (PPE). – Já jsem podpořil tuto zprávu. Podle mého názoru je velmi důležité, aby biologická diverzita moří, mořského prostředí byla zachována. Chci upozornit, že je to právě pobřežní osídlení, které do značné míry ztěžuje zachování této biologické diverzity, a v této věci by měla i EU přispět svým dílem k zachování biologické diverzity.
                  

                     Na druhou stranu chci rovněž říci, že pokud dojde k opuštění určitého loviště, které EU a její členský stát zatím vylovuje, tak v danou chvíli je většinou zabráno úplně jiným státem, který na tyto environmentální hlediska nebere vůbec zřetel. Podle mého názoru by EU měla dotlačit mezinárodní společenství k tomu, aby ochrana biologické diverzity byla skutečně imanentní součástí ochrany životního prostředí moří.
                  

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētāj! Līdz 2017. gada beigām ANO plāno izstrādāt starptautisku juridiski saistošu dokumentu, kura mērķis būtu sekmēt jūras bioloģisko daudzveidību, kas atrodas ārpus valstu teritoriālās jurisdikcijas, tās saglabāšanu, ilgtspējīgu izmantošanu. Tas jau tagad nozīmē modernu ilgtspējīguma koncepciju, jūras ekosistēmu pārvaldības izstrādāšanu un tā tālāk.
                  

                     Es uzskatu, ka tas ir ārkārtīgi svarīgi, jo dzīvnieku selekcijas … Es atvainojos (runa pārtraukta). Es pievienojos aicinājumam Komisijai pēc iespējas aktīvāk sadarboties ar visām pārējām jauno regulējumu izstrādāšanā iesaistītajām pusēm, kā arī principā regulāri pievērst gan savu, gan citu partneru aktuālu uzmanību jūras resursu ilgtspējīgai izmantošanai.
                  

                     Protams, es nobalsoju ‘par’, jo jāpiebilst, ka Eiropas Savienības iesaistīšana šai jautājumā, saprotams, nevar nekādā ziņā ierobežoties ar kopējo zivsaimniecības politiku, tāpat kā gadījumā ar EKA ekoloģiju vienpusēja rīcība efektīvus rezultātus nekad nesniegs. Paldies!
                  

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP abstained because UNCLOS needs general recognition even when we dispute the EU's claim to competence.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Nel 2004 un gruppo di lavoro è stato istituito presso l'Assemblea delle Nazioni Unite con lo scopo di affrontare il tema della conservazione e dell'uso sostenibile delle risorse marine in quelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale.
                  

                     Nell'intento di creare un'azione coordinata con gli Stati membri, l'ultima relazione del 2015 ha sottolineato l'esigenza di predisporre uno strumento giuridicamente vincolante, a livello internazionale, in materia di diritto del mare ed, in particolare, a tutela della biodiversità marina.
                  

                     Così facendo, si statuisce finalmente un regime globale onnicomprensivo per quelle zone che, prive di giurisdizione nazionale, non sono sottoposte ad alcuna forma di controllo.
                  

                     Per queste ragioni ho espresso voto positivo, ritenendo doveroso che l'UE influenzi positivamente l'azione del comitato, preposto alla redazione del documento, accertandosi così che al tema venga data la giusta rilevanza.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor del presente informe porque supone un importante avance en la defensa de los recursos naturales marinos del planeta más allá de las aguas jurisdiccionales controladas por los estados. Este informe recibe positivamente el desarrollo de un instrumento jurídico vinculante orientado a la conservación de los recursos y la protección de la biodiversidad marina. El informe, igualmente, insta a los Estados Miembros de la Unión a que ratifiquen los acuerdos contemplados lo antes posible. El desarrollo de normas vinculante se ha demostrado ser la única forma de desarrollar la protección del medio ambiente en los estados, el desarrollo de estas normas para las aguas internacionales es un instrumento fundamental para avanzar en la protección de los recursos del planeta. Es por todo esto por lo que he decido votar a favor del presente informe.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – Ce rapport met en exergue le fait que la pêche intensive menée dans les eaux internationales menace considérablement la biodiversité marine et ne permet plus d'assurer la conservation et l'exploitation de ses ressources. Le texte appelle donc à créer des zones marines protégées ainsi que des outils de gestion à l'échelle mondiale concernant notamment l'immatriculation des navires.
                  

                     Je me suis abstenu sur ce texte, car même si ce rapport va dans le bon sens en renforçant la protection de la biodiversité marine, la convention des Nations unies risque de créer des outils de gestion échappant aux États membres.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – We voted in favour of this report. This was a non-controversial file, where all of the MEPs voted in favour of this report in the committee. The background of the report is based on recommendations made to the UN General Assembly in 2015 regarding the creation of a legally-binding instrument which would come under the auspices of the ‘United Nations Convention on the Law of the Sea’ which seeks to promote the conservation of marine biodiversity and sustainable usage of marine resources, it also acknowledges the negative impact that the rapid growth and expansion of marine activities (industrial fishing, marine drilling, shipping, etc.) on the marine environment across the globe.
Two important provisions were contained within the report:






 


64% of the sea consists of areas beyond national jurisdiction. These unchartered waters should be have stronger legal protections under international law,










 


Inclusion of measures which should insure accountability for parties participating in marine activities.




Therefore, on the grounds outlined above, we voted in favour.

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Le rapport préconise la création de zones marines protégées, d'outils de gestion à l'échelle mondiale, notamment pour l'immatriculation de navires, et un suivi scientifique des nouvelles activités d'exploitation des ressources marines.
                  

                     Je ne peux voter en faveur de ce rapport, car la convention des Nations unies risque de créer des outils de gestion mondiaux échappant aux États souverains. On peut déjà savoir que les nouvelles contraintes règlementaires toucheront peu les pêcheurs européens mais plutôt leurs concurrents. Le rapport n'établissant que des recommandations, je me suis abstenue.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – I am opposed to further EU regulation being forced upon UK fishermen. However part of this report binds the EU into accepting the law of the sea. It officially makes the EU recognise and comply with international fisheries law. I abstained on this vote.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – Il est urgent de mettre en œuvre des mesures pour la conservation et l'exploitation durable de la biodiversité marine dans les zones situées au-delà de la juridiction nationale. C'est pourquoi j'ai voté en faveur de ce texte. Néanmoins, je tiens à faire remarquer que la protection de la biodiversité marine doit être inscrite dans un cadre international et non uniquement européen afin d'être pleinement efficace.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – parengti naują tarptautinę teisiškai privalomą priemonę dėl jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo ir tausaus naudojimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose. 1995 m. JT priėmė Susitarimą dėl žuvų išteklių. Su žuvininkyste susijusi bendruomenė laiko JT susitarimą dėl žuvų išteklių geru susitarimu, kuriuo sukuriama gera teisinė sistema, suteikianti priemonių, kurių reikia norint neatsilikti nuo pokyčių ir drauge siekti pagrindinių tikslų ir juos atnaujinti. Kalbant apie dabartinės sistemos veiksmingumą, svarbu nustatyti visapusišką visuotinę tvarką siekiant geriau spręsti jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo problemą ir parengti tarptautinę teisiškai privalomą priemonę.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – We abstained because UNCLOS needs general recognition even when we dispute the EU's claim to competence.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Si le cadre juridique – en droit international – concernant la haute mer (mers situées au-delà des limites de juridiction des États, soit 64% des mers), élaboré il y a plus de trente ans et fondé sur le principe de la liberté de la haute mer, ne permet plus d'assurer la conservation et l'exploitation durable de la biodiversité marine, un renforcement de la législation internationale ne toucherait que peu les pêcheurs européens, déjà soumis aux plus fortes contraintes en la matière.
                  

                     De plus, ce rapport ne fait qu'établir des recommandations à propos de la création de zones marines protégées ou de la mise en place d'outils de gestion à l'échelle mondiale et d'un suivi scientifique des nouvelles activités d'exploitation des ressources marines.
                  

                     Néanmoins, je n'ai pu voter en faveur d'un rapport qui, émanant de la Convention des Nations Unies, aboutit à la mise en place d'outils de gestion mondiaux qui échappent à la souveraineté des États.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai approuvé ce rapport qui salue la décision de l'Assemblée générale des Nations unies d'élaborer, au titre de la Convention des Nations Unies sur le droit de la mer, un instrument international juridiquement contraignant relatif à la conservation et à l'exploitation durable de la biodiversité marine dans les zones situées au-delà des limites de la juridiction nationale. Il insiste sur l'importance de progresser dans l'élaboration de ce nouvel instrument et de respecter l'objectif prévu d'en finaliser la rédaction pour fin 2017.
                  

                     Les députés estiment que l'Union et la communauté internationale devraient agir en faveur de la conservation et de l'utilisation durable de la biodiversité marine en mettant en application, entre autres, des concepts modernes et durables de gestion de l'écosystème marin, ainsi que des principes de gouvernance des océans, au moyen:
                  






•



                           d'une exploitation maîtrisée des ressources marines (qu'il s'agisse de l'exploitation des minerais, des forages énergétiques, etc.) et de la pêche;
                        










•



                           d'une gouvernance du milieu marin fondée sur la science;
                        










•



                           d'un rétablissement des stocks et de leur maintien au-dessus des niveaux permettant d'obtenir le rendement maximal durable;
                        










•



                           d'une gestion et d'une conservation de la biodiversité marine fondées sur l'écosystème;
                        










•



                           de l'application de la législation existante et du principe de précaution.
                        





Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – I mari e gli oceani costituiscono il 71% della superficie terrestre e contengono il 97% dell'acqua del pianeta, rappresentando un patrimonio incomparabile in termini di biodiversità. L'Unione europea ha svolto e continua a svolgere un ruolo fondamentale in materia di tutela degli habitat e degli ecosistemi marini, potendo contare sulla partecipazione a diverse organizzazioni internazionali dedicate alla gestione della pesca e su un'attività continua di contrasto alla pesca illegale, non regolamentata e non dichiarata.
                  

                     La relazione Nicolai, che ho sostenuto con il mio voto, ribadisce la necessità da parte dell'UE di svolgere un ruolo proattivo per garantire una vera affermazione di una governance marina fondata sulla scienza, sostenendo il progetto di un nuovo accordo internazionale in sede ONU che integri il precedente accordo sulla conservazione delle risorse alieutiche (UNFSA) firmato nel 1995.
                  

                     Solo attraverso un impegno comune a livello planetario sarà possibile intervenire per arginare le conseguenze dei cambiamenti climatici e dell'acidificazione degli oceani e le ripercussioni negative dovute al sovrasfruttamento, all'inquinamento, ai rifiuti e alla distruzione degli habitat ed ecosistemi marini
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor dado que el informe pretende establecer mecanismos que enlacen la Convención de las Naciones Unidas sobre el Derecho del Mar pero en el ámbito de la pesca, recalcando la importancia de la conservaci on de la biodiversidad marina y el uso sostenible de los recursos marinos.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer a mi compañera Norica Nicolai su gran labor para la aprobación del acuerdo sobre la biodiversidad marina en las zonas fuera de la jurisdicción nacional, Convención de las Naciones Unidas sobre el Derecho del Mar. Las actividades marinas se desarrollan y multiplican con rapidez, por lo que la presión sobre la sostenibilidad y la conservación de la biodiversidad marina está en constante aumento. Se necesita una actividad más coordinada en materia de biología marina. El nuevo acuerdo debe incluir instrumentos para la rendición de cuentas por parte de todos los agentes implicados, ya que sin esos instrumentos la eficacia y los avances reales resultan difíciles de prever.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Ce rapport concernant la convention des Nations unies sur le droit de la mer, et en particulier les aspects relatifs à la pêche, appelait un vote d'abstention de ma part.
                  

                     Il faut reconnaitre, en effet, que 64% des mers sont régies par le droit international, compte tenu du fait qu'elles sont situées en dehors des juridictions des États. De fait, le cadre juridique existant est jugé obsolète par le rapporteur, notamment en termes de protection de la biodiversité marine et de l'exploitation durable.
                  

                     Si le secteur de la pêche se retrouve dans le viseur d'une nouvelle législation plus contraignante (création de zones marines protégées, outils de gestion à l'échelle mondiale, suivi scientifique des nouvelles activités d'exploitation des ressources marines), cela ne devrait que peu impacter les pêcheurs européens, lesquels sont d'ores et déjà soumis à de fortes contraintes.
                  

                     Des mesures a priori louables mais qui mettrait la gestion des eaux entièrement aux mains d'une juridiction internationale, et ce, au détriment des États souverains, ce qui, dans ma volonté de défendre le secteur français et européen de la pêche, ne me parait pas acceptable.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Pur essendo in parte condivisibile, il testo rimane poco chiaro e presenta alcuni passaggi che nel tempo potrebbero essere fonte di criticità per il settore. Per tutte queste ragioni mi sono espressa con un'astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – En la Convención de las Naciones Unidas sobre el Derecho del Mar (1982), en su Acuerdo sobre las poblaciones de peces (1995) y en la Agenda 21, las Naciones Unidas han abordado la importancia de proteger las aguas del mundo. En este contexto, fue creado un Grupo de trabajo para analizar la posibilidad de promover la cooperación y coordinación internacional para la conservación y uso sostenible de la biodiversidad marina fuera de las zonas de jurisdicción nacional. Dicho Grupo recomendó la elaboración de un instrumento internacional jurídicamente vinculante.
                  

                     Sobre la base de esta recomendación, en julio de 2015, la Asamblea General de las Naciones Unidas decidió establecer un Comité preparatorio con el fin de elaborar el texto de un instrumento jurídicamente vinculante a escala internacional para finales de 2017.
                  

                     En este contexto, surge este informe del Parlamento Europeo, antes de la celebración de una Conferencia Intergubernamental sobre la conservación y uso sostenible de la biodiversidad marina en las áreas fuera de la jurisdicción nacional.
                  

                     He votado a favor.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriame nagrinėjami klausimai, susiję su žvejyba tarptautiniame susitarime dėl jūrų biologinės įvairovės nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose (Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija). Europos Parlamento pozicija yra tokia, kad jūrinė veikla sparčiai kinta ir jos daugėja, taigi spaudimas, susijęs su jūrų biologinės įvairovės tvarumu ir išsaugojimu, nuolat didėja. Žvelgdamas iš šios perspektyvos, Parlamentas džiaugiasi tęsiamu JT GA ir atviros sudėties neoficialios ad hoc darbo grupės darbu. Sunku įsivaizduoti veiksmingą ir gerai koordinuojamą su jūrų biologine įvairove susijusią priemonę, kuri neapimtų vienos iš svarbiausių vandenyse vykstančių veiklų – žvejybos. Dėl to taip pat neturėtų būti keičiamas ar panaikinamas JT susitarimas dėl žuvų išteklių, sukuriantis sistemą, kuri, kaip ES atveju, jei bus tinkamai taikoma, gali pagerinti padėtį ir duoti rezultatų. Be to, naujas susitarimas turėtų apimti visų susijusių subjektų atskaitomybės priemones, nes be tokių priemonių sunku numatyti tikrą veiksmingumą ir pažangą. Siekiui atsižvelgti į besivystančių šalių poreikius, pajėgumų stiprinimą ir dalijimąsi informacija taip pat turėtų būti teikiama pirmenybė. Žvelgiant iš šios perspektyvos ir turint mintyje dalijimąsi gerąja praktika, ES turėtų ir toliau atlikti vadovaujamąjį vaidmenį, rengiant šią naują priemonę ir ją įgyvendinant.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Podprl sem poročilo o vidikih ribolova pri mednarodnem sporazumu o morski biotski raznovrstnosti.
                  

                     Pomorske dejavnosti se hitro razvijajo in njihovo število se hitro povečuje, s tem pa narašča obremenjenost in izkoriščanje morske biotske raznovrstnosti.
                  

                     Zadnje poročilo delovne skupine poudarja potrebo po celovitem globalnem sistemu za boljše obravnavanje tega vprašanja in priporoča razvoj mednarodno pravno zavezujočega instrumenta za ohranjanje in trajnostno uporabo morskih bioloških raznolikosti.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Ce rapport reconnait que l'Union européenne a été un acteur essentiel du point de vue de l'exploitation adéquate des ressources biologiques marines. Il prône la création de zones marines protégées, d'outils de gestion à l'échelle mondiale, notamment pour l'immatriculation de navires, et un suivi scientifique des nouvelles activités d'exploitation des ressources marines.
                  

                     La convention des Nations Unies risque de créer des outils de gestion mondiaux échappant aux États souverains, raison pour laquelle je ne peux voter en faveur. Sachant qu'on peut anticiper que les nouvelles contraintes règlementaires toucheront peu les pêcheurs européens mais plutôt leurs concurrents, il est également inutile de voter contre.
                  

                     Je me suis donc abstenue.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che sia compito dell'Unione europea mantenere il proprio ruolo guida nel campo del diritto del mare e della pesca e che sia necessario utilizzare questo ruolo per arrivare all'approvazione di uno strumento che disciplini a livello internazionale ed in maniera cogente la questione della conservazione e dell'uso sostenibile della diversità biologica marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Le attività marine si stanno sviluppando e moltiplicando a un ritmo veloce, e quindi la pressione sulla sostenibilità e la conservazione della biodiversità marina è continuamente in aumento. La comunità internazionale riconosce la necessità di un approccio internazionale per gestire l'inquinamento, le attività umane degradanti per l'ambiente e, in generale, i pericoli per la biodiversità marina. Entro la fine del 2017 uno strumento internazionale giuridicamente vincolante dovrebbe essere presentato pe tutelare la biodiversità marina, nel quadro della Convenzione internazionale sul diritto del mare.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Ce rapport constate que la pêche intensive menée dans les eaux internationales menace considérablement la biodiversité marine et ne permet plus d'assurer la conservation et l'exploitation de ses ressources. C'est la raison pour laquelle ce texte préconise de créer des zones marines protégées ainsi que des outils de gestions à l'échelle mondiale concernant notamment l'immatriculation des navires.
                  

                     Même si ce rapport va dans le bon sens en renforçant la protection de la biodiversité marine, la convention des Nations Unies risque de créer des outils de gestion échappant aux États membres. C'est pourquoi je me suis abstenu.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Raportul referitor la aspecte legate de pescuit în cadrul Acordului internațional privind biodiversitatea marină în zonele din afara jurisdicțiilor naționale subliniază necesitatea unui regim global cuprinzător care să abordeze mai bine aspectele legate de pescuit.
                  

                     Având în vedere că mările și oceanele acoperă 71 % din suprafața Pământului și cuprind aproximativ 97 % din apa planetei, iar mediul marin găzduiește o parte semnificativă a biodiversității mondiale, se impune o atenție sporită asupra protejării și conservării diversității biologice marine.
                  

                     Astfel, noul acord are în vedere crearea anumitor instrumente de responsabilizare a tuturor actorilor implicați, dar și consolidarea capacităților și schimbul de informații, atât între statele membre, cât și între UE și statele terțe. Se recomandă, de asemenea, instituirea unui instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic în temeiul UNCLOS pentru conservarea și utilizarea durabilă a diversității biologice marine a zonelor din afara jurisdicțiilor naționale.
                  

                     Salut progresele realizate de către ONU cu privire la problematica diversității biologice marine în zonele din afara jurisdicțiilor naționale, votând favorabil acest raport și exprimându-mi preocuparea constantă față de conservarea habitatelor marine și dezvoltarea sustenabilă a acestui domeniu.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – La relazione promuove uno strumento giuridicamente vincolante a livello internazionale a norma della convenzione delle Nazioni Unite sul diritto del mare per la conservazione e l'uso sostenibile della biodiversità marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale. Voto di astensione.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – Les Nations unies préparent actuellement un accord international juridiquement contraignant se rapportant à la Convention des Nations unies sur le droit de la mer et portant sur la conservation et l'utilisation durable de la biodiversité marine des zones ne relevant pas de la juridiction nationale.
                  

                     Ce rapport apporte son soutien à cette démarche. S'agissant de la pêche, il appelle à améliorer le cadre existant et non à le modifier en profondeur. Ce cadre s'appuie en particulier sur les organisations régionales de gestion des pêches (ORGP) et sur l'Accord sur les stocks de poissons. Ces instruments des Nations Unies sont efficaces et ont fait leurs preuves mais pourraient être mieux coordonnées avec les autres instruments internationaux en matière de biodiversité.
                  

                     J'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Ho dato il mio voto favorevole alla relazione su ‘Aspetti relativi alla pesca nel quadro dell'accordo internazionale sulla biodiversità marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale, convenzione delle Nazioni Unite sul diritto del mare’ perché ritengo giusto e quanto mai opportuno l'intervento delle Nazioni Unite, finalizzato alla conservazione e all'uso sostenibile della diversità biologica marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale.
                  

                     Il moltiplicarsi delle attività marittime e l'aumento della pressione sulla sostenibilità marina rendono non più procrastinabile un'azione di tutela, ma lo sviluppo di uno strumento internazionale giuridicamente vincolante che voglia essere davvero efficace e ben coordinato in materia di biologia marina deve necessariamente contemplare anche le attività di pesca, tra le principali attività marittime; così come è necessario inserire nel nuovo accordo internazionale il principio di responsabilità attraverso il riconoscimento del danno ecologico in mare e l'accertamento della catena di responsabilità per tale danno.
                  

                     Occorre procedere con cura per non sottovalutare nulla e prendere in considerazione tutti gli aspetti che un accordo internazionale richiede, ma allo stesso tempo è necessario rispettare la scadenza del 2017 prevista per la sua redazione.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of this report. This was a non-controversial file, where all of the MEPs voted in favour of this report in the committee. The background of the report is based on recommendations made to the UN General Assembly in 2015 regarding the creation of a legally-binding instrument which would come under the auspices of the ‘United Nations Convention on the Law of the Sea’ which seeks to promote the conservation of marine biodiversity and sustainable usage of marine resources, it also acknowledges the negative impact that the rapid growth and expansion of marine activities (industrial fishing, marine drilling, shipping, etc.) on the marine environment across the globe.
Two important provisions were contained within the report:






1.


64% of the sea consists of areas beyond national jurisdiction. These unchartered waters should be have stronger legal protections under international law,










2.


Inclusion of measures which should insure accountability for parties participating in marine activities.




Therefore, on the grounds outlined above, I voted in favour.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report because I believe that international cooperation is needed in order to protect biodiversity in international waters. I welcome the decision to set up international conservation management systems which will help us preserve marine biodiversity.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Il gruppo di lavoro istituito dall'Assemblea generale dell'ONU in merito all'efficacia dell'attuale quadro nell'affrontare la questione della conservazione e dell'uso sostenibile delle risorse marine nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale ha sottolineato, nella sua ultima relazione, l'esigenza di un regime globale onnicomprensivo ed ha raccomandato lo sviluppo di uno strumento giuridicamente vincolante a livello internazionale.
                  

                     Il Parlamento si esprime al fine di influenzare la posizione del comitato preparatorio delle Nazioni Unite e, per il relatore, è estremamente importante che le attività di pesca siano incluse nel nuovo strumento. Condividendo appieno l'approccio, ho votato senza dubbio a favore.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – Lo sviluppo crescente delle attività marittime sta compromettendo la sostenibilità e la conservazione della biodiversità marina anche nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale. Il gruppo di lavoro istituito ad hoc dall'Assemblea generale delle Nazioni Unite per affrontare la questione ha individuato la necessità di un coordinamento internazionale per la conservazione e l'uso sostenibile della diversità biologica ed intravede nella creazione di uno strumento internazionale giuridicamente vincolante, nell'ambito della convenzione delle nazioni Unite sul diritto del mare (UNCLOS) il modo più efficace per affrontare a livello globale il problema. Il gruppo sta già lavorando alla definizione dello strumento che dovrà essere pronto per il 2017 in vista della conferenza internazionale.
                  

                     Ritengo, come anche sostenuto nella relazione votata in plenaria e sulla quale ho espresso il mio voto a favore, che si tratti di una strada ormai obbligata, ma credo che sia necessario che il nuovo strumento includa anche le attività legate alla pesca che sono tra le principali cause della perdita di biodiversità marina. Per accrescere l'efficacia dello strumento, a mio parere vanno previsti anche strumenti in materia di responsabilità di tutti gli attori coinvolti e mi auguro che la Commissione europea accolga le indicazioni espresse dall'Aula.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση, καθώς οι θαλάσσιες δραστηριότητες αναπτύσσονται και πολλαπλασιάζονται με ταχύ ρυθμό, και συνεπώς η πίεση για τη βιωσιμότητα και διατήρηση της θαλάσσιας βιοποικιλότητας αυξάνεται διαρκώς.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε σήμερα την Έκθεση σχετικά με τις πτυχές που αφορούν την αλιεία στο πλαίσιο της διεθνούς συμφωνίας για τη θαλάσσια βιοποικιλότητα σε περιοχές πέραν της εθνικής δικαιοδοσίας. Είναι εμφανές πως το ζήτημα αυτό συνδέεται άμεσα με θέματα περιβαλλοντικής φύσεως και προστασίας των φυσικών ισορροπιών. Ως εκ τούτου θεωρώ πως πρέπει όλοι να είμαστε ιδιαίτερα ευαισθητοποιημένοι και να στηρίζουμε ανάλογες προτάσεις. Γι αυτό και ψήφισα θετικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Mi sono espresso a favore in quanto questa relazione mira a sviluppare uno strumento internazionale giuridicamente vincolante relativo alla conservazione e all'uso sostenibile della diversità biologica marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale.
                  

                     Infatti sono dell'opinione che sia necessaria una risposta concreta ed efficace all'aumento delle attività marine che si stanno sempre più moltiplicando e sviluppando nell'area europea. Una risposta capace di tutelare la biodiversità marina dai crescenti pericoli a cui viene esposta come ad esempio l'inquinamento o la pesca illegale. Facendo parte della commissione per l'ambiente, la sanità pubblica e la sicurezza alimentare mi sento particolarmente sensibile all'argomento e ritengo che il mio voto a favore sia stata un'espressione doverosa nei confronti di una modernizzazione internazionale che si premuri sempre più del bene collettivo che il mare rappresenta.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – The sea covers 71% of the Earth's surface, while less than 1% of regions beyond national jurisdiction enjoy the protection of marine protected areas (MPAs). For most of the ocean there is no legal mandate to create marine protected areas. Existing legal framework on this matter was developed more than 30 years ago and further elaboration will be necessary to promote the conservation of marine biodiversity in areas beyond jurisdiction. The Commission should encourage a holistic approach to MPAs, because coordination amongst many stake holders involved marine activities is necessary. The UN must implement existing rules and seek to establish additional ones to ensure the protection of biodiversity, also allowing for the creation of global management tools. This may include a centralised instrument for vessel registration, developing the Global Record of Fishing Vessels under the authority of the FAO. It is essential that fishing activities be added to this new agreement, to ensure efficient coordination of marine biology related instruments.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – Apoio o relatório Nicolai por considerar necessária a criação de um instrumento internacional juridicamente vinculativo, ao abrigo da Convenção das Nações Unidas sobre o Direito do Mar, para a conservação e utilização sustentáveis da biodiversidade marinha nas zonas fora da jurisdição nacional através de conceitos modernos e sustentáveis de gestão dos ecossistemas marinhos, dos princípios de governação dos oceanos e da pesca.
                  

                     Este novo acordo deverá incluir instrumentos para a responsabilização de todos os agentes envolvidos, sem os quais não será possível alcançar os objetivos a que nos propomos.
                  

                     Defendo que um intercâmbio de boas práticas neste domínio deverá continuar a existir sob a liderança da UE.
                  

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – We abstained because UNCLOS needs general recognition even when we dispute the EU's claim to competence.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Concordo con la presente relazione volta a sostenere la decisione dell'Assemblea generale delle Nazioni Unite di sviluppare, entro il 2017, uno strumento internazionale giuridicamente vincolante nel contesto dell'UNCLOS, relativo alla conservazione e all'uso sostenibile della diversità biologica marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – The European fisheries policy is geared towards sustainability and maintenance of healthy marine habitats and sustainable fish stocks. This is essential for the long-term sustainability of fisheries.
I support proportionality towards specific circumstances within Member States to take steps to implement management plans, monitor the application of the rules, deepen their knowledge base and strengthen research networks and the coordination of information on marine biodiversity.
Strict control and inspection programmes are needed to monitor all aspects of the bluefin tuna fishery and enforce the rules, but we should be sensitive towards specific realities like Malta's tuna industry.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor del presente informe porque supone un importante avance en la defensa de los recursos naturales marinos del planeta más allá de las aguas jurisdiccionales controladas por los estados. Este informe recibe positivamente el desarrollo de un instrumento jurídico vinculante orientado a la conservación de los recursos y la protección de la biodiversidad marina. El informe, igualmente, insta a los Estados Miembros de la Unión a que ratifiquen los acuerdos contemplados lo antes posible. El desarrollo de normas vinculante se ha demostrado ser la única forma de desarrollar la protección del medio ambiente en los estados, el desarrollo de estas normas para las aguas internacionales es un instrumento fundamental para avanzar en la protección de los recursos del planeta. Es por todo esto por lo que he decido votar a favor del presente informe.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Am votat pentru susținerea poziției și obiectivelor Comisiei Europene, angajată în numele statelor membre pentru negocierea acestui nou Acord internațional. În cadrul raportului, un aspect important îl reprezintă includerea activităților de pescuit printre cele reglementate de noul instrument internațional juridic.
                  

                     De asemenea, organizațiile regionale pentru gestionarea pescuitului trebuie extinse și trebuie să capete o importanță sporită în cadrul noului Acord internațional. Existența zonele marine protejate poate fi garantată doar dacă există o coordonare și o colaborare în toate domeniile de activitate. În acest sens, este foarte important ca acest nou Acord să includă o structură instituțională de luare a deciziilor.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Sprawozdanie z własnej inicjatywy dotyczy międzynarodowego zarządzania obszarami znajdującymi się poza jurysdykcją krajową, określanymi niekiedy jako ‘morze pełne’. Członkowie ONZ są odpowiedzialni za ochronę i zachowanie ‘wód w skali światowej’ w ramach dwóch umów międzynarodowych: (1) porozumienia ONZ w sprawie zasobów rybnych oraz (2) Konwencji ONZ o prawie morza (UNCLOS). Niniejsze sprawozdanie stanowi pozytywną reakcję na decyzję o opracowaniu międzynarodowego prawnie wiążącego instrumentu w ramach UNCLOS w celu podjęcia wyzwań związanych z ochroną morza pełnego.
                  

                     Nielegalne, nieraportowane i nieuregulowane połowy, wydobywanie zasobów mineralnych, odwierty energetyczne, zanieczyszczenia i odpady morskie przyczyniają się do szkód wyrządzanych w siedliskach i ekosystemach morskich. Sprawozdanie wzywa Komisję do współpracy z zainteresowanymi stronami w celu wsparcia nowego instrumentu i zwraca uwagę na istotną rolę UE w zapewnieniu zrównoważonego zarządzania zasobami morskimi na morzu pełnym.
                  

                     Poparłem w głosowaniu powyższy dokument.
                  

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Având în vedere că Uniunea Europeană joacă un rol important pe scena internațională în domeniul pescuitului, dar și faptul că oceanele au un rol fundamental în multe dintre sistemele Pământului, inclusiv clima, și reprezintă cadrul în care se desfășoară multe activități umane precum pescuitul, producerea de energie, transportul și comerțul, susțin și întăresc ideea raportorului cu privire la includerea activităților de pescuit în acest nou instrument.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative formule une série de recommandations pour l'élaboration d'un instrument international juridiquement contraignant en faveur de la conservation et de l'utilisation durable de la biodiversité marine des zones ne relevant pas de la juridiction nationale.
                  

                     Considérant qu'une pêche durable et responsable est une condition sine qua non de la préservation de la filière de la pêche en Europe et dans le monde, j'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport car il soutient la création, d'ici la fin 2017, d'un instrument international juridiquement contraignant se rapportant à la Convention des Nations unies sur le droit de la mer de 1995. Cet instrument porte sur la conservation et l'utilisation durable de la biodiversité marine des zones ne relevant pas de la juridiction nationale.
                  

                     Les mesures que contient ce rapport soulignent également l'importance du rôle que joue l'Union européenne pour garantir la gestion durable des ressources biologiques marines et recommandent que celle-ci continue à être active lors de l'élaboration et de la mise en œuvre de ce nouvel instrument.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – La création de zones marines protégées et d'outils de gestion à l'échelle mondiale, notamment pour l'immatriculation des navires et le suivi scientifique des nouvelles activités d'exploitation, peut contribuer à préserver la biodiversité marine.
                  

                     Toutefois, les modalités de ces dispositifs ne sont pas assez précises. Ceux-ci, bien qu'ils ne soient pas dénués de sens, viendraient s'ajouter à un cadre européen reconnu comme étant très contraignant pour les pêcheurs. En attendant de savoir si les nouvelles obligations règlementaires toucheront les pêcheurs européens ou leurs concurrents, je me suis abstenue sur ce texte.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Гласувах ‘за’ този доклад, защото смятам, че международните води трябва да се пазят от посегателства и трябва да се осъществява по-строг контрол спрямо незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов, експлоатацията на минерали, сондирането, замърсяването и морските отпадъци. Подкрепям създаването на международен инструмент в рамките на Конвенцията на ООН по морско право, който ще намали щетите, нанасяни в момента на морската екосистема, като се осигури устойчиво управление на морските ресурси в международни води.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – Az Európai Néppárt frakciójának iránymutatásával összhangban szavazatommal támogattam a Nicolai-jelentés elfogadását.
                  

                     A Föld tengereinek 30%-a túlhalászott, a tengeri halállományok veszélybe kerültek. Ezért érthető, hogy a tengeri halállományok fenntartása érdekében az Európai Unió a tengeri halászat megfelelő korlátozására kényszerül. Tehát folyamatosan és jelentősen csökken a kihalászott tengeri halmennyiség. Ezért a közös halászati politikának jóval nagyobb figyelmet kell fordítania a fenntartható haltenyésztésre, vagyis az akvakultúrára, kiemelten pedig az édesvízi haltenyésztésre.
                  

                     A magyarországi halastavak jelentős része Natura 2000 területen fekszik. Ezek a halgazdaságok semmilyen veszélyt sem jelentenek e területek természeti értékeire. Sőt, sok esetben éppen a zárt rendszerű halastavainknak köszönhetőek az általuk létrehozott, illetve megőrzött egyedi vizes élőhelyi társulások. Következésképpen, az édesvízi akvakultúrát kell előtérbe helyezni és minél nagyobb mértékű uniós támogatásban részesíteni. Továbbá ezt a területet meg kell szabadítani az indokolatlanul szigorú és felesleges fenntarthatósági előírásoktól, amelyek csak a tengeri halászat és akvakultúra esetében indokoltak.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Abstention: la convention des Nations unies risque de créer des outils de gestion mondiaux échappant aux États souverains.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório segue as recomendações feitas em 2015 na Assembleia-Geral das Nações Unidas sobre a cooperação internacional para a proteção dos ecossistemas e a sustentabilidade da utilização dos recursos marinhos. Enfatiza a necessidade de estabelecer um instrumento vinculativo, sob a responsabilidade da Convenção das Nações Unidas sobre o Direito do Mar.
                  

                     A posição do Grupo de Trabalho que realizou as recomendações e da Assembleia-Geral das Nações Unidas aponta o impacto negativo que o rápido crescimento e expansão das atividades marítimas (nomeadamente pesca industrial, a perfuração marítima, transporte, etc.) terão e têm tido sobre o ambiente marinho. A necessidade de aprofundar a legislação de âmbito internacional, num contexto em que 64% da área de mar existente fica fora das jurisdições nacionais, é, assim, considerada fundamental.
                  

                     Revendo-nos no seu sentido global, o relatório contém, todavia, algumas referências valorativas das políticas da UE, nomeadamente da Política Comum das Pescas, nas quais não nos revemos. Tampouco apoiamos uma visão centralizadora, de apoio às posições da UE e de atribuição de poder às suas instituições, em particular à Comissão Europeia. Essa lógica tem favorecido as grandes indústrias de pesca, mas tem afetado negativamente a pesca de pequena escala, as pequenas indústrias e as comunidades piscatórias, com um impacto negativo nos ecossistemas.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione perché essa impegna la Commissione, nell'ambito della convenzione delle Nazioni Unite sul diritto del mare, a svolgere un ruolo di primo piano nel creare uno strumento internazionale giuridicamente vincolante che garantisca la salvaguardia ed un utilizzo corretto delle risorse marine nelle zone di alto mare.
                  

                     Non possiamo permettere che attività quali la pesca non regolamentata o non dichiarata o peggio ancora l'inquinamento e lo scarico di rifiuti in mare mettano a repentaglio i nostri ecosistemi marini per tutto ciò che essi rappresentano dal punto di vista ambientale, economico e sociale.
                  

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Morské aktivity sa rozvíjajú a násobia nezvyčajne rýchlym tempom, a tým rastie aj tlak na udržateľnosť a zachovanie morskej biodiverzity. Medzinárodné spoločenstvo uznáva potrebu spoločného medzinárodného prístupu za účelom lepšej správy znečistenia, ľudskej činnosti a zvýšenia nebezpečenstva pre morské biodiverzity. Do konca roka 2017 by mali byť odprezentované medzinárodne právne záväzné nástroje. V priebehu posledných desaťročí sa ľudská činnosť na moriach stále viac násobí. Potenciál pre rast a zamestnanosť je obrovský a mal by byť použitý v rámci ekologických limitov morského prostredia. Rybolov a akvakultúra zohrávajú dôležitú úlohu v morskom hospodárstve. Zodpovedný rybolov a akvakultúra sú kľúčom k trvalo udržateľnému rozvoju a zdravému morskému ekosystému.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Mi astengo perchè la relazione pare porre strumenti troppo giuridicamente vincolanti.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Η βιοποικιλότητα, όχι μόνο στην θάλασσα αλλά παντού, είναι κάτι που πρέπει να φροντίσουμε ώστε να διαρκέσει. Πρέπει, όντως, να γίνουν τα μέγιστα ούτως ώστε να διαφυλαχτούν οι θάλασσες και ωκεανοί μας και να αποτραπεί η ρύπανση τους καθώς μόνο έτσι θα μπορέσει να συνεχιστεί η αλιεία χωρίς να απειλεί τα ψάρια και την υγεία των καταναλωτών. Για τους παραπάνω λόγους υπερψηφίζω την έκθεση A8-0042/2016.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – Blue growth has to be one of our main priorities, as pressure on the sustainability and conservation of marine biodiversity is constantly increasing. In recent decades, human activities at sea have multiplied. The potential for growth and jobs is enormous and should be used within the ecological limits of the marine environment. Fisheries and aquaculture play an important role in the marine economy, but we must be determined in tackling the environmental problems and the need for sustainable development.
I am therefore in favour of an international approach in order to manage pollution, human activities and increasing dangers to marine biodiversity.
Responsible fisheries and aquaculture are key to sustainable development and a healthy marine eco-system; fishing must be integrated into this vision of the future of the sea that is blue growth.

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Elfogadom a jelentést, és egy véleményen vagyok az előadóval, miszerint a tengeri biológiai sokféleséget a nemzeti hatáskörön túl, egy nemzetközi, jogilag kötelező érvényű eszközrendszerbe helyezzük be. Azonban az új eszközrendszerben a halászatnak is szerepelnie kell.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del informe teniendo presente que las actividades marinas se desarrollan y multiplican con rapidez, por lo que la presión sobre la sostenibilidad y la conservación de la biodiversidad marina está en constante aumento. Es por esto que el trabajo en curso de la Asamblea General de las Naciones Unidas resulta importante. El nuevo acuerdo debe incluir instrumentos para la rendición de cuentas por parte de todos los agentes implicados. Además, teniendo en cuenta las necesidades de los países en desarrollo, el desarrollo de capacidades y el intercambio de información deben tener carácter prioritario.
                  

Elisabetta Gardini (PPE),
in writing. — I supported this report because it is very important that the European Union lead the way in the process of finding more sustainable ways to use the resources of the sea and to protect the sea's biodiversity. A sustainable way to use the sea is especially important in areas where there is currently no jurisdiction as we can have no control over activities in these areas.

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Accolgo con favore la relazione dei colleghi della commissione pesca, con la quale il Parlamento europeo prende atto favorevolmente della decisione dell'Assemblea generale delle Nazioni Unite di sviluppare uno strumento internazionale giuridicamente vincolante nel contesto relativo alla conservazione e all'uso sostenibile della diversità biologica marina.
                  

                     Promuovere la conservazione e l'uso sostenibile della biodiversità marina è infatti essenziale per il nostro Continente, e sarà ancora più efficace se sapremo applicare approcci moderni e sostenibili di gestione degli ecosistemi marini, i principi di governance degli oceani e di gestione dello sfruttamento delle risorse marine.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione del PE sugli aspetti relativi alla pesca nel quadro dell'accordo internazionale sulla biodiversità marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale, convenzione delle Nazioni Unite sul diritto del mare, perché penso che essa sia basata su un impianto equilibrato e positivo rispetto ad una delle grandi sfide del settore della pesca in Europa, ovvero il raggiungimento del necessario equilibrio tra sostenibilità e tutela della biodiversità da un lato, e attività economiche e pesca dall'altro.
                  

                     Fin dal 1995 la comunità internazionale ha riconosciuto il tema delle conseguenze ambientali sulla biodiversità delle attività umane ed ha adottato iniziative importanti come la firma dell'UNFSA, la costituzione di specifici gruppi di lavoro e, da ultimo, il mandato per la redazione di un testo vincolante a livello internazionale entro il 2017. L'UE, con la sua politica comune per la pesca, è da sempre promotore di standard ambientali molto elevati a livello interazionale, coniugando crescita blu e tutela dell'ambiente.
                  

                     Accolgo, inoltre, con favore i richiami alla lotta contro la pesca illegale e non dichiarata, alla necessità di migliori dati sulla biodiversità marina nei mari europei e l'invito ad assumere un ruolo di primo piano nella lotta ai rifiuti plastici in mare.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zum ‘Seerechtsübereinkommen der Vereinten Nationen: fischereiliche Aspekte’ gestimmt. Große und kleinere Fischereibetriebe in Europa stehen für eine verantwortungsbewusste, nachhaltige Fischerei, die die Notwendigkeiten der Biodiversität anerkennen.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Ich begrüße das Seerechtsübereinkommen der Vereinten Nationen zur nachhaltigen und selektiven Nutzung und Erhaltung der biologischen Vielfalt außerhalb nationaler Hoheitsgebiete. Es ist wichtig, mit Nachdruck an der Entwicklung eines international rechtsverbindlichen Instruments zu arbeiten, um Defiziten auf diesem noch sehr unerforschten Gebiet entgegenzuwirken und die Umwelt zu schonen. Auch für die Arbeit und den Fortschritt in der Gemeinsamen Fischereipolitik der EU hat das Abkommen zentrale Bedeutung.
                  

Julie Girling (ECR),
in writing. – In waters outside of national jurisdictions, or the ‘high seas,’ the United Nations (UN) is responsible for environmental sustainability and conservation through two international agreements, one of which – the UN Convention on the Law of the Sea (UNCLOS) – is an international, legally-binding framework. The European Parliament own initiative report which was voted on in plenary reacts positively to the UNCLOS and welcomes this framework as a means to address the challenges of protecting the ecosystems of the high seas. Illegal, unreported and unregulated fishing, mineral exploitation and energy drilling, and pollution and marine litter are all damaging marine habitats and ecosystems. The EU has an important position in securing the sustainable management of marine resources in the high seas. This is reflected in the report's call for the Commission to work closely with interested parties and support the UNCLOS framework. I voted in favour of this report as I hope that demonstrating support for the UNCLOS will help find international solutions for this environmental degradation and demonstrate the EU's commitment to global environmental issues.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Les négociations sur le droit de la mer visent à combler les lacunes du traité de Montego Bay sur la haute mer, afin de défendre la biodiversité.
                  

                     Le rapport Nicolai propose ainsi des zones marines protégées, l'immatriculation de navires à l'échelle mondiale, mais aussi un suivi scientifique des nouvelles activités d'exploitation des ressources marines.
                  

                     L'objectif est louable, mais il faut surtout lutter contre la pêche illégale. C'est elle qui nuit gravement à la biodiversité.
                  

                     Pour le moment, le rapport Nicolai se contente d'encourager la coopération internationale. C'est insuffisant, mais les négociations ne font que commencer et ne devraient aboutir que vers 2022. Nous pourrons alors juger ce rapport à l'aune des résultats qu'il aura produits.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor dado que el informe pretende establecer mecanismos que enlacen la Convención de las Naciones Unidas sobre el Derecho del Mar pero en el ámbito de la pesca, recalcando la importancia de la conservaci on de la biodiversidad marina y el uso sostenible de los recursos marinos.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, as while there is considerable potential for jobs and growth in the marine sector, it is also one that requires protection and balance in terms of working within the sector's ecological capacities.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. The report stresses that this new international agreement should secure a level playing field among all stakeholders.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – H έκθεση εστιάζει στην ανάγκη ενίσχυσης και διατήρησης της θαλάσσιας βιοποικιλότητας και της αειφόρου χρήσης αναγνωρίζοντας την ίδια στιγμή τους κίνδυνους και τις αρνητικές επιπτώσεις που προκαλούνται στο παγκόσμιο θαλάσσιο περιβάλλον από την ταχεία ανάπτυξη και επέκταση των θαλάσσιων δραστηριοτήτων (βιομηχανική αλιεία, θαλάσσια γεώτρηση, ναυτιλία κλπ).
                  

                     Η έκθεση λαμβάνει υπόψη επίσης ότι το 64% περίπου της θάλασσας, κυρίως η ανοικτή θάλασσα και ο θαλάσσιος βυθός βαθέων υδάτων, είναι περιοχές εκτός της εθνικής δικαιοδοσίας των κρατών και διέπονται από το διεθνές δίκαιο και ως τούτου είναι υψίστης σημασίας όπως οι περιοχές αυτές προστατεύονται καλύτερα βάσει του διεθνούς δικαίου.
                  

                     Τέλος, υπάρχει επίσης μια ακόμη σημαντική, ρητή αναφορά ότι κάθε χώρα έχει το δικαίωμα να επωφελείται από τη διατήρηση και την αειφόρο χρήση των πόρων της, ιδίως όσον αφορά τη γαλάζια ανάπτυξη. Λαμβάνοντας υπόψη τα πιο πάνω υπερψηφίσαμε την έκθεση .
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I was happy to support this motion. The conservation and sustainable use of marine biodiversity under the auspices of international law is a common concern for all mankind and essential to ensure that our dependence on the ocean does not become too burdensome. The United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS) provides for a mechanism whereby all actors with an interest in the development of the ocean's resources are held accountable for their actions in relation to the sea. I feel that this reflects the attitude of the EU which should continue to play a leading role in the development of this new instrument and in the implementation process.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of the motion as it is crucial that an internationally recognised and agreed-upon, legally binding text is created, in an effort to protect the waters of the world.

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – The United Nations Convention on the Law of the Sea pre-dates many recent technological innovations in global fisheries and it is important that the law keeps up with these developments. I therefore was happy to support this text.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – Nowadays, marine activities are developing and multiplying at a fast rate, with the pressure on marine biodiversity constantly increasing. I agree with the rapporteur that the solution for these issues should come from an internationally legally binding instrument, and this can be foreseen in the near future.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za prijedlog rezolucije Europskog parlamenta o aspektima ribarstva obuhvaćenima međunarodnim sporazumom o morskoj biološkoj raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije konvencija Ujedinjenih naroda o pravu mora, zbog toga što smatram da je potrebno osigurati održivo upravljanje oceanima i morima kako bi se dalo konkretno rješenje problemu zagađenja okoliša. 71 % naše planete je pokriveno morem u kojemu je prisutan značajan dio svjetske bioraznolikosti te ujedno predstavlja neprocjenjivu baštinu koja je sve više u ozbiljnoj opasnosti.
                  

                     Sve veći broj morskih aktivnosti koje se odvijaju u podvodnom svijetu prijete očuvanju bioraznolikosti i smanjuju razinu morskih resursa. Smatram da takve aktivnosti trebaju biti, prije svega, održive te u skladu s međunarodnim obvezama i pravilima. U tom kontekstu ključno je spriječiti prekomjerno, ilegalno i neregulirano ribarenje te ogromne količine morskog smeća. Držim da je nužno osnažiti međunarodne obvezujuće instrumente te u potpunosti iskoristiti i pokrenuti potencijal plave ekonomije u skladu s načelima korektne i održive eksploatacije.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Le rapport reconnait que l'Union européenne a été un acteur essentiel du point de vue de l'exploitation adéquate des ressources biologiques marines. Il préconise également la création de zones marines protégées, d'outils de gestion à l'échelle mondiale, notamment pour l'immatriculation de navires, et un suivi scientifique des nouvelles activités d'exploitation des ressources marines.
                  

                     On ne peut voter en faveur de ce rapport, car la convention des Nations unies risque effectivement de créer des outils de gestion mondiaux échappant aux États souverains. Néanmoins, il est tout aussi inutile de voter contre, car on peut anticiper que les nouvelles contraintes règlementaires toucheront peu les pêcheurs européens mais plutôt leurs concurrents. En tout état de cause, le rapport ne fait qu'établir des recommandations. D'où mon abstention sur ce vote.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – We abstained because UNCLOS needs general recognition even when we dispute the EU's claim to competence.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de ma collègue Norica Nicolai sur les aspects relatifs à la pêche dans la Convention des Nations unies sur le droit de la mer.
                  

                     En raison des préoccupations et des débats de la communauté internationale portant sur l'efficacité du cadre actuel pour répondre à la question de la conservation et de l'utilisation durable des ressources marines au-delà des zones de juridiction nationale, un groupe de travail ad hoc aux Nations unies a recommandé l'élaboration d'un instrument international juridiquement contraignant et portant sur la préservation et l'exploitation durable de la biodiversité marine en haute mer. J'ai approuvé cette proposition législative, qui soutient les avancées sur la création d'une législation internationale pour la biodiversité marine.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Josu Juaristi Abaunz (GUE/NGL),
por escrito. – El informe ‘acoge con satisfacción la decisión adoptada por la Asamblea General de las Naciones Unidas de elaborar un instrumento internacional jurídicamente vinculante en el marco de la CNUDM sobre la conservación y el uso sostenible de la biodiversidad marina de las zonas situadas fuera de la jurisdicción nacional a fin de, entre otras cosas, resolver las actuales deficiencias’ lo cual comparto, al igual que apoyo las medidas en defensa de la biodiversidad marina, para lo cual la Unión Europea y los Estados miembros se tienen que implicar más activamente.
                  

                     Sin embargo, no subscribo el párrafo incluido en el informe ‘Reconoce y apoya el papel positivo y de liderazgo desempeñado por la Unión y la Comisión, teniendo en cuenta la posición de protagonismo de la industria y el mercado pesqueros de la Unión y el hecho de que la política pesquera europea está orientada a la sostenibilidad’, porque no puedo compartir la afirmación de que la política pesquera europea está orientada a la sostenibilidad.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Le rapport salue la décision de l'Assemblée générale des Nations unies d'élaborer, au titre de la CNUDM, un instrument international juridiquement contraignant relatif à la conservation et à l'exploitation durable de la biodiversité marine dans les zones situées au-delà des limites de la juridiction nationale. Il insiste sur l'importance de progresser dans l'élaboration de ce nouvel instrument et de respecter l'objectif prévu d'en finaliser la rédaction pour fin 2017.
                  

                     Ce rapport étant équilibré, j'ai voté en sa faveur.
                  

Jarosław Kalinowski (PPE),
na piśmie. – Wielkim bogactwem człowieka jest środowisko naturalne i wszystko, co daje nam matka natura. Nie zawsze jednak potrafimy uszanować to, co mamy. Dodatkowo nasza populacja bardzo szybko się rozrasta, co skutkuje coraz większym zapotrzebowaniem na surowce i bogactwa naturalne. Jednym z takich zasobów są morza i zwierzęta, które w nich żyją. Dlatego niezmiernie cieszy inicjatywa ONZ i nadanie dużego znaczenia kwestii morskiej różnorodności biologicznej oraz stworzenia instrumentu, który pozwoli kontrolować zasoby morskie.
                  

                     W zarządzaniu zasobami morskimi konieczne jest, by wziąć pod uwagę rybołówstwo. Należy wesprzeć zatem utworzenie skutecznego instrumentu, który zapewni połowy rozsądne dla ekosytemów, respektujące okresy ochronne oraz szanujące zagrożone gatunki. Aby instrument taki był choć minimalnie skuteczny, konieczne jest stworzenie systemu kontroli, który pozwoli na rozliczanie wszystkich podmiotów korzystających z morskich akwenów. Taki instrument musi wziąć pod uwagę specyfikę krajów rozwijających się i trudności, jakie pojawią się przy wdrażaniu i egzekwowaniu tego narzędzia w przyszłości. Dlatego musimy postarać się, by Unia Europejska odegrała znaczącą rolę w kreowaniu tym instrumentem i wdrażaniu go.
                  

Béla Kovács (NI),
írásban. – Földünket unokáinktól kaptuk kölcsön és aligha állíthatjuk, hogy annak javaival jól sáfárkodunk. Különösen igaz ez az élővilágra, így a tengerek, óceánok biológiai sokszínűségének megőrzésére is.
                  

                     Az adott jelentés igen fontos mindannyiunk jövője szempontjából, és teljes mértékben támogatandó, mert kellő körültekintéssel és érvekkel megfelelően alátámasztva teszi meg javaslatait az ENSZ közgyűlés elé kerülő tervezetnek az EU részéről történő jó előkészítése érdekében.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – I have voted for the resolution because there is no doubt that we should support efforts made by the UN (in particular UNGA) to move the issue of marine biological diversity beyond areas of national jurisdiction to a point where an internationally legally binding instrument can be foreseen. In fact, it is our common international duty to suppress the increased pressure on the sustainability and conservation of the marine biodiversity caused by marine activities. In this context, I fully believe that the EU should play an important role not only in development of this new instrument but also in its implementation process because the Union has experience in regulation and coordination of marine activities beyond areas of national jurisdiction.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. – Sostengo la presente relazione sulla Convenzione delle Nazioni Unite sul diritto del mare (UNCLOS). Così come riportato dalle Nazioni Unite, è nostro dovere trovare un sistema di leggi interazionali per gestire l'inquinamento marino e per salvaguardare la biodiversità presente nelle nostre acque. Nel suo ultimo rapporto, infatti, l'Assemblea generale sottolinea la necessità di formulare un sistema globale che sia in grado di sviluppare normative con valenza internazionale, che vadano oltre quelle che sono le leggi nazionali. L'UE si impegna, pertanto, a portare avanti un processo di adozione delle misure giuridiche sulle attività di pesca e di protezione delle aere marine, contribuendo così al progresso di un progetto globale e di notevole importanza.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenue sur le rapport sur la Convention des Nations unies sur le droit de la mer.
                  

                     De fait, 64 % des mers sont situées au-delà des limites de juridiction des États et sont régies par le droit international. Selon le rapporteur, le cadre juridique existant, élaboré il y a plus de 30 ans sur la base du principe de la liberté de la haute mer, ne permet plus d'assurer la conservation et l'exploitation durable de la biodiversité marine.
                  

                     La pêche est évidemment une activité qui impacte considérablement la biodiversité marine et elle sera donc visée par toutes les mesures de conservation et de gestion. Toutefois, si la législation internationale était renforcée, cela impacterait peu les pêcheurs européens, qui subissent déjà les plus fortes contraintes pour parvenir au rendement maximal durable.
                  

                     J'estime que l'on ne peut voter en faveur de ce rapport, car la convention des Nations unies risque de créer des outils de gestion mondiaux échappant aux États souverains. Néanmoins, il est tout aussi inutile de voter contre, car on peut anticiper que les nouvelles contraintes règlementaires toucheront peu les pêcheurs européens mais plutôt leurs concurrents.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce rapport car sous prétexte d'assurer la conservation des stocks de poissons, il recommande de créer des outils de gestion mondiaux qui risquent de porter de nouvelles atteintes à la souveraineté des États.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Le rapport se penche sur le cadre juridique qui régit les eaux internationales, soit 64 % des mers, et qui assure la conservation et l'exploitation durable de la biodiversité marine. Établi il y a plus de 30 ans, ce cadre montre ses limites et ne suffit plus à protéger la biodiversité marine de la pêche de masse.
                  

                     L'Union européenne, en tant qu'acteur reconnu comme essentiel dans l'exploitation respectueuse des ressources biologiques maritimes, fait de nombreuses recommandations à travers ce rapport pour améliorer le droit de la mer. Ainsi, le texte soumet à l'étude plusieurs propositions comme la création de zones marines protégées, d'outils de gestion à l'échelle mondiale, d'un suivi scientifique des nouvelles activités marines.
                  

                     Cependant, bien que l'intention du rapport soit juste, il ne fait qu'établir un ensemble de recommandations et ne propose pas de plan d'action; je me suis donc abstenu.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor del presente informe porque supone un importante avance en la defensa de los recursos naturales marinos del planeta más allá de las aguas jurisdiccionales controladas por los estados. Este informe recibe positivamente el desarrollo de un instrumento jurídico vinculante orientado a la conservación de los recursos y la protección de la biodiversidad marina. El informe, igualmente, insta a los Estados Miembros de la Unión a que ratifiquen los acuerdos contemplados lo antes posible. El desarrollo de normas vinculante se ha demostrado ser la única forma de desarrollar la protección del medio ambiente en los estados, el desarrollo de estas normas para las aguas internacionales es un instrumento fundamental para avanzar en la protección de los recursos del planeta. Es por todo esto por lo que he decido votar a favor del presente informe.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – A través del presente informe, el Parlamento Europeo urge a la Comisión Europea y a los Estados Miembros a dar pasos firmes en la conservación del medio ambiente y la promoción de un desarrollo sostenible.
                  

                     En concreto, proponemos a los Estados miembros que aún no lo hayan hecho, la ratificación de la Convención de Naciones Unidas sobre Derecho del mar y su compromiso con las zonas marinas protegidas ya que, si bien un sesenta y cuatro por ciento del total del mar está regulado por las distintas jurisdicciones nacionales, menos de un uno por ciento del mismo está protegido por las mismas.
                  

                     De esta forma, desde el Parlamento Europeo queremos llamar la atención sobre los Estados miembros sobre la importancia que, no sólo sobre los países miembros, sino sobre el conjunto de la población mundial, tiene la preservación de los ecosistemas marinos.
                  

                     Es por todo ello que mi voto será favorable a este informe.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Ujedinjeni narodi su iskazali važnost zaštite svjetskih voda kroz studiju Agenda 21 koja je objavljena u sklopu konferencije ‘Earth Summit’ održane 1992. Konferencijom se ukazalo na nužnost međunarodnog pristupa u sprječavanju, smanjenju zagađenja mora i očuvanju morske bioraznolikosti. Navedena konferencija poslužila je kao temeljni oslonac za daljnji razvoj studija i razvijanja svijesti o zaštiti mora.
                  

                     Zadnjih nekoliko desetljeća dinamika morskih aktivnosti koje direktno utječu na morsku bioraznolikost znatno je porasla. Ona je utjecala na smanjenje biološke raznolikosti i degradiranje ekosustava. S obzirom na međunarodni utjecaj, Unija aktivno promiče zaštitu i kontrolu morske bioraznolikosti kao i očuvanje morskog ekosustava te definira instrumente kojima se to postiže. Unija u suradnji s trećim zemaljama ulaže napore u izgradnju potrebnih kapaciteta, prijenos morske tehnologije, zaštitu osjetljivih i rijetkih ekosustava i zaštitu ugroženih vrsta morskog života.
                  

                     Održivo korištenje i očuvanje morske bioraznolikosti usko je povezano s održivim razvojem, dugoročno i od iznimnog je značaja za sve države u gospodarskom, društvenom i ekološkom pogledu, stoga sam podržala izvješće.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης σχετικά με ζητήματα αλιείας στο πλαίσιο της διεθνούς συμφωνίας για τη θαλάσσια βιοποικιλότητα σε περιοχές που βρίσκονται εκτός εθνικής δικαιοδοσίας, Σύμβαση των Ηνωμένων Εθνών για το Δίκαιο της Θάλασσας, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 11/4/2016, καθώς και διότι η εν λόγω Έκθεση είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce texte.
                  

                     Ce rapport vise à renforcer le rôle de l'Union européenne dans la protection des espaces maritimes mondiaux. En outre, il préconise la création de zones maritimes protégées ainsi que de structures mondiales de gestion des espaces maritimes qui ne sont, pour la plupart, soumis au contrôle souverain d'aucun État.
                  

                     Purement incantatoire, ce rapport est, de toute façon, dépourvu de portée juridique réelle. Cependant, il s'inscrit en faux avec le principe de souveraineté des États, en prônant une mondialisation toujours plus poussée de la gestion des espaces maritimes.
                  

David Martin (S&D),
in writing. – The UN addressed the importance of protecting the waters of the world in the paper that was published as a result of the Rio de Janeiro, Brazil, UN Conference on Environment & Development that took place on 3-14 June 1992, called Agenda 21. This showed that the international community was acknowledging the necessity of an international approach in order to manage pollution and increasing dangers to marine biodiversity. This was followed by the Johannesburg Declaration on Sustainable Development and the Plan of Implementation which were agreed upon during the UN World Summit in South Africa, on 2-4 September 2002. In 2012, in the document published as a result of the latest UN Conference on Sustainable Development held in Rio de Janeiro, called Rio+20 as a link to the first Rio Agenda, the international community restated its determination in tackling the environmental problems and the need for sustainable development. This shows that although the UN and all those who are part of these declarations and agreements commit themselves to these objectives, they need to adapt their plans and priorities to a fast developing world, with activities being diversified and multiplied every single year.

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – Esprimo un voto favorevole alla relazione riguardante gli aspetti relativi alla pesca nel quadro dell'accordo internazionale sulla biodiversità marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale.
                  

                     La suddetta relazione accoglie con favore la decisione dell'Assemblea generale delle Nazioni Unite di sviluppare uno strumento internazionale relativo alla conservazione e all'uso sostenibile della diversità biologica marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale entro il 2017. Nella relazione si evidenzia l'importanza di includere le attività legate alla pesca in questo nuovo strumento nonché il ruolo fondamentale che l'UE deve avere nell'espansione di questo nuovo strumento e nel processo di attuazione.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Η θαλάσσια βιοποικιλότητα σε περιοχές που δεν ανήκουν σε κάποια εθνική δικαιοδοσία, διατρέχει σοβαρό κίνδυνο ρύπανσης απουσία οργανωμένης προσπάθειας προστασίας της από την διεθνή κοινότητα. Ευτυχώς, ο ΟΗΕ από πολύ νωρίς τόνισε τη σημασία προστασίας της και έτσι σήμερα, υπάρχει διεθνής αποδοχή του θέματος προβαλλόμενη μέσα από διεθνή νομικά κείμενα.
                  

                     Παρά τις διακηρύξεις, τα ΗΕ θα πρέπει να θέσουν το θέμα σε προτεραιότητα με δραστηριότητες που υλοποιούν το στόχο αυτό. Στο πλαίσιο αυτό, η συμφωνία των ΗΕ για τα ιχθυοαποθέματα (UNSFA 1995), η οποία αποτελεί εκτελεστική συμφωνία της προγενέστερης Σύμβασης των Ηνωμένων Εθνών για το Δίκαιο της Θάλασσας (UNCLOS 1982), θεσπίζει το απαραίτητο νομικό καθεστώς. Οι πιο πρόσφατες προσπάθειες εστιάζονται στην κατάρτιση ενός νέου κειμένου, το οποίο να αποτελεί αυστηρό διεθνές δίκαιο και επομένως δεσμευτικό για τα συμμετέχοντα κράτη με άμεσα μέτρα εφαρμογής και υπολογίζεται να είναι έτοιμο το 2017.
                  

                     Επικροτώντας την προσπάθεια αυτή, συμμερίζομαι τις θέσεις της εισηγήτριας, η οποία τονίζει ότι θα πρέπει να συμπεριληφθεί και η αλιεία στα ρυθμιστικά θέματα, λόγω των επιπτώσεων που έχει στη θαλάσσια βιολογία. Τέλος, σε σχέση με τεχνικά ζητήματα, είναι σημαντικό να υπάρξει μηχανισμός ελέγχου της συμμόρφωσης των συμβαλλόμενων μερών, άλλα και της αποδοτικότητας του συγκεκριμένου μηχανισμού.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Durant ses 200 000 ans d'histoire, jamais l'espèce humaine n'aura autant pesé sur son écosystème. La mer est aussi source d'espoir pour l'humanité. Nourriture, eau douce ou énergie viendront de la mer, pour peu que les conditions d'exploitation des océans rompent avec les logiques égoïstes et court-termistes. Rien n'est moins sûr.
                  

                     De fait, 64 % des espaces marins ne sont placés sous aucune juridiction internationale et 45 % de la surface de la Terre sont un espace de non-droit. La Convention des Nations unies sur le droit de la mer développe, dans le cadre d'un nouvel accord international, un instrument juridiquement contraignant à l'échelle internationale pour la conservation et la gestion de la biodiversité marine.
                  

                     Le présent rapport invite les parlementaires à engager l'UE dans cette démarche. Je vote pour.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Le cadre juridique international devant protéger la biodiversité est vétuste, selon le rapporteur. Si la législation était renforcée aujourd'hui, cela aurait une faible incidence sur les pêcheurs européens, étant donné les contraintes lourdes qui pèsent déjà sur eux. En revanche cela aurait une influence sur la concurrence. Toutefois je ne peux accepter que la convention des Nations unis puisse forger des outils déterminants qui échappent aux États.
                  

                     En conséquence je me suis abstenue.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente o relatório sobre os aspetos relativos à pesca no quadro do acordo internacional sobre a biodiversidade marinha nas zonas fora da jurisdição nacional, convenção das nações unidas sobre o direito do mar. É muito importante debater sobre um novo instrumento internacional que regule os nossos mares. Um novo instrumento que inclua as atividades da pesca. Não basta apenas gerir a poluição e as crescentes ameaças à biodiversidade marinha. A UE deve continuar a liderar nesta matéria.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I gave my support to this report on the sustainability and conservation of marine biodiversity. The EU has shown that properly implemented measures in this field can lead to an improvement of habitats and fishing stocks, and I welcome the efforts undertaken by the United Nations towards internationally and legally binding instruments in this field.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Je me réjouis de l'adoption par le Parlement européen de cette résolution sur les aspects relatifs à la pêche du futur accord international sur la biodiversité marine au-delà des zones de juridiction nationale.
                  

                     Conclu dans le cadre de la Convention des Nations unies sur le droit de la mer, cet accord se devra d'être un outil central de la préservation de la biodiversité marine à l'échelle mondiale. Le lien étroit qui existe entre les possibilités de pêche et la préservation de la biodiversité marine devra être pris dûment en compte. Le Parlement rappelle aussi, entre autres, l'importance des techniques de pêche sélective, la nécessité de faire de la lutte contre la pêche INN une priorité ainsi que le rôle clé que l'Union se doit de jouer dans la gouvernance mondiale des mers et océans.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Dohovor OSN o morskom práve, upravujúci práva a povinnosti národov vo vzťahu k využívaniu oceánov a morí, predstavuje základný inštrument medzinárodného práva v oblasti obchodného využívania, riadenia a ochrany prírodných zdrojov svetových morských vôd. Dohodou o morskej biodiverzite v oblastiach mimo vnútroštátnej jurisdikcie medzinárodné spoločenstvo potvrdilo nutnosť ochrany morskej fauny a flóry pred znečistením spôsobeným ľudskou činnosťou, ako aj udržateľné využívanie prírodných zdrojov v oblastiach mimo jurisdikcie štátov. Domnievam sa, že v záujme dosiahnutia efektívnej regulácie ochrany morskej biodiverzity je nutné prijať účinné opatrenia, ktoré budú záväzné pre celé medzinárodné spoločenstvo. V tejto súvislosti sa plne stotožňujem s aktivitou pracovnej skupiny Valného zhromaždenia OSN, ktorej cieľom je vytvorenie a následné prijatie takéhoto nástroja na pôde OSN, pretože bez záväzných pravidiel by bolo veľmi náročné dosiahnuť akýkoľvek pokrok. Nový nástroj by taktiež mohol vniesť dynamiku do procesu výmeny informácií, najlepších postupov a metód či budovaniu kvalifikovaných kapacít na úrovni signatárskych krajín. EÚ by v duchu postavenia ochrancu dodržiavania medzinárodných dohôd mala pokračovať vo vedúcej pozícii vývoja tohto nového právneho nástroja a jeho účinnej implementácie. Hlasujem za správu v predloženom znení.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report because blue growth is one of the main priorities on our agendas. Over the past decades, human activities at sea have multiplied. The potential for growth and jobs is enormous and should be used within the ecological limits of the marine environment. Fisheries and aquaculture play an important role in the marine economy. Responsible fisheries and aquaculture are key to sustainable development and a healthy marine eco-system. It is important that fishing is integrated into this vision of the future of the sea that is blue growth.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Az ENSZ Közgyűlése 2015 júliusában előkészítő bizottságot hozott létre azzal a céllal, hogy 2017 végéig kidolgozza egy a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható használatáról szóló, kötelező erejű, az ENSZ tengerjogi egyezménye (UNCLOS) keretébe illeszkedő nemzetközi megállapodás szövegét. A Halászati Bizottság jelentésében azt javasolja, hogy a Parlament üdvözölje ezt a lépést, és foglaljon állást amellett, hogy az Unió játsszék vezető szerepet a megállapodás kidolgozásában és a végrehajtási folyamatban.
                  

                     Rámutat ugyanakkor, hogy az új egyezménynek ki kell terjednie a halászati tevékenységre is, és e célból szorgalmazza a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás (UNFSA) beépítését az új megállapodásba. Hangsúlyozza végül, hogy az új megállapodásnak az elszámoltathatóság lehetőségét is magában kell foglalnia valamennyi érintett szereplőre vonatkozóan. Az állásfoglalás elfogadását támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Selon le rapporteur, le cadre juridique existant, élaboré il y a plus de 30 ans sur la base du principe de la liberté de la haute mer, ne permet plus d'assurer la conservation et l'exploitation durable de la biodiversité marine.
                  

                     On ne peut voter en faveur de ce rapport, car la convention des Nations unies risque de créer des outils de gestion mondiaux échappant aux États souverains. Néanmoins, il est tout aussi inutile de voter contre, car on peut anticiper que les nouvelles contraintes règlementaires toucheront peu les pêcheurs européens mais plutôt leurs concurrents.
                  

                     En tout état de cause, le rapport ne fait qu'établir des recommandations, raison pour laquelle il convient de privilégier l'abstention.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – Segundo as estimativas, 64% do mar, nomeadamente o alto mar e os grandes fundos marinhos, são zonas fora da jurisdição nacional dos Estados regulamentadas pelo direito internacional.
                  

                     O atual quadro jurídico vigente, criado há mais de 30 anos e baseado na máxima da liberdade do alto mar, necessita de ser melhorado para promover com êxito a conservação e a utilização sustentável da biodiversidade marinha nas zonas fora da jurisdição nacional.
                  

                     É importante salientar o papel de liderança, e com efeito francamente positivo, desempenhado pela União Europeia e pela Comissão, atendendo à posição preponderante da indústria da pesca e do mercado da UE e o facto de a política europeia das pescas visar a sustentabilidade.
                  

                     Subscrevo a posição da relatora, nomeadamente no reconhecimento da importância da criação de um instrumento internacional juridicamente vinculativo e que inclua, nesse instrumento, as atividades de pesca. Para atingirmos um instrumento eficaz e bem coordenado no domínio da biologia marinha, este terá de ter em conta a pesca, dado que é uma das atividades mais importantes levadas a cabo nas águas.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, qui demande à la Commission d'engager les États qui ne l'ont pas encore fait à ratifier la Convention des Nations unies sur le droit de la mer. Ce texte est fondamental car il met en place un cadre juridique dans lequel s'inscrit l'exploitation des ressources de la mer, notamment à travers la création du Tribunal international du droit de la mer, de l'Autorité internationale des fonds marins et de la Commission des limites du plateau continental.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Nicolai. En raison des préoccupations et des débats de la communauté internationale sur l'efficacité du cadre actuel pour répondre à la question de la conservation et de l'utilisation durable des ressources marines au-delà des zones de juridiction nationale, la résolution 59/24, paragraphe 73, de l'Assemblée générale des Nations unies a instauré en 2004 un groupe de travail spécial officieux à composition non limitée. En janvier 2015, le groupe de travail a présenté son dernier rapport en soulignant la nécessité d'un système complet au niveau mondial afin de mieux traiter cette question et a recommandé l'élaboration d'un instrument international juridiquement contraignant se rapportant à la convention des Nations unies sur le droit de la mer (CNUDM) et portant sur la conservation et l'utilisation durable de la biodiversité marine des zones ne relevant pas de la juridiction nationale. Sur la base de cette recommandation, en juillet 2015, l'Assemblée générale des Nations unies a décidé d'établir un comité préparatoire chargé de rédiger le texte d'un instrument juridiquement contraignant à l'échelle internationale d'ici la fin de 2017, avant la tenue d'une conférence intergouvernementale.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – Reprenant les positions des Nations unies et de la communauté internationale sur le droit de la mer, le rapport que le Parlement vient d'adopter appelle à l'instauration d'un instrument juridiquement contraignant d'ici à la fin de l'année 2017, pour la conservation et l'utilisation durable de la biodiversité marine des zones ne relevant pas des juridictions nationales. J'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Alessandra Mussolini (PPE),
per iscritto. – Mi sono espressa positivamente sulla relazione dell'onorevole Nicolai riguardo alla decisione dell'Assemblea generale delle Nazioni Unite di sviluppare uno strumento internazionale giuridicamente vincolante nel contesto dell'UNCLOS (Convenzione ONU sul diritto del mare) relativo alla conservazione e all'uso sostenibile della diversità biologica marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale entro il 2017.
                  

                     Nella relazione si sottolinea l'importanza di includere le attività legate alla pesca in questo nuovo strumento nonché il ruolo primario che l'UE dovrebbe avere nello sviluppo di questo nuovo strumento e nel processo di attuazione.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – A tengeri tevékenységek gyors fejlődése jelentős nyomást gyakorol a tengeri biológiai sokféleség fenntarthatóságára és megőrzésére, ez pedig egy európai uniós fellépést igényel. Természetesen nem szabad elfeledkeznünk a halászatról sem. Ez az egyik legaktívabb és legfontosabb vizeken zajló tevékenység, ezért egy olyan eszköz kialakítására kell törekednünk, amely ezt az ágazatot is képes magába foglalni. Az Európai Parlament állásfoglalására irányuló indítvány pontosan ennek a kidolgozására hívja fel a figyelmet, éppen ezért szavaztam az elfogadása mellett.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – In order to tackle pollution and increasing dangers to marine biodiversity the UN published a paper addressing the importance of protected waters of the world during the Rio de Janeiro UN Conference on Environment and Development that took place on 3-14 June 1992. I have voted for this report that stresses the need for a comprehensive global regime to better address the issue of conservation and sustainable use of marine biological diversity.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport, deoarece consider că acesta, în forma sa adoptată astăzi, exprimă atât un mesaj clar de susținere pentru poziția și obiectivele Comisiei Europene, angajată în negocierea acestui nou acord internațional, cât și o expunere a priorităților pe care Comisia parlamentară pentru pescuit le are în raport cu aceste negocieri. Consider că era foarte important ca Parlamentul European să-și exprime clar părerea cu privire la negocierile ce vor urma în cadrul ONU, pentru a acorda Comisiei mandatul de care are nevoie pentru a reprezenta UE în aceste negocieri.
                  

                     Cel mai important punct al raportului de astăzi este cel privind includerea fără rezerve a pescuitului în cadrul noului acord internațional. În ceea ce privește zonele marine protejate, acestea nu pot avea succesul scontat dacă nu există o coordonare și o colaborare între toate domeniile de activitate și dacă acestea nu sunt stabilite într-o logică de ansamblu privind protejarea biodiversității marine. În acest sens, este foarte important ca acest nou acord să includă o structură instituțională de luare a acestor decizii.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich bei diesem Bericht meiner Stimme enthalten, da der Bericht Gebiete enthält, welche nicht der nationalen Kontrolle unterliegen.
                  

Younous Omarjee (GUE/NGL),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport d'initiative concernant la résolution de l'ONU sur le développement d'un instrument international juridiquement contraignant sur la conversation et l'utilisation durable de la diversité biologique marine dans les zones qui vont au-delà de la juridiction nationale, adoptée en juin 2015.
                  

                     Le rapport donne son appui à cette résolution tout en mettant l'accent sur la croissance rapide et l'expansion des activités maritimes et leur impact potentiellement négatif, en particulier de la pêche industrielle. Il appelle la Commission européenne à compléter la structure actuelle et à veiller à ce que la protection soit étendue aux zones où aucun texte international n'est applicable.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Pritariu pateiktam pranešimui. Žvejyba yra labai svarbi veikla, vykdoma tiek nacionalinės jurisdikcijos rajonuose, tiek jai nepriklausančiuose rajonuose. Kitas svarbus aspektas yra tai, jog ES atlieka pagrindinį vaidmenį pasaulinio jūrų ir vandenynų valdymo srityje ir yra atsakinga už tai, kad būtų patvirtinta iniciatyvi politika dėl jūrų biologinės įvairovės apsaugos visame pasaulyje. Todėl labai svarbu, kad remiantis JT Generalinės Asamblėjos sprendimu būtų nustatyta nauja tarptautinė teisiškai privaloma priemonė pagal UNCLOS dėl jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo ir tausaus naudojimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose. Naujas teisinis reguliavimas pašalins esamas teisine spragas, užtikrins jūrų biologinės įvairovės išsaugojimą ir tausų išteklių naudojimą, be to, sudarys galimybes visiems veiklą jūrose vykdantiems subjektams tinkamai koordinuoti savo veiksmus ir tarpusavyje konsultuotis.
                  

Δημήτρης Παπαδάκης (S&D),
γραπτώς. – Υπερψήφισα την έκθεση αναφορικά με την διαμόρφωση του νομικού καθεστώτος σε σχέση με το δίκαιο της θάλασσας και τη διατήρηση της βιοποικιλότητας σε περιοχές εκτός της εθνικής δικαιοδοσίας, αναγνωρίζοντας την ανάγκη μιας διεθνούς προσέγγισης προκειμένου να διαχειριστεί τη ρύπανση και τους αυξανόμενους κινδύνους για τη θαλάσσια βιοποικιλότητα.
                  

                     Η διατήρηση της βιοποικιλότητας σε περιοχές εκτός του πλαισίου ρύθμισης του δικαίου της θάλασσας καθίσταται επιτακτική ανάγκη ενόψει των ταχέων αλλαγών που παρατηρούνται στον τομέα των αλιευτικών δραστηριοτήτων σε παγκόσμιο επίπεδο.
                  

                     Τίθεται με την παρούσα έκθεση επί τάπητος ένα σοβαρό ζήτημα που άπτεται κατά κύριο λόγο και περιβαλλοντικών ζητημάτων και έχει ως στόχο τη διατήρηση της θαλάσσιας βιοποικιλότητας. Αναδεικνύεται επίσης η σημασία της στρατηγικής της Μπλε Ανάπτυξης (Blue Growth) της Ε.Ε. η οποία αποσκοπεί στην υποστήριξη της ανάπτυξης στις οικονομικές δραστηριότητες στη θάλασσα.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – We abstained because UNCLOS needs general recognition even when we dispute the EU's claim to competence.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – In merito alla proposta della relatrice Norica Nicolai sulla necessità di includere la pesca nell'accordo internazionale sulla biodiversità, ho espresso voto positivo.
                  

                     Le Nazioni Unite hanno in più occasioni affrontato il problema della protezione delle acque mondiali, prendendo quindi atto del concreto pericolo di inquinamento delle acque e della necessità di uno sviluppo sostenibile. L'ultimo rapporto ONU ha, inoltre, sottolineato l'esigenza di istituire un regime globale onnicomprensivo per la conservazione e la tutela della biodiversità marina nelle zone non sottoposte alla giurisdizione di uno Stato e di adottare un sistema giuridico vincolante. In tal senso, mi sembra che la proposta della collega vada nella medesima direzione del lavoro delle Nazioni Unite e che l'inclusione delle attività di pesca, come anche la proposta di un maggior raccordo tra gli Stati membri, debbano essere incoraggiate a livello europeo.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Svjesna važnosti očuvanja i održivog korištenja oceana, mora i njihovih resursa, podržavam izvješće kojim se traži da EU i međunarodna zajednica promiču očuvanje i održivo korištenje morskih resursa tako da zajedno s ostalim mjerama uvedu moderne koncepte upravljanja ribarstvom.
                  

                     Isto tako pozdravljam odluku Opće skupštine UN-a da se poduzmu koraci prema razvijanju novog međunarodnog instrumenta u okviru UNCLOS-a za morsku biološku raznolikost u područjima izvan granica nacionalne jurisdikcije kako bi se rješavali nedostaci postojećeg stanja. EU je aktualni lider u svijetu po pitanju upravljanja oceanima (Ocean Governance) i u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (IUU) te stoga podržavam zahtjeve izvješća kojim se traži od Komisije preuzimanje liderske uloge kada govorimo o ostalim međunarodnim pitanjima. Komisija treba podržati i promicati uspostavu povezanih, jasnih i reprezentativnih mreža zaštićenih morskih područja jer su mreže nužne za jamčenje ekološke i biološke povezanosti kao što se tim novim međunarodnim sporazumom trebaju jamčiti jednaki uvjeti za sve dionike.
                  

                     Podupirem cjelokupno izvješće naglašavajući važnu ulogu industrije i tržišta ribarstva u EU-u, ali i u RH.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Le rapport préconise la création de zones marines protégées, d'outils de gestion à l'échelle mondiale, notamment pour l'immatriculation de navires, et un suivi scientifique des nouvelles activités d'exploitation des ressources marines.
                  

                     Je ne peux voter en faveur de ce texte, car la convention des Nations unies risque effectivement de créer des outils de gestion mondiaux échappant aux États souverains. Néanmoins, il est tout aussi inutile de voter contre, car on peut anticiper que les nouvelles contraintes règlementaires toucheront peu les pêcheurs européens mais plutôt leurs concurrents.
                  

                     En tout état de cause, le rapport ne fait qu'établir des recommandations. Je préfère donc m'abstenir.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Kao zastupnik koji dolazi iz zemlje s izlazom na otvoreno more, a gdje većina obalnog stanovništva ovisi upravo o ribolovu kao grani gospodarstva, ističem da je očuvanje zdravih morskih staništa i održivih ribljih stokova, kako u nacionalnim vodama tako i u područjima izvan nacionalne jurisdikcije, od ključne važnosti za dugoročnu održivost ribarstva. Posljednjih se desetljeća povećao broj aktivnosti koje se obavljaju u morskom okolišu, a samim time i pritisak na održivost i očuvanje bioraznolikosti mora.
                  

                     Potencijal za rast i radna mjesta je ogroman i treba ih koristiti u ekološkim granicama morskog okoliša. Ribolov i akvakultura igraju važnu ulogu u morskom gospodarstvu, a odgovoran ribolov i akvakultura su ključni za održiv i zdrav razvoj morskih ekosustava. Iz tog razloga, pozdravljam inicijativu za sveobuhvatnim režimom na svjetskoj razini kojim će se bolje obuhvatiti očuvanje morske biološke raznolikosti i upravljanje njome u područjima izvan nacionalne jurisdikcije.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório segue as recomendações feitas em 2015 na Assembleia-Geral das Nações Unidas sobre a cooperação internacional para a proteção dos ecossistemas e a sustentabilidade da utilização dos recursos marinhos. Enfatiza a necessidade de estabelecer um instrumento vinculativo, sob a responsabilidade da Convenção das Nações Unidas sobre o Direito do Mar.
                  

                     A posição do grupo de trabalho que realizou as recomendações e da Assembleia-Geral das Nações Unidas aponta o impacto negativo que o rápido crescimento e a expansão das atividades marítimas (nomeadamente a pesca industrial, a perfuração marítima, o transporte, etc.) terão e têm tido sobre o ambiente marinho. A necessidade de aprofundar a legislação de âmbito internacional, num contexto em que 64% da área de mar existente fica fora das jurisdições nacionais, é, assim, considerada fundamental.
                  

                     Revendo-nos no seu sentido global, o relatório contém, todavia, algumas referências valorativas das políticas da UE, nomeadamente da Política Comum das Pescas, nas quais não nos revemos. Tampouco apoiamos uma visão centralizadora, de apoio às posições da UE e de atribuição de poder às suas instituições, em particular à Comissão Europeia. Essa lógica tem favorecido as grandes indústrias de pesca, mas tem afetado negativamente a pesca de pequena escala, as pequenas indústrias e as comunidades piscatórias, com um impacto negativo nos ecossistemas.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće kolegice Nicolai. Nužno je naglasiti važnost sveobuhvatnog globalnog režima o zaštiti svjetskih voda kako bismo se mogli nositi s onečišćenjem i rastućom opasnosti po morskoj bioraznolikosti, budući je očuvanje zdravih morskih staništa i održivih ribljih stokova od ključne važnosti za dugoročnu održivost ribarstva.
                  

                     UN pokazuje kako je predan tim ciljevima kroz svoje dokumente, no smatram da je potrebno prilagoditi planove i prioritete svijetu koji se brzo razvija. Stoga, podržavam nastojanje da se razvije međunarodni pravno obvezujući mehanizam za zaštitu i održivu uporabu morske bioraznolikosti u područjima izvan nadležnosti suverenih država.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Moře a oceány zaujímají většinu plochy povrchu Země a mají nenahraditelnou úlohu v mnoha systémech naší planety. Považuji proto za velice důležité usilovat o zachování biologické rozmanitosti, udržování zdravých mořských stanovišť a rybích populací. Pokud vezmeme v potaz fakt, že až 64 % mořských ploch je řízeno mezinárodním právem, je namístě přijmout komplexní celosvětové opatření. Proto velice vítám návrh pracovní skupiny OSN na vytvoření právně závazného mezinárodního nástroje, jež by byl v rámci Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu zaměřen na zachování a udržitelné využívání mořské biologické rozmanitosti v oblastech mimo vnitrostátní jurisdikci. Domnívám se, že tato nová dohoda je nutná z hlediska zastaralosti stávajícího právního rámce, který neodpovídá dynamice změn, s jakou se například mění počet činností rozvíjených v mořském prostředí. Právě tyto změny mají velký vliv na zachování mořských ekosystémů a také na udržitelné využívání oceánů a moří a jejich zdrojů. Vzhledem k důležité roli, kterou EU zaujímá v oblasti udržitelného řízení živých mořských zdrojů, je nezbytné větší zapojení se do mezinárodní spolupráce. Tato nová dohoda by měla zároveň zajistit rovné podmínky pro všechny zúčastněné strany.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Nel 1995 le Nazioni Unite hanno adottato l'accordo sulla conservazione delle risorse ittiche (UNFSA). Uno degli obiettivi principali di questo accordo è stato di promuovere la cooperazione e il coordinamento internazionali per la conservazione e l'uso sostenibile della diversità biologica marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale.
                  

                     Finalmente l'Assemblea generale delle Nazioni Unite è riuscita a portare la questione della conservazione e dell'uso sostenibile della diversità biologica marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale a un punto in cui è possibile prevedere uno strumento giuridicamente vincolante a livello internazionale, che includa anche le attività di pesca. Pertanto, ho votato a favore dell'approvazione di questa relazione, con l'auspicio che l'UE possa continuare a svolgere un ruolo guida nello sviluppo del suddetto nuovo strumento e nel relativo processo di attuazione.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, car il soutient la démarche initiée par les Nations unies de préparer un accord international juridiquement contraignant se rapportant à la Convention des Nations unies sur le droit de la mer. Ce futur accord portera sur la conservation et l'utilisation durable de la biodiversité marine des zones maritimes qui ne relèvent pas de la juridiction nationale.
                  

                     Bien que ce nouvel instrument des Nations unies rejoigne les dispositifs existants qui ont fait leur preuve, j'appelle à une meilleure coordination avec les autres mécanismes internationaux de préservation de la biodiversité.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – We abstained because UNCLOS needs general recognition even when we dispute the EU's claim to competence.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente a presente Resolução porque a biodiversidade marinha tem especial importância nas regiões ultraperiféricas, como é o caso dos Açores que dão uma dimensão atlântica à Europa.
                  

                     A pesca ilegal, não declarada e não regulamentada, ameaça a biodiversidade marinha e compromete a preservação dos ecossistemas. Justifica-se, assim, um reforço da cooperação, coordenação, transparência e responsabilidade entre todos os intervenientes envolvidos.
                  

                     A conservação da biodiversidade marinha e a sua utilização sustentável estão diretamente ligadas ao desenvolvimento sustentável a longo prazo. Urge combater os resíduos de plástico no mar e financiar a investigação relevante no domínio da ‘economia azul’.
                  

                     Realça-se o papel positivo da rotulagem ecológica no sector dos produtos do mar, que permite que os consumidores contribuam para a sustentabilidade dos recursos e a preservação da biodiversidade.
                  

                     É desejável que a ONU trabalhe em conjunto com os Estados para implementar de forma eficaz as regras existentes e, quando necessário, elabore regras adicionais que possam, indiretamente, ajudar a proteger a biodiversidade no alto mar e a melhorar as condições sociais, de segurança e de controlo, como a criação de um instrumento centralizado para o registo dos navios de pesca, evitando, porém, o aumento da carga burocrática para os pescadores.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – O crescimento azul tem de ser uma prioridade. As atividades humanas no mar multiplicaram-se nas últimas décadas. O potencial para o crescimento e para a criação de empregos é enorme e deve ter em conta os limites ecológicos marítimos. A pesca e a aquacultura desempenham um papel importante na economia marítima e devem ser desenvolvidas de forma responsável, permitindo o desenvolvimento sustentável e o equilíbrio do ecossistema.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – En la Carta de la ONU sobre el Derecho del Mar (1982), en su Acuerdo sobre poblaciones de peces (1995) y la Agenda 21, Naciones Unidas ha abordado la importancia de proteger las aguas del mundo. En este contexto, fue creado un grupo de trabajo para analizar la posibilidad de promover la cooperación y coordinación internacional para la conservación y uso sostenible de la biodiversidad marina fuera de las zonas de jurisdicción nacional que recomendó la elaboración de un instrumento internacional jurídicamente vinculante.
                  

                     Sobre la base de esta recomendación, en julio de 2015, la Asamblea General de Naciones Unidas decidió establecer un Comité preparatorio con el fin de elaborar el texto de un instrumento jurídicamente vinculante a escala internacional para finales de 2017.
                  

                     En este contexto, surge este informe del Parlamento Europeo, antes de la celebración de una Conferencia Intergubernamental sobre la conservación y uso sostenible de la biodiversidad marina en las áreas fuera de la jurisdicción nacional.
                  

                     He votado a favor.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – En 1992, les Nations unies avaient mentionné l'importance de protéger les eaux de la planète dans le document intitulé ‘Action 21’, qui a été publié à l'issue de la conférence des Nations unies sur l'environnement et le développement organisée à Rio de Janeiro, au Brésil, la même année. Ainsi, la communauté internationale reconnaissait la nécessité d'une stratégie internationale pour lutter contre la pollution et les dangers croissants qui menaçaient la biodiversité marine.
                  

                     Vinrent ensuite la déclaration de Johannesburg sur le développement durable et le plan de mise en œuvre, adoptés lors du sommet mondial des Nations unies qui s'est tenu en Afrique du Sud en septembre 2002. En 2012, dans le document baptisé Rio+20, la communauté internationale a réaffirmé sa détermination à affronter les problèmes écologiques et la nécessité du développement durable.
                  

                     En 2004, la résolution 59/24, paragraphe 73, de l'Assemblée générale des Nations unies instaure un groupe de travail spécial. En janvier 2015, le groupe de travail présente son rapport en soulignant la nécessité d'un système complet au niveau mondial et recommande l'élaboration d'un instrument international juridiquement contraignant et portant sur la conservation et l'utilisation durable de la biodiversité marine des zones ne relevant pas de la juridiction nationale. Le rapport voté aujourd'hui reprend ces mêmes termes.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą. 2015 m. birželio 19 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė rezoliuciją dėl tarptautinės teisiškai privalomos priemonės pagal UNCLOS dėl jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo ir tausaus naudojimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose parengimo. Šis pranešimas iš esmės ir siekia pabrėžti minėtoje rezoliucijoje minimus tikslus, o taip pat užpildyti spragas – išplečiant pasaulinių, regioninių ar sektorinių institucijų įgaliojimus, kurie turi apimti ir žvejybos poveikį jūrų biologinei įvairovei nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – A ONU sublinhou a importância de proteger as águas mundiais na sequência da Conferência das Nações Unidas sobre Ambiente e Desenvolvimento em 1992 no Brasil- Agenda 21.
                  

                     Em 2012, no documento publicado após a Conferência da ONU sobre o desenvolvimento sustentável, a comunidade internacional reafirmou a sua determinação em enfrentar os problemas ambientais e a necessidade de promover o desenvolvimento sustentável.
                  

                     Isto demonstra que, embora a comunidade internacional reconheça a necessidade de uma abordagem à escala global para gerir a poluição e as ameaças crescentes à biodiversidade marinha, existe a necessidade de adaptar os planos e prioridades localmente a um mundo em rápido e constante desenvolvimento.
                  

                     Uma vez que concordo com o sublinhado pela relatora relativamente à inclusão de instrumentos para a responsabilização de todos os agentes envolvidos no acordo futuro, sendo estes, importantes instrumentos para conseguir uma verdadeira eficiência e progresso, votei favoravelmente o presente relatório.
                  

                     Tendo ainda em conta as necessidades dos países em desenvolvimento, o reforço de capacidades e a partilha de informação, devem ser uma prioridade de acordo com as boas práticas devendo, por isso, a UE continuar a assegurar um papel de liderança no desenvolvimento deste instrumento bem como no seu processo de implementação.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur les aspects relatifs à la pêche dans la Convention de l'ONU sur le droit de la mer. En 2004, les Nations unies ont instauré un groupe de travail spécial officieux au sujet de l'efficacité du cadre actuel pour répondre aux questions de conservation et d'utilisation durable des ressources marines au-delà des zones de juridiction nationale qui sont réglementées. Ce groupe de travail a publié son dernier rapport en janvier 2015 en préconisant l'élaboration d'un instrument juridiquement contraignant relatif à la conservation et à l'exploitation durable de la biodiversité marine dans ces zones au-delà de la juridiction nationale.
                  

                     Dans ce texte, le Parlement estime que l'Union européenne et surtout les États membres devraient agir en faveur de la biodiversité marine en mettant en application des concepts modernes et durables de gestion de l'écosystème marin.
                  

                     J'ai soutenu ce texte qui réaffirme son engagement à mettre en place un tel instrument avant la fin 2017 afin de préserver l'écosystème marin.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor dado que el informe pretende establecer mecanismos que enlacen la Convención de las Naciones Unidas sobre el Derecho del Mar pero en el ámbito de la pesca, recalcando la importancia de la conservaci on de la biodiversidad marina y el uso sostenible de los recursos marinos.
                  

Daciana Octavia Sârbu (S&D),
în scris. – Am votat pentru raportul Nicolai referitor la aspecte legate de pescuit în cadrul Acordului internațional privind biodiversitatea marină în zonele din afara jurisdicțiilor naționale - Convenția ONU privind dreptul mării și doresc să o felicit pe raportoare pentru munca depusă.
                  

                     Pescuitul s-a intensificat în ultimul timp, dar și activitățile marine conexe și, prin urmare, presiunea asupra sustenabilității și conservării biodiversității marine este în continuă creștere. Mă bucură faptul că Adunarea Generală a ONU și Grupul de lucru ad-hoc au reușit, în ciuda unei opoziții puternice, să realizeze progrese în cazul problematicii diversității biologice marine în zonele din afara jurisdicțiilor naționale, ajungând la intenția de a crea un instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic.
                  

                     Sper ca noul acord să includă instrumente de responsabilizare a tuturor actorilor implicați, deoarece fără aceste instrumente nu se poate prevedea nici realizarea unor progrese reale și nici asigurarea unei eficiențe reale.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zu den fischereilichen Aspekten im Rahmen des Internationalen Übereinkommens über die Artenvielfalt des Meeres in Gebieten außerhalb des nationalen Hoheitsbereichs gestimmt, da das Erfordernis eines internationalen Ansatzes für die Bewältigung der Umweltverschmutzung und der zunehmenden Bedrohung für die biologische Vielfalt der Meere bereits 1992 bei der UN-Konferenz in Rio de Janeiro erkannt wurde und heutzutage immer noch aktuell ist. Die Inangriffnahme der Bereiche zur Erhaltung und nachhaltigen Nutzung von Meeresressourcen bedarf einer umfassenden weltweiten Regelung.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Con la relazione votata oggi, che affronta la questione della governance internazionale delle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale o zone di alto mare, l'Unione europea rinnova il suo impegno, a fianco delle Nazioni Unite, nell'affrontare le sfide associate alla conservazione e all'uso sostenibile delle zone marine.
                  

                     In tale contesto, la relazione appoggia la decisione di sviluppare uno strumento internazionale giuridicamente vincolante, a norma della convenzione delle Nazioni Unite sul diritto del mare, al fine di promuovere la cooperazione e il coordinamento internazionali per la conservazione e l'uso sostenibile della diversità biologica marina nelle zone di alto mare. Ho votato a favore della relazione perché mi auguro che questo nuovo strumento possa offrire soluzioni efficaci a problemi quali la pesca illegale, non dichiarata e non regolamentata, l'inquinamento e i rifiuti in mare, che danneggiano gravemente gli habitat e gli ecosistemi marini.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito. – Enquanto relator-sombra ajudei a garantir que este relatório mencionasse pontos como a necessidade de desenvolvimento de instrumentos consistentes para o acesso aos benefícios resultantes da exploração de recursos genéticos e o reforço da proteção da biodiversidade marinha no âmbito das novas iniciativas das Nações Unidas. O documento agora aprovado também com o meu voto poderá contribuir para dar consistência política em apoio da implementação de uma rede mundial de Áreas Marinhas Protegidas nas Áreas Para Além da Jurisdição Nacional, opção fundamental para a conservação dos oceanos e dos seus recursos.
                  

                     Este relatório europeu, aliás como os restantes relacionados com o tema Pescas aprovados hoje, assimilam de forma explícita e corporizam o trabalho efetuado por diversos peritos ao nível da Convenção para a Diversidade Biológica e, em particular, ao trabalho concluído nos Açores em que se determinaram os critérios e as regras para selecionar as ‘Áreas Ecológica e Biologicamente Significantes’ (‘EBSA’, na sigla inglesa), reconhecidos como ‘Critérios dos Açores’.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – We abstained because UNCLOS needs general recognition even when we dispute the EU's claim to competence.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – The 'Blue Growth' is one of the main priorities of my group, and I voted in favour of this report because I agree that it should be a major priority; over the past decade human activities in the sea have increased dramatically. While the potential for growth and jobs in this sector is enormous, it should be used within the ecological limits of the marine environment. It is important therefore that fishing be integrated into this vision of the future of the sea that is 'Blue Growth' and hence I supported this INI report today.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – The international agreement on marine biodiversity in areas beyond national jurisdiction takes into consideration both the economic and environmental arguments, therefore I voted in favour.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Pozitivno sam glasao za ovo izvješće, no ovo obrazloženje glasovanja nastaje kao kritika postojećem sustavu vrednovanja rada zastupnika u Europskom parlamentu isključivo na osnovu statističkog broja parlamentarnih aktivnosti potenciranog u Hrvatskoj, a koji zapravo ne odražava stvarnu kvalitetu i količinu rada, učinkovitost te ponajviše uspjeh zastupničkog djelovanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – OSN sa otázkou ochrany svetových vôd zaoberala už na konferencii v roku 1992 v Riu de Janeiro. Nasledovali ďalšie deklarácie, v ktorých si medzinárodné spoločenstvo uvedomuje potrebu medzinárodného prístupu v záujme zvládania problému znečistenia a zvyšujúcich sa rizík pre morskú biodiverzitu. Medzinárodnou dohodou by sa mali zaistiť rovnaké podmienky medzi všetkými zainteresovanými stranami, v rámci novej medzinárodnej dohody by sa mali riešiť osobitné potreby rozvojových krajín, predovšetkým malých ostrovných štátov. Dohovor OSN o morskom práve zdôrazňuje dôležitosť ochrany a udržateľného využívania oceánov a morí a ich zdrojov, vyzýva EÚ a medzinárodné spoločenstvo, aby podporovali ochranu a udržateľné využívanie morskej biodiverzity tým, že popri iných opatreniach budú uplatňovať moderné a udržateľné koncepcie riadenia morského ekosystému, zásady správy oceánov, riadenie využívania morských zdrojov a rybárstva. V záujme vyrovnania sa s tlakmi vyvíjanými na morskú biodiverzitu do roku 2020 budú musieť členské štáty prijať opatrenia na vykonávanie plánov riadenia, monitorovania plavidiel a koordinovať informácie o morskej biodiverzite.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Junija 2015 se je z resolucijo OZN začel razvoj pravno zavezujočega novega mednarodnega instrumenta za ohranjanje in trajnostno uporabo morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne pristojnosti.
                  

                     Ta instrument se razvija v okviru Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS). Ocean igra bistveno vlogo v mnogih sistemih na Zemlji, obenem pa je kraj, kjer se izvaja veliko število človeških dejavnosti, kot so ribolov, trgovina in promet. Pri več kot polovici morja (64 %) – še posebej odprto morje in globoko morsko dno – gre za območja, ki presegajo nacionalno jurisdikcijo držav in ki jih ureja mednarodno pravo. Vendar manj kot 1 % teh območij zunaj nacionalne jurisdikcije je zaščitenih z vzpostavitvijo zaščitenih morskih območij.
                  

                     Pri tem novem instrumentu je pomembno, da se vključi tudi ribolovne dejavnosti, saj ribolov predstavlja eno najpomembnejših dejavnosti v vodah. Novi instrument mora dopolnjevati sedanjo strukturo (mreže mednarodnih regionalnih organov, ki urejajo ribolov v določenih morskih območjih) in je ne nadomestiti. Tako se bo upoštevalo ribolov tudi v tistih območjih, kjer trenutno še ni mednarodne organizacije.
                  

                     Menim, da je treba varovati in ohranjati morsko biotsko raznovrstnost in ob tem tudi upoštevati vidike ribolova, zato sem poročilo podprl.
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Ho votato in senso favorevole al testo con il quale il Parlamento esprime la sua posizione sulla decisione dell'Assemblea generale delle Nazioni Unite di sviluppare uno strumento internazionale giuridicamente vincolante nel contesto della convenzione ONU sul diritto del mare (UNCLOS) incentrato sulla conservazione e uso sostenibile della diversità biologica marina nelle zone non sottoposte a giurisdizione nazionale, allo scopo di affrontare le carenze attuali.
                  

                     Attualmente, nel quadro dell'UNCLOS esiste l'accordo delle Nazioni Unite sugli stock ittici (UNFSA), considerato un buon accordo multilaterale che stabilisce un quadro legale sulla gestione delle risorse marine per contrastare problemi quali inquinamento marino, attività umane invasive e altri fenomeni che mettono a rischio la biodiversità marina. Entro la fine del 2017, le Nazioni Unite dovrebbero presentare un nuovo accordo multilaterale giuridicamente vincolante per includere nel quadro normativo anche le attività di pesca, partendo come base dall'accordo UNFSA ora in vigore. Si tratta di un passaggio importante nello sviluppo dell'economia blu, il cui potenziale per la crescita e il lavoro è enorme e dovrebbe realizzarsi rispettando i limiti ecologici dell'ambiente marino, in particolare attraverso una pesca responsabile e sostenibile.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Opća skupština UN-a usvojila je 19. lipnja 2015. rezoluciju o razvoju novog međunarodnog instrumenta u okviru UNCLOS-a za morsku biološku raznolikost u područjima izvan granica nacionalne nadležnosti, s ciljem rješavanja nedostataka trenutnog stanja. Naglašava se nužnost međunarodnog pristupa u svrhu upravljanja zagađenjem i sve većim prijetnjama morskoj biološkoj raznolikosti.
                  

                     Također, istaknuta je važnost očuvanja i održivog korištenja oceana, mora i njihovih resursa te uvođenja modernih koncepata upravljanja ribarstvom, održavanje ribljih stokova na razinama koje omogućuju maksimalni održivi prinos te očuvanje i gospodarenje biološkom raznolikošću utemeljeno na ekosustavima.
                  

                     Smatram da su očuvanje i odgovorno gospodarenje prirodnim resursima jedan od najvažnijih zadataka, ne samo Europske unije, već cijelog svijeta. Potrebna je pojačana odgovornost, suradnja i transparentnost svih uključenih sektora. Slijedom navedenog, podržavam ovo izvješće.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Ad hoc neformalna radna skupina, koju je osnovao UN, podnijela je 2011. godine paket preporuka Općoj skupštini UN-a u vezi s raznim pitanjima izvan granice nacionalne jurisdikcije. Već su se tada uvidjela mnoga ograničenja postojećeg stanja. Svaka država obvezna je štititi morski okoliš i staništa rijetkih vrsta za što je potrebna dobra koordinacija svih subjekata uključenih u morske aktivnosti.
                  

                     Podržavam prijedlog rezolucije jer smatram da je vrlo važno očuvati morsku biološku raznolikost, osobito izvan granica nacionalne nadležnosti. Ribarstvo je, isto tako, jedna od najbitnijih aktivnosti koje se odvijaju u morima te smatram kako mora biti obuhvaćeno svim mjerama za gospodarenje i očuvanje. Rezolucija pomaže urediti ribarstvo i popratne sadržaje koji dolaze uz ribarstvo, što pozitivno utječe na gospodarstvo EU-a, kao i ljude uključene u tu aktivnost.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Hlasoval som za návrh a podporujem aktivity vedúce k efektívnejšej ochrane medzinárodných vôd.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o vidikih ribolova pri mednarodnem sporazumu o morski biotski raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije, Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu.
                  

                     Podpiram poročilo, ki poudarja pomen ohranjanja in trajnostne rabe oceanov in morij ter njihovih virov, hkrati pa poziva EU in mednarodno skupnost, naj spodbujata ohranjanje in trajnostno rabo morske biotske raznovrstnosti, tako da skupaj z drugimi ukrepi uvedeta sodobne in trajnostne koncepte upravljanja morskega ekosistema, načelo upravljanja oceanov in upravljanje izkoriščanja morskih virov.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Οι πτυχές που αφορούν την αλιεία και θα συμπεριληφθούν στη σύμβαση των ΗΕ για το δίκαιο της θάλασσας περιλαμβάνουν κυρίως την διατήρηση της βιοποικιλότητας.
                  

                     Το Κοινοβούλιο κλήθηκε να πει την άποψη του για αυτή την εξέλιξη και παρόλες τις κάποιες αρνητικές αναφορές αποφασίσαμε να στηρίξουμε την έκθεση. Αφενός, γιατί η διατήρηση της βιοποικιλότητα αφορά όλους μας, και αφετέρου γιατί η σύμβαση παρέχει εγγράφως στο κάθε κράτος μέλος το αναφαίρετο κυριαρχικό δικαίωμα της ξεχωριστής μπλε ανάπτυξης, αν αυτή φυσικά σέβεται την θαλάσσια βιοποικιλότητα.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η βιοποικιλότητα, και όχι μόνο στη θάλασσα, είναι κάτι που πρέπει να φροντίσουμε προκειμένου να διαρκέσει. Πρέπει, όντως, να γίνουν τα μέγιστα ούτως ώστε να διαφυλαχτούν οι θάλασσες και ωκεανοί μας και να αποτραπεί η ρύπανση τους, καθώς μόνο έτσι θα μπορέσει να συνεχιστεί η αλιεία χωρίς να απειλεί τα ψάρια και την υγεία των καταναλωτών.
                  

Kay Swinburne (ECR),
in writing. – I supported this report which promotes good governance and conservation in areas beyond jurisdiction, in order to ensure the conservation of the high seas.

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam az ENSZ tengerjogi egyezményéről szóló jelentést. Üdvözlöm az ENSZ Közgyűlésének azon határozatát, hogy az UNCLOS keretében kötelező erejű nemzetközi eszközt dolgoz ki a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható használatáról, hogy orvosolja a jelenlegi hiányosságokat. Ez az eszköz kiemelt szerepet játszik majd az óceánok és tengerek, valamint az azokban található erőforrások megőrzésében, illetve a fenntartható felhasználásukban.
                  

                     Továbbá szintén támogatom a jelentés azon felhívását, hogy a Bizottság segítse elő és támogassa a védett tengeri területek megőrzését célzó erőfeszítéseket, hiszen az csak az érdekelt felek legszélesebb körű bevonásával valósítható meg.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Pescuitul reprezintă, atât la nivel european cât și mondial, o activitate economică în plină expansiune, care poate genera dezvoltarea durabilă a societății și, implicit, locuri de muncă stabile. Dezvoltarea acestei activități trebuie, însă, să țină cont de conservarea biodiversității marine și să limiteze poluarea și alte fenomene adverse ce pot apărea în spațiul maritim.
                  

                     Întrucât cea mai mare parte a acestui spațiu (64%) nu este guvernată de legi naționale, ci de dreptul mării, comunitatea internațională este direct responsabilă de respectarea normelor adoptate în domeniu. Este vorba, în primul rând, de Convenția ONU privind dreptul mării, adoptată în 1982 și, pe baza acestui document, de Acordul internațional privind biodiversitatea marină în zonele din afara jurisdicțiilor naționale, inclusiv aspectele legate de pescuit, adoptate în 1995. Până în 2017 se preconizează adoptarea unor instrumente obligatorii privind activitățile de pescuit în spațiul maritim internațional. Uniunea Europeană nu poate decât să susțină aceste măsuri, care sunt în acord cu principiul ‘creșterii albastre’ a spațiului maritim. Dezvoltarea durabilă a pescuitului la nivel mondial este una dintre resursele importante pentru realizarea unei creșteri economice sănătoase, generatoare de locuri de muncă și de hrană pentru societatea viitorului.
                  

                     De aceea, susțin adoptarea documentului de față.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté pour le texte. Je tenais juste à ajouter que le nouvel accord devrait inclure des instruments afin que tous les acteurs concernés soient responsables, étant donné qu'il est difficile, sinon, d'envisager une véritable efficacité et des avancées. Compte tenu des besoins des pays en développement, le renforcement des capacités et le partage d'informations devraient également constituer une priorité. De ce point de vue comme de celui de l'échange de bonnes pratiques, l'Union européenne devrait continuer de jouer un rôle moteur au cours de l'élaboration du nouvel instrument ainsi que lors du processus de sa mise en œuvre.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The sea is home to a large part of the world's biodiversity, and its preservation is a common concern for all humankind. However, as 64% of the sea is in areas beyond the national jurisdiction of states, there is no legal framework in place to establish marine protected areas. In 2015, the UN Working Group studying that topic recommended the development of an international, legally binding instrument under the UN Convention on the Law of the Sea (UNCLOS) to manage pollution and the increasing dangers to marine biodiversity. I voted in favour of this resolution, as I agree that the EU should continue to play a leading role in the development of this new instrument. Fishing should also be included, as it is one of the most important activities there. It should also make sure that all actors involved are accountable to ensure real efficiency. Capacity-building and sharing of information should be prioritised.

Valdemar Tomaševski (ECR),
raštu. – Pone pirmininke, Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija kelia svarbius aspektus, susijusius su žuvininkyste. Tai svarbu, nes daugiau nei 60 procentų jūrų – tai teritorijos, kurios nepriklauso nacionalinei jurisdikcijai, o joms yra taikoma tarptautinė teisė. Norint protingai ir ekonomiškai valdyti jūrų išteklius, reikalingi JT prižiūrimi reglamentai. Tai labai svarbu tvariai žuvininkystei ilgalaikėje perspektyvoje. Esamos nuostatos buvo surašytos prieš 30 metų ir neatsižvelgia į dabartinius prekybos poreikius ir į naujausius apsaugos standartus dėl jūrų ir vandenynų biologinės įvairovės. Ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į labai svarbų faktą, be kurio sunku įsivaizduoti koordinuotą politiką, susijusią su jūrų teritorijomis, kalbama apie racionalią žuvininkystę. Naujasis susitarimas šiuo atveju numato visų galimų teisinių priemonių naudojimą, siekiant geriau įtraukti visas suinteresuotąsias šalis. Todėl pritariu aptariamai ataskaitai.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Podržala sam suzbijanje nezakonitog, nereguliranog i neprijavljenog ribolova koji je po svojoj prirodi prijetnja morskoj biološkoj raznolikosti i ozbiljno ugrožava očuvanje morskog ekosustava. Mora i oceani imaju mnogo potencijala za plavi rast i razvoj u vidu obnovljivih izvora energije, farmaceutskih proizvoda, razvoja znanja o morskom okolišu i njegovom ekosustavu te su zbog toga veoma bitni za sve države i teritorije.
                  

                     Smatram da je zaštita prirodnih resursa ključna za gospodarski i socijalni razvoj koji služi kao preduvjet za održivi razvoj ribolovstva. Istaknula bih i ulogu Komisije koja radi na zaštiti međunarodnih voda, a i poticanju svih država da ratificiraju Konvenciju o pravu mora ili da joj pristupe.
                  

                     Zbog svega navedenog, kao i zbog ključne uloge Europske unije u globalnom upravljanju morima i oceanima te velikog utjecaja u ribarstvu na međunarodnoj sceni, glasovala sam za usvajanje ovog izvješća.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o vidikih ribolova pri mednarodnem sporazumu o morski biotski raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije, Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu sem podprla.
                  

                     Agenda 21 je dokument, ki obravnava pomen varovanja voda v svetu in je bil objavljen na Konferenci ZN o okolju in razvoju v Riu de Janeiru junija leta 1992. Ta je pokazal, da mednarodna skupnost priznava potrebo po mednarodnem pristopu za obvladovanje onesnaževanja in povečanja nevarnosti obstojnosti za morsko biotsko raznovrstnost.
                  

                     V prihodnjih letih je sledilo več deklaracij in dokumentov o trajnostnem razvoju na to temo. V januarju 2015 je delovna skupina predstavila svoje zadnje poročilo, ki poudarja potrebo po celovitem globalnem sistemu za boljše obravnavanje tega vprašanja in priporoča razvoj mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta, v skladu z UNCLOS za ohranjanje in trajnostno uporabo morskih biološke raznolikosti področij izven državne jurisdikcije.
                  

                     Na podlagi tega priporočila, v juliju 2015, je Generalna skupščina ZN odločila, da ustanovi pripravljalni odbor z namenom, da pripravi mednarodno pravno zavezujoč instrument, ki naj bi bil sprejet do konca leta 2017.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor dado que el informe pretende establecer mecanismos que enlacen la Convención de las Naciones Unidas sobre el Derecho del Mar pero en el ámbito de la pesca, recalcando la importancia de la conservaci on de la biodiversidad marina y el uso sostenible de los recursos marinos.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Le cadre juridique sur les eaux internationales n'est plus suffisant pour contrôler la conservation de la biodiversité.
                  

                     Ce rapport stipule bien que l'Union européenne est un acteur essentiel pour la protection de la biodiversité. Il préconise également la création de zones marines protégées, d'outils de gestion à l'échelle mondiale, notamment pour l'immatriculation de navires, et un suivi scientifique des nouvelles activités d'exploitation des ressources marines.
                  

                     Les Nations unies risquent donc de créer des outils de gestion mondiaux échappant aux États souverains, je ne peux donc pas voter pour.
                  

                     Cependant les pêcheurs européens ne devraient pas être impactés par ce rapport (au contraire de leurs confrères étrangers). C'est pourquoi j'ai préféré m'abstenir sur ce texte.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A tengeri tevékenységek gyors ütemben fejlődnek és sokszorozódnak, így a tengeri biológiai sokféleség fenntarthatóságára és megőrzésére nehezedő nyomás egyre nő. Voksommal támogattam a dokumentumot.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor dado que el informe pretende establecer mecanismos que enlacen la Convención de las Naciones Unidas sobre el Derecho del Mar pero en el ámbito de la pesca, recalcando la importancia de la conservaci on de la biodiversidad marina y el uso sostenible de los recursos marinos.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of this report. In June 2015 the UN adopted a resolution on the development of an international, legally binding instrument under the UN Law of the Sea on the conservation and sustainable use of marine biological diversity of areas beyond national jurisdiction. The goal of this report is to make clear that the new instrument must not attempt to replace the current institutional structure but rather to complete it, to ensure that coverage is extended for fisheries to those areas where no international body currently exists.

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on fisheries aspects within the international agreement on marine biodiversity. The report emphasizes the importance of the preservation and conservation of marine biological diversity as a global concern. It praises the work of the UNGA and Ad Hoc Open-ended Informal Working Group in making the issue of marine biological diversity an international, legally binding instrument beyond areas of national jurisdiction. It equally underlines the need for the inclusion of fishing activities in this new instrument.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Mediante este informe se acoge con satisfacción la decisión adoptada por la Asamblea General de las Naciones Unidas de elaborar un instrumento internacional jurídicamente vinculante en el marco de la CNUDM sobre la conservación y el uso sostenible de la biodiversidad marina de las zonas situadas fuera de la jurisdicción nacional a fin de, entre otras cosas, resolver las actuales deficiencias en este área. Por este principal motivo creo conveniente votar a favor de este informe.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor dit voorstel, omdat ik het belangrijk vind dat er een internationaal erkende en juridisch bindende tekst is opgesteld die tot doel heeft om de internationale wateren te beschermen.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – En juin 2015, le groupe de travail de l'Assemblée générale de l'ONU a adopté une résolution visant à alerter sur le fait que les zones maritimes situées au-delà des limites des juridictions nationales (200 miles nautiques) ne bénéficient que très rarement d'une protection et qu'elles échappent à toute juridiction y compris internationale.
                  

                     En effet, 64 % des mers, notamment la haute mer et les grands fonds marins, sont des zones situées au-delà des juridictions nationales et seules 1 % des zones situées au-delà de ces limites sont protégées par la mise en place de zones maritimes protégées.
                  

                     Or, la croissance et l'expansion des activités maritimes, et notamment de la pêche industrielle, et de leur impact potentiellement négatif sur les ressources halieutiques et sur la biodiversité rend urgente la nécessité de mieux protéger ces zones.
                  

                     Ce rapport propose d'étendre les dispositions relatives à la protection des zones maritimes des juridictions nationales vers les zones non couvertes actuellement. C'est une bonne chose pour la protection de ces espaces et de leur biodiversité. J'ai voté pour.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – A necessidade de aprofundar a legislação de âmbito internacional, num contexto em que 64% da área de mar existente fica fora das jurisdições nacionais, é considerada fundamental.
                  

                     Este relatório segue as recomendações feitas em 2015 na Assembleia-Geral das Nações Unidas sobre a cooperação internacional para a proteção dos ecossistemas e sustentabilidade da utilização dos recursos marinhos, enfatizando a necessidade de estabelecer um instrumento vinculativo, sob a responsabilidade da Convenção das Nações Unidas sobre o Direito do Mar.
                  

                     Revendo-nos no seu sentido global, o relatório contém, todavia, algumas referências valorativas das políticas da UE, nomeadamente da Política Comum das Pescas, nas quais não nos revemos. Tampouco apoiamos uma visão centralizadora, de apoio às posições da UE e de atribuição de poder às suas instituições, em particular à Comissão Europeia.
                  

                     Essa lógica tem favorecido as grandes indústrias de pesca, mas tem afetado negativamente a pesca de pequena escala, as pequenas indústrias e as comunidades piscatórias, com um impacto negativo nos ecossistemas.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Dem Bericht des Europäischen Parlaments über fischereiliche Aspekte im Rahmen des internationalen Übereinkommens über die Artenvielfalt des Meeres in Gebieten außerhalb des nationalen Hoheitsbereichs (Seerechtsübereinkommen der Vereinten Nationen) habe ich zugestimmt. Das VN-Seerechtsübereinkommen betrifft Meeresgebiete, die nicht in den Rahmen einer nationalen Gerichtsbarkeit fallen. Themen wie marine Artenvielfalt und Verschmutzung des Wassers sind zwar schon lange ein Schwerpunkt der Generalversammlung der Vereinten Nationen und informeller Arbeitsgruppen, aber es besteht immer noch die Notwendigkeit, den Schwerpunkt auf die Anliegen der Fischerei zu verbessern. Der Entschließungsantrag unterstützt die Idee einer neuen Vereinbarung, die sich nicht nur auf Meeresbiologie konzentriert, sondern auch auf die Probleme der Fischerei. Diese Vereinbarung betrifft internationale Gewässer, wo keine eine nationale Gerichtsbarkeit gültig ist, und stellt daher keine Überschreitung des Subsidiaritätsprinzips da. Da der Entschließungsantrag ein Beispiel von internationaler Zusammenarbeit darstellt, habe ich ihm zugestimmt.
                  

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. – Am votat Raportul din proprie inițiativă referitor la Convenția ONU privind dreptul mării: aspecte legate de pescuit. ONU a abordat importanța protejării apelor din lume în documentul denumit ‘Agenda 21’, publicat în urma Conferinței ONU privind mediul și dezvoltarea, care a avut loc la Rio de Janeiro în 1992. Aceasta a demonstrat că, la nivelul comunității internaționale, se recunoștea necesitatea unei abordări la nivel internațional pentru a gestiona poluarea și pericolele din ce în ce mai mari pentru biodiversitatea marină.
                  

Θεόδωρος Ζαγοράκης (PPE),
γραπτώς. – Υποστήριξα την έκθεση σχετικά με τις πτυχές που αφορούν την αλιεία στο πλαίσιο της διεθνούς συμφωνίας για τη θαλάσσια βιοποικιλότητα σε περιοχές πέραν της εθνικής δικαιοδοσίας - Σύμβαση των Ηνωμένων Εθνών για το Δίκαιο της θάλασσας, καθώς είναι εξαιρετικά σημαντικό να συμπεριληφθούν οι αλιευτικές δραστηριότητες σε αυτό το νέο μέσο.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Správu o aspektoch rybolovu v oblastiach mimo vnútroštátnej jurisdikcie som podporila. Ide o oblasti tzv. šíreho mora, ktoré nespadajú pod jurisdikciu žiadneho štátu a riadia sa medzinárodným právom. Práve tieto oblasti sú však vystavené nelegálnemu rybolovu, prieskumným vrtom či ťažbe minerálov a nerastov, ktoré spôsobujú veľké škody na biodiverzite. V snahe o predchádzanie znečisťovaniu a škodám v týchto oblastiach a tým aj o čo najlepšie zachovanie rozmanitých ekosystémov považujem vytvorenie záväzného právneho nástroja na ochranu šíreho mora za pozitívny krok.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Ohranitev morske biotske raznovrstnosti in njene trajnostne uporabe je neposredno povezano z dolgoročnim razvojem in ima torej za vse države in območja socialni, ekonomski in okoljski pomen.
                  

                     Morja in oceani imajo izjemen potencial na področju obnovljive energije in farmacevtskih proizvodov. EU ima ključno vlogo v svetovnem upravljanju morij in oceanov in velik mednarodni vpliv na področju ribištva.
                  

                     Zato podpiram prizadevanja na področju ohranjanja in upravljanja dolgoročnega razvoja morske biotske raznovrstnosti.
                  
6.8.   Breeding animals and their germinal products (A8-0288/2015 - Michel Dantin)

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – We voted against because this goes far beyond consolidation to create a harmonised structure of animal breeding.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La legislazione zootecnica dell'Unione intende favorire il libero scambio degli animali riproduttori e il loro materiale genetico, assicurando la sostenibilità del programma e la preservazione delle risorse genetiche. Nel regolamento sono definiti i principi fondamentali per quanto riguarda gli animali riproduttori della specie bovina, suina, ovina, caprina ed equina. Ho deciso di astenermi in questa votazione poiché avremmo voluto una netta scissione tra clonazione e l'utilizzo di materiale germinale.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe aúna todas las directivas relacionadas con la legislación zootécnica en una sola. He votado a favor porque el resultado del trílogo es mucho mejor que la propuesta original de la comisión y tiene una línea muy clara de cara a mantener el patrimonio genético de especies menos comerciales, locales, raras o en peligro. También añade algún punto de pequeñas mejoras del bienestar animal y de reforzamiento del mercado interno europeo.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – This technical file deals with rules regarding the structuring of the breeding sector, management of breeding books/registers, intra-EU trade, and imports from third countries. At Committee level, the report was broadened to also cover conservation of rare breeds, thereby protecting biodiversity. At EU level the intention is to harmonise the approach to trade in breeding animals. It was for these reasons that we voted in favour of this file.

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – Je tiens d'abord à féliciter le rapporteur pour la qualité de son rapport. Comme lui, j'approuve les propositions de la Commission qui, sans remettre en cause les fondements de la législation zootechnique, visent à simplifier et à préciser les règles existantes et à leur apporter plus de cohérence. Le fait de réunir toutes les règles zootechniques dans un cadre réglementaire unique et sous forme de règlement devrait éviter les problèmes d'application que nous avons jusqu'ici connus dans les échanges intracommunautaires.
                  

                     Je veux surtout saluer les contributions du Parlement européen pour permettre une meilleure préservation des races locales ou des races menacées. Comme j'ai pu l'observer lors du salon de l'agriculture de Paris, ces races constituent un atout de développement considérable pour de nombreux territoires et en particulier pour les moins prospères d'entre eux. Ces races adaptées à des conditions de production difficiles et à leur écosystème permettent à de petites exploitations de développer des filières de qualité qui, tout en répondant aux demandes des consommateurs, préservent l'emploi des zones rurales.
                  

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Υπερψήφισα τη συγκεκριμένη έκθεση καθώς αυτή περιλαμβάνει νομοθετικά μέτρα που αφορούν την έγκριση ή την αναγνώριση και την καταγραφή των κτηνοτροφικών οργανώσεων, ενώσεων κτηνοτρόφων και των σχετικών ιδιωτικών επιχειρήσεων, την καταγραφή και ταξινόμηση των ζώων σε γενεαλογικά βιβλία και στην περίπτωση των υβριδικών χοίρων αναπαραγωγής σε μητρώα, τον έλεγχο της απόδοσης και της γενετικής αξιολόγησης, το περιεχόμενο και τη μορφή των ζωοτεχνικών πιστοποιητικών για την εκτροφή ζώων.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport a suivi une procédure complexe jusqu'à son vote en plénière. Le texte d'origine présenté par la Commission était largement critiquable, notamment sur le fait que la Commission cherchait à s'arroger le maximum de prérogatives sur le sujet. La commission agriculture améliore la version initiale, en ce qu'elle prend en compte des races à faibles effectifs, reprend des critères spécifiques aux équins, et limite les prérogatives de la Commission, mais tout ceci reste largement insuffisant.
                  

                     Je me suis donc opposée à ce rapport qui laisse beaucoup trop de champ à la Commission.
                  

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté favorablement ce règlement qui va dans le sens du programme ‘Mieux légiférer’ en compilant sept règlements en un seul, ce dont je me félicite.
                  

                     Ce règlement a d'abord soulevé de nombreuses inquiétudes au sein de la filière équine, seule espèce qui n'a pas uniquement vocation à finir dans nos assiettes et qui doit bénéficier d'un traitement différent. Néanmoins, grâce à l'écoute et au travail du rapporteur Michel Dantin, la filière équine en sort rassurée et renforcée.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – suderinti gyvūnų veisimo sistemą, kuri turės didelį poveikį Europos gyvūnų veisimo sektoriui. ES zootechnikos teisės aktais siekiama skatinti ES vykstančią laisvą prekybą veisliniais gyvūnais bei jų genetine medžiaga ir palengvinti jų importą, kartu užtikrinant, kad būtų išlaikytos veisimo ir visų Europoje esančių genetinių išteklių išsaugojimo programos. Produkcinių gyvūnų, ypač tų, kurie pasižymi vertingomis genetinėmis savybėmis, auginimas ne tik padeda užtikrinti regiono, kuriame šie gyvūnai auginami, ekonominį ir socialinį vystymąsi, bet ir yra vienas iš pagrindinių Sąjungos apsirūpinimo maistu saugumo veiksnių. Europos Komisija visas direktyvas, susijusias su zootechnikos teisės aktais, kuriais reglamentuojamos įvairios rūšys, nori sujungti į vieną teisės aktą – šį reglamentą – ir taip baigti bendrosios rinkos kūrimą šioje srityje. Pritariu, kad būtina kuo skubiau suderinti gyvūnų veisimo sistemą, kuri turėtų didelį poveikį Europos gyvūnų veisimo sektoriui.
                  

Zoltán Balczó (NI),
írásban. – Az adott szakterületen egy igen fontos jelentésről született ma döntés, úgy is fogalmazhatnánk, hogy egy egységes állattenyésztési szabályozásról. A jelentés hiánypótló abban az értelemben, hogy – az eddig tagállami hatáskörben kezelt – a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék tenyésztését, szaporító anyagaik forgalmát és az egyes fajok tenyésztési programját egységesíti az EU területén. Az állattenyésztés genetikai teljesítményének a javítása ugyanis annál sikeresebb, minél nagyobb számú egyed a populáció genetikai változatosságának a hordozója. Így a tenyészállatok szaporítóanyagainak EU szintű egységes kezelése segíti a gazdálkodókat a tenyésztési céljaiknak legmegfelelőbb genetikai alap kiválasztásában, ami közvetlenül hat a megélhetésükre.
                  

                     Mindezen pozitívumok ellenére a végszavazásnál tartózkodtam, mivel külön szavazással a többség úgy döntött, hogy nem zárja ki a harmadik országból származó tenyészanyag bármilyen megkülönböztetését. Ez kockázatos, hiszen nem biztosított az EU-val kompatibilis szabályozás, ami különösen veszélyes az USA-val tárgyalás alatt álló szabadkereskedelmi egyezmény tükrében.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – We voted against because this goes far beyond consolidation to create a harmonised structure of animal breeding.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Je m'oppose à un rapport qui laisse beaucoup trop de champ à la Commission; malgré la prise en compte par monsieur Dantin, dans une nouvelle version de son rapport, d'un certain nombre de nos remarques – prise en compte des races à faibles effectifs, reprise des critères spécifiques aux équins, limitation des prérogatives de la Commission –, cette nouvelle version conserve un certain nombre de points qui représentent autant d'atteintes à notre souveraineté dans un domaine aussi capital que l'agriculture.
                  

                     En effet, ce texte étant un règlement, il sera appliqué sans transposition dans le droit national; il sert aussi de prétexte à la Commission pour s'arroger de nouvelles prérogatives dans l'établissement de critères de sélection et d'importation; enfin, la clause visant à protéger les agriculteurs de pays de l'Union contre d'éventuels manquements de pays tiers est trop vague – et donc insuffisante – en ce qu'elle laisse l'entière définition de ce en quoi consistent ces manquements à la Commission.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – La législation zootechnique de l'Union européenne concernant la production d'animaux d'élevage (espèces bovine, porcine, ovine, caprine et équine) et de leurs produits germinaux est composée de normes diverses susceptibles d'en freiner les échanges et l'importation dans l'Union.
                  

                     J'ai voté favorablement à ce règlement proposé en codécision parce qu'il offre une harmonisation juridique aux principes qui régissent le processus d'élevage des espèces animales à haute qualité génétique précédemment citées. Ce cadre juridique unique permettra une plus grande fluidité dans leurs échanges et leurs importations.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – L'allevamento delle specie suine, bovine, ovine, caprine ed equine rappresenta un enorme patrimonio per l'Unione. Esso occupa una posizione chiave all'interno del settore agricolo e rappresenta una risorsa di reddito importante per una larga parte delle comunità agricole.
                  

                     La relazione Dantin, che oggi ho votato in Parlamento, ha affrontato il tema delle condizioni zootecniche e genealogiche applicabili agli scambi commerciali e alle importazioni di animali riproduttori e del loro materiale germinale all'interno dell'Unione. Ho sostenuto questa proposta perché ritengo importante supportare il lavoro delle tante associazioni di allevatori che sono in prima linea per difendere la varietà genetica all'interno dell'Europa.
                  

                     La proposta di regolamento presentata dalla Commissione si è posta come obiettivo di unificare e semplificare la normativa vigente, definita ora da quattro atti diversi. La nuova regolamentazione servirà a chiarire le disposizioni in materia zootecnica, portando ad una maggiore tutela del grande patrimonio culturale costituito dalle migliaia di specie native che, nel corso dei secoli, si sono adattate alle diverse regioni del continente.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de este informe, puesto que a pesar de las mejoras y la intención de reunificar criterios sobre ganadería en toda la UE, y que sus líneas generales apuntan en la dirección correcta, hubo enmiendas sobre animales clonados que fueron rechazadas.
                  

                     Por otro lado el informe profundiza en el actual modelo insostenible de explotación ganadera de la gran industria, cuando deberíamos tender a un modelo más respetuoso con el medio ambiente y la vida animal, y a una ganadería más próxima, de calidad y sostenible.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai rejeté ce rapport sur les animaux reproducteurs et leurs produits germinaux car il entérine un pouvoir arbitraire insupportable de la Commission européenne en ce domaine.
                  

                     Certes, le texte issu du Parlement constitue une certaine amélioration par rapport à la proposition initiale de la Commission: y est notamment pris en compte les races à faibles effectifs ou les critères spécifiques aux équins, des idées que mes collègues ENL avaient porté en commission AGRI.
                  

                     Cependant, le règlement (entraînant donc une application directe sans possible débat au niveau national) issu du trilogue laisse le champ libre à la Commission dans la définition des critères de sélections ou encore d'importation.
                  

                     Par ailleurs, la clause de sauvegarde est bien trop faible, la définition du ‘manquement grave et de grande ampleur aux règles prévues’ étant laissée à la discrétion de la Commission!
                  

                     L'importation d'animaux reproducteurs et de produits germinaux en provenant des pays tiers n'est donc pas limitée et il n'existe dans ce texte aucune réelle contrainte en matière de règles zootechniques et généalogiques.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Pur condividendo larga parte dei contenuti di questo testo, ritengo che esso aggiunga però nuovi oneri agli operatori del settore zootecnico lasciando poco chiari alcuni aspetti disciplinari dei rapporti con i paesi terzi. Non reputando opportuno offrire il mio completo appoggio a questa relazione, ho deciso esprimermi con un voto di astensione.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe sobre la propuesta de Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo relativo a las condiciones zootécnicas y genealógicas para el comercio de animales reproductores y sus productos reproductivos y su importación a la Unión, por el cual el Pleno del Parlamento ratifica el acuerdo alcanzado con Consejo y Comisión.
                  

                     Mediante el presente Reglamento se reagrupan en un único texto jurídico las directivas relativas a la legislación zootécnica, legislación cuya finalidad es la de promover el libre comercio dentro de la UE y facilitar la importación de animales reproductores y de su material genético, garantizando la preservación de los recursos genéticos en Europa.
                  

                     El texto refuerza, además, la preservación de las razas autóctonas que no siempre van acompañadas de un elevado rendimiento económico.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriame nagrinėjamas pasiūlymas dėl reglamento dėl zootechninių ir genealoginių reikalavimų, taikomų prekybai Europos Sąjungoje veisliniais gyvūnais bei jų genetinės medžiagos produktais ir jų importui į ES. Europos Sąjungos (ES) zootechnikos teisės aktais siekiama skatinti Europos Sąjungoje vykstančią laisvą prekybą veisliniais gyvūnais bei jų genetine medžiaga ir palengvinti jų importą, kartu užtikrinant, kad būtų išlaikytos veisimo ir visų Europoje esančių genetinių išteklių išsaugojimo programos.
                  

                     Produkcinių gyvūnų, ypač tų, kurie, kaip buvo nustatyta, pasižymi vertingomis genetinėmis savybėmis, auginimas ne tik padeda užtikrinti regiono, kuriame šie gyvūnai auginami, ekonominį ir socialinį vystymąsi, bet ir yra vienas iš pagrindinių Sąjungos apsirūpinimo maistu saugumo veiksnių.
                  

                     Europos Komisija visas direktyvas, susijusias su zootechnikos teisės aktais, kuriais reglamentuojamos įvairios rūšys, norėjo sujungti į vieną teisės aktą – šį reglamentą – ir taip baigti bendrosios rinkos kūrimą šioje srityje. Vis dėlto reikėtų pabrėžti, kad Europos Komisijos tikslas yra ne tik teisės aktų sujungimas ir supaprastinimas. Iš tikrųjų ji siūlo suderinti gyvūnų veisimo sistemą, kuri turės didelį poveikį Europos gyvūnų veisimo sektoriui. Pranešėjas pritaria šiam bendram požiūriui, tačiau kai kuriuos aspektus reikėtų patikslinti arba pakartotinai įvertinti.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Poslanci smo enotno podprli predlog Evropske komisije o osnutku zakona o zootehniških in genealoških pogojih za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo.
                  

                     Zakon predvideva večjo preglednost nad vzrejo plemenskih živali in njihovimi zarodki. Pokriva štiri večja področja: strukturiran vzrejni sektor, pravila za vodenje matičnih knjig/registrov, pravila o trgovini znotraj EU in uvoz iz tretjih držav ter pravila glede uradnega nadzora in kontrole Komisije.
                  

                     Gre za zelo izpopolnjen predlog zakona, ki ureja področja, pri katerih so se do sedaj pojavljala različna vprašanja in številne nejasnosti.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Uzgoj domaćih životinja poput goveda, ovaca, konja, svinja i koza je izuzetno važan za poljoprivredu EU-a i ljudi koji žive od nje. Komisija je ovim dokumentom planirala unificirati sve propise koji reguliraju uzgoj životinja i njihov genetski materijal. Prijedlog na tehničkoj razini uređuje to važno pitanje i zato sam ga podržala.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore dell'approvazione di questo regolamento perché ritengo che, disciplinando in maniera uniforme per tutto il territorio europeo il commercio e l'importazione di animali riproduttori e del loro materiale germinale, essa porterebbe molti benefici sia dal punto di vista economico che giuridico.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – La produzione e l'allevamento di animali domestici dotati di particolari caratteristiche genetiche ed il commercio dei rispettivi materiali germinali al fine di incoraggiare la loro riproduzione sono ormai da tempo riconosciuti ed incoraggiati come alcuni dei principali fattori capaci di garantire un'elevata qualità del prodotto e tutelare la sicurezza alimentare dei consumatori europei.
                  

                     In questo senso è giusto cercare di raggruppare le diverse normative europee già esistenti in tale ambito ed armonizzare quelle nazionali al fine di semplificare le regole del settore ed eliminare quelle barriere tecniche superflue che spesso penalizzano il commercio internazionale. Nell'ambito di questo lavoro di armonizzazione, in continuità con l'avviso fornito dalla commissione ambiente, occorre tuttavia promuovere standard e meccanismi di controllo elevati ed efficaci, ad esempio sostenendo una politica di competitività delle grandi razze europee consapevole, che rispetti le varie razze locali e protegga così la biodiversità, nonché promuovendo un ruolo privilegiato del comitato internazionale per il controllo delle performance dell'allevamento nell'ambito dell'elaborazione della legislazione zootecnica. Il tutto prestando sempre una particolare attenzione al benessere e alla sicurezza degli animali.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile zootehnice și genealogice aplicabile comerțului în cadrul Uniunii și importurilor în Uniune de animale de reproducție și de material germinativ provenit de la acestea are ca scop armonizarea comerțului în acest domeniu, precum și uniformizarea controalelor oficiale care trebuie efectuate asupra programelor de ameliorare, ținând cont atât de natura transfrontalieră, cât și de principiul subsidiarității.
                  

                     Legislația actuală din domeniul zootehnic promovează comerțul liber cu animale de reproducție și cu materialul genetic al acestora, ținând cont de sustenabilitatea programelor de ameliorare și de conservarea resurselor genetice. Totuși, la momentul prezent, legislația zootehnică a Uniunii este organizată vertical în funcție de specii, motiv pentru care au fost concentrate dispozițiile similare, fiind redatate într-un limbaj mai clar și coerent, tocmai pentru a evita ca transpunerea lor în legislația națională să creeze obstacole în calea comerțului. Așadar, propunerea conține o serie de noi dispoziții care descriu relația dintre crescători și societățile de ameliorare, dispoziții privind acceptarea animalelor de reproducție și însămânțare artificială, privind testarea performanțelor.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestui raport deoarece consider esențială crearea unui cadru legal coerent, care să permită exercitarea drepturilor cetățenești într-un cadru normativ transparent.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Il provvedimento è molto tecnico; nel corso degli ultimi vent'anni, la Commissione ha dovuto dare una risposta ad un numero significativo di denunce, presentate dagli allevatori e operatori che portavano avanti programmi genetici, relativamente ai termini del recepimento e dell'interpretazione a livello nazionale degli atti giuridici dell'Unione in materia di riproduzione nei vari Stati membri.
                  

                     Per garantire l'applicazione uniforme delle norme dell'Unione in materia di riproduzione e per evitare ostacoli al commercio degli animali riproduttori e del loro materiale germinale per effetto di divergenze nel recepimento di tali direttive a livello nazionale, viene proposto un testo ‘quadro’ che, indubbiamente, aggiunge oneri agli operatori. Pur riconoscendo che una legislazione così dettagliata rappresenta anche una minima ‘barriera’ in tema di reciprocità da rispettare in sede di accordi commerciali con paesi extra-UE, alcuni riferimenti come la ‘non discriminazione’ rispetto al paese di provenienza (generico) degli animali non ci permettono di dare completo appoggio al provvedimento. Voto di astensione.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – La finalidad de la legislación zootécnica de la UE es promover el libre comercio dentro de la UE y facilitar la importación de animales reproductores y de su material genético, garantizando la preservación de los recursos genéticos en Europa. El Reglamento reagrupa todas las Directivas relativas a la legislación zootécnica en un único texto jurídico. El texto refuerza la preservación de las razas autóctonas que no siempre van acompañadas de un elevado rendimiento económico.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione in questione per favorire il libero scambio degli animali riproduttori e del loro materiale genetico, assicurando al contempo la sostenibilità dei programmi di riproduzione e la preservazione delle risorse genetiche.
                  

                     Inoltre questa relazione semplifica varie disposizioni presenti in vari regolamenti perché riunisce finalmente in un quadro giuridico unico i principi che regolano il riconoscimento e la definizione di un elenco delle organizzazioni di allevamento, delle associazioni di allevatori e delle imprese private, l'approvazione dei loro programmi di selezione, l'iscrizione degli animali delle specie bovina, ovina, caprina ed equina nei rispettivi libri genealogici e la loro classificazione in funzione dei loro meriti genetici, l'iscrizione dei suini ibridi riproduttori nei registri, la prova di performance e la valutazione genetica, nonché il contenuto dei certificati zootecnici degli animali riproduttori, del loro sperma e dei loro ovuli ed embrioni.
                  

                     Inoltre, la relazione in questione prevede norme relative alle importazioni dai paesi terzi di animali riproduttori e migliora il quadro giuridico di tali importazioni con la creazione di un modello di certificato genealogico e zootecnico che fornisce informazioni sulla discendenza, sull'identificazione e, se del caso, sulla valutazione genetica degli animali riproduttori e del loro materiale germinale.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – This technical file deals with rules regarding the structuring of the breeding sector, management of breeding books/registers, intra-EU trade, and imports from third countries. At Committee level, the report was broadened to also cover conservation of rare breeds, thereby protecting biodiversity. At EU level the intention is to harmonise the approach to trade in breeding animals. It was for these reasons that I voted in favour of this file.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report because a new regulation on animal breeding is needed. The rules should be more comprehensive and precise in order to avoid different interpretations and misunderstandings. That is why I especially welcome the introduction of definitions of terms such as ‘breed’ or ‘endangered and rare breed’. Clearer and more specific rules will help us in conserving rare breeds and protecting biodiversity.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La proposta di regolamento rientra nel pacchetto di legislazione zootecnica dell'Unione che intende favorire il libero scambio di animali riproduttori e del loro materiale genetico assicurando al contempo la sostenibilità dei programmi di riproduzione.
                  

                     La proposta in oggetto contiene un chiarimento sul quadro normativo per il riconoscimento delle società di allevamento, una definizione più chiara del termine ‘animale riproduttore’ e introduce la possibilità per gli allevamenti di produrre test di performance secondo le diverse razze registrate. In riferimento a tali aspetti, la proposta è sicuramente da apprezzarsi. Tuttavia, ho deciso di astenermi dal voto in quanto sarebbe stato preferibile che il regolamento non trattasse la questione dei cloni, i quali a mio avviso dovrebbero rientrare in un pacchetto legislativo a sé stante.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Η εκτροφή ζώων παραγωγής τροφίμων και δη διαπιστωμένης υψηλής γενετικής ποιότητας δεν συνεισφέρει απλώς στην οικονομική και κοινωνική ανάπτυξη της περιοχής στην οποία εκτρέφονται, αλλά συνιστά επίσης έναν από τους πυλώνες της επισιτιστικής ασφάλειας της Ένωσης.
                  

                     Η Ευρωπαϊκή Επιτροπή αποφάσισε να ενοποιήσει όλες τις οδηγίες που άπτονται της ζωοτεχνικής νομοθεσίας για διάφορα είδη σε ένα. Η Επιτροπή προτείνει μια εναρμονισμένη διάρθρωση της αναπαραγωγής ζώων που θα έχει σημαντικό αντίκτυπο στον τομέα της γενετικής των ζώων στην Ευρώπη. Τασσόμαστε υπέρ της γενικής αυτής προσέγγισης.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση σχετικά με τους ζωοτεχνικούς και γενεαλογικούς όρους που εφαρμόζονται στο εμπόριο και τις εισαγωγές στην Ένωση ζώων αναπαραγωγής και του αναπαραγωγικού υλικού τους δεν αφορά μόνο οικονομικούς όρους και διαδικασίες. Εντάσσεται σε ένα γενικότερο πλαίσιο προστασίας τόσο της πανίδας, όσο και των πολιτών, αφού έχει προεκτάσεις σε ζητήματα διατροφής, παραγωγικής διαδικασίας αλλά και εμπορίου τροφών. Συνεπώς, αποτελεί μια σημαντική έκθεση την οποία οφείλουμε όλοι να υποστηρίξουμε, γι αυτό και ψήφισα θετικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Questa relazione si propone di sostituire le norme attualmente in vigore riguardo all'allevamento di animali per chiarire gli ostacoli sorti nella legislazione precedente con un linguaggio più preciso e un'organizzazione strutturale migliore.
                  

                     Ho votato a favore perché la proposta di miglioramento di questa relazione rappresenta un notevole passo in avanti nella regolamentazione a livello europeo degli allevamenti. Ad esempio essa ha l'intento di garantire un livello minimo di diritti e obblighi per gli allevatori o anche di semplificare i controlli ufficiali e i controlli della Commissione senza diminuire l'efficienza e la qualità. Sarò sempre favorevole a relazioni che mirino ad una migliore regolamentazione con l'intento da una parte di semplificare la burocrazia, e quindi la vita dei cittadini, e dall'altra di tutelare la qualità dei nostri prodotti europei. Anche questa relazione rappresenta un semplice miglioramento della qualità normativa.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – The European Union zootechnical legislation is aimed at facilitating intra-EU free trade for the breeding of animals and their genetic material. The Commission's proposal to consolidate these texts has been expanded to produce a synchronised structure of animal breeding which will affect animal genetics in Europe. Local breeds must not be put at risk in an attempt to improve competitiveness by exporting major European breeds internationally. Animal breeding will now be required to meet certain criteria to receive recognition from the competent authority. This approach will enable European breeds to be structured efficiently on the global market.

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – We voted against because this goes far beyond consolidation to create a harmonised structure of animal breeding.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Esprimo il mio favore sulla proposta di regolamentare le attuali pratiche commerciali intra-UE di animali produttori e del loro materiale genetico, salvaguardando il processo di selezione e di conservazione dei prodotti genetici e tutelando il benessere e la riproduzione delle diverse razze animali presenti sul territorio europeo.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – There are far too many delegated acts which are far too broad in scope concerning this topic.
Animal health and welfare, including transport conditions for live animals, are concerns that need to be taken into account by all actors in the zootechnical sector, in particular with regard to genetic improvement of breeds.
Our legislation on the breeding of animals has also contributed to the preservation of animal genetic resources, the protection of genetic biodiversity, the Union's cultural heritage and the production of typical-quality regional products that rely on the specific hereditary characteristics of local breeds of domestic animals. This is something which should be sustained.

Ignazio Corrao (EFDD),
per iscritto. – La proposta di regolamento presentata ha l'obiettivo di favorire il libero scambio degli animali riproduttori e del loro materiale genetico. La proposta è già stata approvata in commissione AGRI, ed ora in plenaria se ne chiede l'approvazione finale. Occorre ricordare che l'allevamento di animali delle specie bovina, suina, ovina, caprina ed equina occupa un ruolo strategico nell'agricoltura dell'UE, in termini sia economici che sociali.
                  

                     Per tale ragione avrei preferito che nella proposta fosse evidenziata in modo più netto la differenza tra la clonazione e l'utilizzo del materiale germinale negli animali di allevamento. Di certo il modo migliore per incoraggiare l'allevamento degli animali delle specie menzionate è l'utilizzo di animali di razza pura o suini ibridi di elevata qualità genetica.
                  

                     Nonostante ciò mi ritengo soddisfatto della formulazione della proposta di regolamento e mi esprimo con l'astensione.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe aúna todas las directivas relacionadas con la legislación zootécnica en una sola. He votado a favor porque el resultado del trílogo es mucho mejor que la propuesta original de la comisión y tiene una línea muy clara de cara a mantener el patrimonio genético de especies menos comerciales, locales, raras o en peligro. También añade algún punto de pequeñas mejoras del bienestar animal y de reforzamiento del mercado interno europeo.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – Con questa risoluzione, il Parlamento europeo ha inteso approvare la proposta di regolamento delle condizioni zootecniche alla base degli scambi commerciali e dell'ingresso di animali riproduttori e del loro materiale germinale all'interno dell'UE.
                  

                     Gli atti giuridici dell'UE dovrebbero promuovere iniziative per la riproduzione e il miglioramento delle razze, oltre che per la competitività del settore zootecnico, senza mettere in pericolo la conservazione delle razze e la loro biodiversità. Per tale motivo, ho votato a favore di questa risoluzione che regola in modo dettagliato i diritti e gli obblighi degli allevatori, degli enti selezionatori così come degli enti ibridatori e, al contempo, salvaguarda le risorse genetiche, le razze animali locali e quelle in via di estinzione.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Fermierii ar trebui să aibă dreptul să știe dacă materialul reproductiv pe care îl achiziționează provine de la un animal clonat sau de la un descendent al acestuia. Am votat pentru principiile transparenței și responsabilității, garantând astfel conservarea diversității genetice a rasei.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Wniosek Komisji łączy cztery akty ustawodawcze dotyczące fundamentalnych zasad zarządzania zwierzętami hodowlanymi gatunków bydła, świń, owiec, kóz i koniowatych w jedną dyrektywę horyzontalną. Celem tej dyrektywy jest zapewnienie uproszczonych i jasnych ram prawnych dotyczących strukturyzacji sektora hodowli, zasad zarządzania księgami hodowli/rejestrami hodowlanymi, hodowli zwierząt i oceny wartości użytkowej lub oceny genetycznej, zasad handlu wewnątrz UE i przywozu z państw trzecich oraz zasad zootechnicznych kontroli urzędowych.
                  

                     Dyrektywa ułatwi wolny handel zwierzętami hodowlanymi o wysokiej jakości genetycznej i ich materiałem genetycznym, przyczyni się do ochrony ras w całej UE oraz do poprawy współpracy w tym zakresie między właściwymi organami różnych państw członkowskich.
                  

                     Zagłosowałem ZA.
                  

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Consider binevenită regruparea tuturor directivelor privind legislația din domeniul zootehnic în acest regulament, pentru că actorii din sectorul zootehnic trebuie să aibă în vedere sănătatea și calitatea vieții animalelor
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – J'ai moi-même été rapporteur de ce rapport de codécision qui propose un cadre législatif clair en matière de sélection animale et garantit un niveau minimal de droits et obligations pour les éleveurs et les organismes de sélections.
                  

                     Ce rapport propose d'instaurer des mesures pour sauvegarder les spécificités de chaque espèce et introduire des dispositions particulières pour les races menacées de disparition. Il s'agit d'établir une approche équilibrée entre la préservation des races pures et le développement du marché intérieur.
                  

                     À travers ces dispositions, j'ai voulu renforcer et simplifier les contrôles officiels pour les éleveurs et réduire les délégations de pouvoir vis-à-vis de la Commission européenne.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Michel Dantin sur les animaux reproducteurs et leurs produits germinaux. Ce texte prend en considération le cas des races rares ou menacées de disparition, mais également la santé et le bien-être des animaux.
                  

                     En effet, ce texte introduit des dispositions particulières telles que l'interdiction d'utiliser un animal reproducteur de race pure et de ses produits germinaux dans le cas où cette utilisation compromettrait la conservation et la diversité génétique de cette race. De plus, le texte préconise que les acteurs du secteur zootechnique prennent en compte la santé et le bien-être des animaux.
                  

Philippe De Backer (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this legislative resolution. Europe's genetic biodiversity is indispensable to a healthy Europe and therefore needs to be protected. As the biodiversity of one Member State affects that of the other, this can only be achieved through harmonised EU-wide legislation. However, at the same time, we need to leave enough breathing space for science and innovation. In its current form, this resolution will do both these things. It will protect our valuable local breeds both efficiently and effectively, where needed. With regard to innovation, it calls for harmonisation and simplification. The combination of these two will result in a healthier, more competitive livestock industry, increasing the EU's competitiveness and ensuring the food-safety of our citizens. It will be easier to import animals and their genetic material for the sake of breeding, according to specific, transparent and harmonised rules, that are safeguarded by one central authority.

Angélique Delahaye (PPE),
par écrit. – J'ai soutenu le rapport de mon collègue Michel Dantin. Selon moi le rôle de l'Union européenne est de proposer un cadre législatif horizontal unique en matière de sélection animale. Le règlement ainsi voté permet également de remplacer près d'une dizaine de directives verticales structurant par espèce l'acquis communautaire en matière de sélection animale. Cela contribue donc à simplifier la législation.
                  

Jean-Paul Denanot (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce règlement sur les animaux reproducteurs et leurs produits germinaux. Il devrait permettre de mieux préserver les races locales et les races menacées.
                  

                     Cette réglementation vise à simplifier les règles zootechniques en vigueur dans l'Union européenne. Dans le même temps, elle valorise les races locales et particulièrement les cheptels issus des zones de montagne qui pourraient être menacés par la recherche de compétitivité dans le secteur de l'élevage d'animaux.
                  

                     Les outils génomiques et de sélection (avec la sécurisation de la procédure d'agrément des organismes de sélection et de la procédure d'approbation de leur programme de sélection), ainsi que les nouvelles technologies de l'information et de la communication, peuvent aider à la préservation de ces races dont les caractères sont adaptés à des contextes biophysiques particuliers.
                  

                     Outre le fait de préserver la biodiversité, cette nouvelle réglementation vise à renforcer la garantie de traçabilité pour les citoyens de plus en plus attachés à l'origine des aliments qu'ils consomment.
                  

                     Sur un plan plus global, l'agriculture européenne et la PAC de demain doivent promouvoir un modèle de développement extensif respectueux des territoires, de la biodiversité et des ressources locales.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Le texte du rapport, nettement meilleur que sa version initiale, comptait plusieurs aspects louables: prise en compte des races à faibles effectifs, reprises des critères spécifiques aux équins, limitation des prérogatives de la Commission.
                  

                     Malheureusement, le règlement négocié par la suite en trilogue entérine plusieurs atteintes à notre souveraineté: recours au règlement européen, renforcement du pouvoir de la Commission pour établir des critères de sélection, d'importation ou encore pour définir les manquements ‘graves et de grande ampleur’ aux règles, par les pays tiers.
                  

                     Pour ces raisons, je me suis opposée à ce rapport.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – O relatório em causa dá conta de uma série de alterações ao regulamento relativo às condições zootécnicas e genealógicas aplicáveis ao comércio e às importações na União de animais reprodutores e respetivos produtos germinais. Alterações que introduzem uma série de melhoramentos à proposta apresentada pela Comissão, nomeadamente, sobre a saúde e bem-estar animal, questões preocupantes e que devem ser tidas em conta por todos os atores no setor zootécnico, em especial no que respeita ao melhoramento genético das raças. Com as alterações introduzidas, o regulamento fica mais claro e de mais bem fácil interpretação.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: nous nous opposons à ce rapport qui laisse beaucoup trop de champ à la Commission.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – O objetivo deste regulamento é estabelecer regras zootécnicas e genealógicas para a preservação e reprodução animal, bem como regras que regem a conservação e reprodução de raças nativas ou ameaçadas de extinção.
                  

                     O relatório melhora a proposta original da Comissão Europeia em vários aspetos (âmbito ampliado, clarificação do quadro jurídico, disposições relativas à saúde e bem-estar animal). As questões da clonagem não são tratadas neste regulamento.
                  

                     Pretende-se colocar num único quadro legal vários aspetos importantes, tais como a estruturação do sector da criação/reprodução animal; estabelecer regras para a gestão dos livros genealógicos, registos de criação, para a criação de animais e para os testes de performance e avaliação genética. Estabelece-se regras para o comércio dentro da UE e para as importações de países terceiros, assim como para os controlos oficiais.
                  

                     Um dos aspetos negativos desta proposta, além do pressuposto de que o sector da produção de carne tem de ser mais competitivo para permitir que as espécies e raças europeias possam ser exportadas, são os aspetos relativos à clonagem animal, que ficaram de fora, mesmo no que toca ao registo genealógico, não ficando registado se o progenitor é um animal clonado ou se os produtos germinais são provenientes de um animal clonado.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho espresso il mio voto favorevole alla proposta. L'adozione di un quadro normativo chiaro e semplificato risponde alle esigenze degli allevatori e dei consumatori.
                  

                     La garanzia di flessibilità permette agli operatori del settore di esternalizzare i test e la valutazione di performance, facendo si che le misure siano proporzionate e allineate ai rischi effettivi.
                  

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Európa má bohatú škálu plemien domácich hospodárskych zvierat, čo predstavuje najväčšiu genetickú populáciu fariem zvierat. Chov domácich zvierat hovädzieho dobytka, ošípaných, oviec, kôz a koní, a v menšej miere aj chov ďalších druhov, má významné miesto v poľnohospodárstve Únie a je zdrojom príjmov pre poľnohospodárske komunity. Chov týchto druhov je najlepšie podporený, ak sú používané čistokrvné chovné zvieratá s vysokou genetickou kvalitou. Navrhované nariadenie stanovuje v jedinom právnom rámci zásady týkajúce sa schvaľovania alebo uznávania a výpis chovateľských organizácií, chovateľských združení a súkromných podnikov, registráciu a klasifikácia zvierat v plemenných knihách, testovanie výkonu a genetické vyšetrenie, obsahu a formát zootechnického osvedčenia chovných zvierat.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Mi astengo dalla relazione in quanto alcuni riferimenti presenti nel testo non sono pienamente condivisibili.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – Europe has a rich variety of breeds of domestic farm animals, constituting the largest genetic population of farm animals. Those breeds were selected by generations of farmers and breeders to be better adapted to their region, more productive, stronger, thus, creating local breeds that are part of our heritage. Breeders' societies are at the core of the preservation and improvement of our breeds and clear rules are needed in order to better protect their actions and the breeders themselves.
I strongly support the inclusion of zootechnical and genealogical rules governing the conservation and improvement of native or endangered breeds, beside the general rules on the preservation and improvement of animal breeding.
I welcome the provision of a definition of the concept of ‘breed’, as I consider that, in order to create legal certainty, such a definition was needed.

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Megszavazom a Parlament álláspontját. Felkérjük a Bizottságot, hogy újra a Parlament elé utalja az ügyet, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni. Az egységes piac megvalósulása érdekében fő cél, hogy a különböző állatfajok tenyésztéstechnikai szabályozását célzó összes irányelvet egyetlen jogi szöveggé formálja.
                  

                     Támogatandó a Bizottság e törekvése, azonban egyes rendelkezéseket ki kell igazítani, hogy ösztönözzük az unión belüli mezőgazdasági szabad kereskedelmet. Emellett hiányzik például a ‘fajta’, a ‘tenyésztési program’, a ‘védelmi program’ és a ‘fajta megőrzésének vagy genetikai sokféleségének veszélyeztetése’ fogalma, amelyek kulcsfontosságúak a rendelet értelmezésében.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor ya que considero que la finalidad de esta legislación es promover el libre comercio dentro de la UE y facilitar la importación de animales reproductores y de su material genético, garantizando el mantenimiento de los programas de cría y la preservación de los recursos genéticos de Europa. La cría de animales, en especial de aquellos en los que se ha observado una elevada peculiaridad genética, no solo contribuye al desarrollo económico y social de la zona en la que se lleva a cabo, sino que también constituye uno de los pilares de la seguridad alimentaria de la Unión.
                  

Elisabetta Gardini (PPE),
in writing. — I voted ‘Yes’ to this proposal on the grounds that there is a need for a single legal framework surrounding breeding organisations, breed classifications and genetic evaluation. This proposal will also broaden this single legal framework to the imports of breeding animals and their germinal products from third countries. This will allow this part of the agricultural sector to operate with more certainty and on a more open and secure internal market where everyone is playing by the same rules. I hope that legal certainty and a secure market can be the key drivers for growth in the animal husbandry sector, in particular for Italy, where we have more than 10 million livestock units.

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione del PE sulla proposta di regolamento del Parlamento europeo e del Consiglio che sancisce l'accordo finale con il Consiglio, relativo alle condizioni zootecniche e genealogiche applicabili agli scambi commerciali e alle importazioni nell'Unione di animali riproduttori e del loro materiale germinale, perché ritengo che il settore dell'allevamento sia un settore fondamentale per il tessuto economico europeo e necessiti quindi di certezza e chiarezza normativa.
                  

                     Si tratta di un settore che caratterizza i territori e le regioni di tutti gli Stati membri non solo da un punto di vista economico, ma anche culturale e sociale. Sostengo, quindi, l'accordo raggiunto tra Parlamento e Consiglio, che tiene conto dei suggerimenti e delle aggiunte apportati dal Parlamento.
                  

                     Plaudo, infine, all'introduzione nella normativa della definizione di ‘razza’ poiché tale scelta va nella direzione di garantire certezza normativa, così come va in questa direzione la previsione relativa alle organizzazioni d'allevamento, che disporranno di una procedura unica per il loro riconoscimento e identificazione.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht ‘Zuchttiere und deren Zuchtmaterial’ gestimmt, da der europaweite, grenzübergreifende Handel mit diesen ein Faktum ist, das es zu regeln gilt. Ich begrüße ausdrücklich den Schwerpunkt des Berichts, der einen Erhalt der biologischen Vielfalt in diesem Bereich fordert.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die Rückverfolgbarkeit der Abstammung von Tieren und Zuchtmaterialen ist für Landwirte sehr wichtig. Nur so kann eine gesicherte Herkunft der Tiere nachgewiesen werden.
                  

Julie Girling (ECR),
in writing. – The UK is a major exporter of animal genetic material and germinal products so having legislation that supports trade in this industry is crucial. I am pleased that this is what has been achieved in the ‘breeding animals and their germinal products’ regulation. It facilitates free trade in animal breeding while preserving valuable animal genetic resources including rare and endangered breeds.
The legislation also reflects the ‘better regulation’ policy, something which I fully support. It substantially streamlines and consolidates four existing pieces of EU legislation. It means that UK breeders and exporters of genetic material operating within the Single Market will have less burdensome bureaucracy.
Important changes to the text have effectively tackled problematic elements, for example the Parliament secured the inclusion of special rules and derogations (exceptional circumstances only) to allow for the separation of horse breeding information from the equine identification document (horse passport). Additionally, ECR amendments ensured the legislation is in line with UK objectives, for example regarding the setting of common rules on performance testing and genetic evaluation, by building flexibility into the final text.
It is for these reasons that I voted to adopt this legislation.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Ce règlement vient définir les conditions dans lesquels sont exploités les animaux reproducteurs ainsi que leur semence. Ce sujet est capital pour l'avenir de notre filière élevage, pour préserver la qualité de nos viandes et améliorer les conditions de nos éleveurs.
                  

                     Grâce à ce texte, la Commission pourra définir seule les critères d'importations et de sélection des animaux reproducteurs et de leurs produits germinaux. Elle n'apporte toutefois pas les garanties demandées contre les fraudes des pays tiers. En outre, ses prises de positions récentes sur le clonage des animaux ou le manque de visibilité sur la protection de nos élevages dans le cadre du traité transatlantique laissent penser que notre agriculture ne sera qu'une variable d'ajustement. Les amendements proposés par notre groupe visant à la protection de notre filière n'ont pas été votés par les autres députés européens, j'ai donc voté contre ce texte.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos a favor de este informe porque ha logrado una mejora sustancial de la propuesta de la comisión, introduciendo elementos para la mejora del bienestar animal, de mantenimiento del patrimonio genético de las razas autóctonas y se potencia el mercado interno. Este proyecto legislativo aúna y simplifica las legislaciones preexistentes de cría de animales de las especies bovina, porcina, ovina, caprina y equina para consumo.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this proposal; the breeding of livestock, particularly of animals with a high level of genetic particularity, not only contributes to the economic and social development of the rural areas where it takes place, but is also one of the pillars on which the EU's food security is based. On top of that, the new draft regulation delivers the necessary consolidation and simplification of existing laws, completes the Single Market while reaffirming Member States' competences where appropriate and clarifies the rights and obligations of animal breeders and their organisations.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. Efforts to achieve competitiveness in the animal breeding sector should not lead to the disappearance of breeds with characteristics that are adapted to specific biophysical contexts.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – H έκθεση συγκέντρωσε όλες τις οδηγίες που σχετίζονται με τη ζωοτεχνική νομοθεσία για διαφορετικά είδη σε μια ενιαία νομοθεσία. Είναι ένα βήμα προς τα εμπρός για την εκτροφή των ζώων στην ΕΕ, και ως μια επικαιροποιημένη νομοθεσία είναι επίσης ένας από τους πυλώνες του συστήματος επισιτιστικής ασφάλειας της ΕΕ.
                  

                     Το αποτέλεσμα του τριλόγου που διεξήχθη είναι πολύ καλύτερο από την αρχική πρόταση της Επιτροπής. Εναρμονίζει τη δομή του κλάδου εκτροφής στην ΕΕ με αντίκτυπο στην γενετική των ζώων στην ΕΕ, ενώ επίσης ενισχύει την διατήρηση της ποικιλίας των καθαρών φυλών και την προστασία των απειλούμενων τοπικών και σπάνια ευρωπαϊκών. Για αυτούς τους λόγους, υπερψηφίσαμε.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I was happy to support this report. This will help to build a more cohesive single market for breeding in the EU compared with the current situation where legislation is fragmented across a number of directives. In addition to that, this legislation plays a key role in conserving rare breeds and thereby in protecting biodiversity, something which I am very concerned about as there are many endangered breeds of animals in Ireland and Europe. I was very happy that Parliament amended the Commission regulation to lay down zootechnical and genealogical rules for the preservation and improvement of animal breeding as well as rules governing the conservation and improvement of native or endangered breeds. Likewise, I was pleased to note that special provisions for endangered breeds and for the horse-breeding sector were included in the agreed text, along with clear definitions such as ‘breed’ which is essential to bring clarity to breeders and operators yet ensuring competitiveness throughout the EU. Overall the text was proportional and allowed flexibility for Member States to refuse the approval of a further animal-breeding programme.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of this motion as it ensures the quality of controls along with the reintroduction of the principle of transparency. This is alongside the benefits of guaranteeing a minimum of administration burdens on the sector.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – One of the main pillars on which the EU's food security is based is the breeding of livestock and their genetic material. The Commission's intention is to standardise all the directives concerning the zootechnical legislation on different species into a single body of law in order to complete the Single Market. I have voted in favour of this report that will allow major European breeds to be exported taking into consideration the biogenetic diversity in Europe.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za nacrt zakonodavne rezolucije Europskog parlamenta o prijedlogu uredbe Parlamenta i Vijeća o zootehničkim i genealoškim uvjetima za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom kao i njihovom uvozu u Uniju, jer se time pojednostavljuju i objedinjuju različiti dijelovi specifičnog zakonodavstva koji se tiču goveda, svinja, koza i kopitara.
                  

                     Takvo što uključuje odredbe za priznavanje i popis uzgojnih organizacija, klasifikaciju i certificiranje uzgojno valjanih životinja, njihovo sjeme, jajne stanice i zametke, te službene kontrole i zootehničke provjere. U tom kontekstu, smatram da uzgajivači imaju iznimno važnu ulogu u zaštiti bioraznolikosti, te stoga podržavam očuvanje i napredak uzgoja životinja, isto kao i pravila koja reguliraju očuvanje i poboljšanje izvornih i ugroženih pasmina.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Mon collègue du groupe ENF Philippe Loiseau a déposé, au nom du groupe, deux amendements (l'un de suppression, l'autre d'ajout) visant à limiter l'importation d'animaux reproducteurs et produits germinaux de pays tiers, voire à les interdire lorsque des manquements en matière de règles zootechniques et généalogiques sont votées. Mais hormis nos amendements de plénière, le texte a fait consensus entre tous les groupes politiques.
                  

                     Nous nous opposons donc à ce rapport, qui laisse beaucoup trop de champ à la Commission, chose que tous les groupes ont accepté sans sourciller, et mon vote s'est naturellement porté à l'encontre de ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – We voted against because this goes far beyond consolidation to create a harmonised structure of animal breeding.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Michel Dantin au sujet des animaux reproducteurs et leurs produits germinaux.
                  

                     Ce texte propose le renforcement de la sécurité juridique en la matière et prescrit une simplification des contrôles officiels et de la Commission. J'ai donc approuvé cette décision, qui vise à sauvegarder les spécificités de chaque espèce, à préserver la force de ce secteur européen, à assurer des dispositions particulières pour certaines races et à garantir un niveau minimal de droits et d'obligations pour les éleveurs et les établissements de sélection.
                  

                     Ce rapport a été adopté à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Michel Dantin. Ce texte vise à proposer un cadre législatif horizontal unique en matière de sélection animale pour remplacer une dizaine de directives. Cela va permettre de renforcer la sécurité juridique en définissant clairement les termes importants, en renforçant la sauvegarde des spécificités de chaque espèce ou encore en protégeant les races rares et menacées.
                  

                     J'ai bien évidemment voté en faveur de ce très bon rapport.
                  

Jarosław Kalinowski (PPE),
na piśmie. – Dobre prawodawstwo w dziedzinie handlu zwierzętami i ich materiałem biologicznym jest warunkiem wysokiej jakości hodowli w Europie, dobrostanu zwierząt, a także zapewnienia wysokiej jakości żywności europejskim konsumentom.
                  

                     Szczegółowe informacje w handlu zwierzętami są bardzo ważne dla zachowania czystości ras, co ma niebagatelne znaczenie np. w kwestii hodowli koni. Tak jak konsument ma prawo wiedzieć, skąd pochodzą produkty, które kupuje, tak hodowca musi znać pochodzenie materiału rozpłodowego, który nabywa, by móc także potem rzetelnie informować o swoich produktach nabywców.
                  

                     Dla producentów istotną kwestią są również proste i przejrzyste procedury, które ułatwią respektowanie ustalonych zasad. Uproszczenie procedur i modyfikacje w kontrolach urzędowych pozwolą na skuteczne egzekwowanie nowego ustawodawstwa. Takie prawo sprawi, że sprawnie funkcjonujący sektor hodowli będzie doskonałą podstawą całej produkcji zwierzęcej w Unii Europejskiej.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this proposal. The breeding of livestock, particularly of animals with a high level of genetic particularity, not only contributes to the economic and social development of the rural areas where it takes place, but is also one of the pillars on which the EU's food security is based. On top of that, the new draft regulation delivers the necessary consolidation and simplification of existing laws, completes the Single Market while reaffirming Member States' competences where appropriate and clarifies the rights and obligations of animal breeders and their organisations.

Kateřina Konečná (GUE/NGL),
písemně. – Dne 12. 4. 2016 jsme na plenárním zasedání Evropského parlamentu ve Štrasburku hlasovali o návrhu nařízení o zootechnických a genealogických podmínkách pro obchod s plemennými zvířaty a jejich zárodečnými produkty v Unii a jejich dovoz do Unie. Záměrem tohoto návrhu bylo spojit všechny směrnice týkající se zootechnických právních předpisů o různých druzích zvířat do jediného právního předpisu. Bohužel, příprava dokumentu se od počátku potýkala s tím, že v rámci jednotlivých druhů hospodářských zvířat existují různé zvyklosti, které jsou velkou komplikací při hledání jednotných pravidel akceptovatelných pro všechny druhy. Nicméně ty nejzásadnější problémy se podařilo odstranit v procesu probíhajících jednání mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí. Návrh byl nakonec i přes řadu vyslovených výtek přijatelný také pro Českou republiku, proto jsem jej nakonec mohla podpořit.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – I voted in favour because in order to facilitate the agricultural sector and to guarantee food security in the EU, we should pay serious attention to proposals for the revision of EU legislation on zootechnical and genealogical conditions for trade in and imports into the Union of breeding animals and their germinal products (semen, oocytes and embryos). I believe that there are two important steps that have to be taken. First, we should work to ensure animal health and welfare, including transport conditions for live animals inside and outside the Union. Thus, the EU and all actors in the zootechnical sector will take responsibility and will tackle the inhuman treatment of animals not only within the EU but also in third countries. Second, we should facilitate cooperation between breed societies and breeding operations in order to remove obstacles to the free movement of breeding animals and their genetic material.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. – Esprimo il mio favorevole sulla proposta di regolamentare le condizioni zootecniche e genealogiche durante la commercializzazione e l'importazione di animali e prodotti derivati. La legislazione non vuole unicamente semplificarne il commercio, mantenendo comunque i controlli efficienti, bensì salvaguardare il processo di selezione e di conservazione dei prodotti genetici, e preservare il benessere e la riproduzione delle diverse razze animali presenti nel territorio europeo, prestando particolare attenzione alle specie in estensione. La previsione di una legislazione unica per i Stati membri dell'Unione ci permetterà, inoltre, di migliorare le attuali pratiche commerciali fra gli Stati membri.
                  

Constance Le Grip (PPE),
par écrit. – J'ai approuvé le rapport de mon collègue Michel Dantin sur les animaux reproducteurs et leurs produits germinaux, qui vise à proposer un cadre législatif unique en matière de sélection animale en remplacement de près d'une dizaine de directives.
                  

                     En harmonisant les dispositions concernant la gestion de la généalogie des animaux reproducteurs, l'acceptation à la reproduction de ces animaux, le contrôle de performance et l'évaluation génétique, ce règlement permettra de structurer par espèce l'acquis communautaire en matière de sélection animale.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre le rapport sur les animaux reproducteurs et leurs produits germinaux.
                  

                     Le règlement négocié entre le Parlement européen, la Commission et le Conseil entérine plusieurs atteintes à notre souveraineté nationale sur un sujet qui demeure important pour l'agriculture. Le texte sera appliqué sans transposition dans le droit national, vu que c'est un règlement. Sous couvert de simplification, la Commission s'arroge de nouvelles prérogatives dans l'établissement des critères de sélections, d'importation, etc.
                  

                     La clause de sauvegarde visant à protéger les éleveurs européens d'éventuels manquements ou dérives des pays tiers est trop faible. Elle dépend en effet de la définition du ‘manquement grave et de grande ampleur aux règles prévues’ constaté dans un pays tiers. La définition et le constat de ce manquement sont laissés à l'appréciation de la Commission.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport car il facilite trop l'importation des animaux reproducteurs concernés, et ne protège donc pas assez les éleveurs européens.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Le texte soumis au vote porte sur l'importation et l'échange dans l'Union des animaux reproducteurs et de leurs produits germinaux. Il détaille, en particulier, le nombre des races à faible effectifs et les critères spécifiques aux équins, et il a le mérite de réduire les prérogatives de la Commission à ce sujet.
                  

                     Cependant de nombreux points négatifs nuancent la proposition. En premier lieu, le texte sera appliqué sans transposition dans le droit national puisque c'est un règlement. Deuxièmement, malgré la tentative du texte de limiter les pouvoirs de la Commission, il lui accorde de nouvelles prérogatives, notamment dans l'établissement des critères de sélections et d'importations. Enfin, les éleveurs européens sont trop peu protégés par la clause de sauvegarde contre les dérives des pays tiers. Le rôle de cette clause est, pourtant d'éviter tout ‘manquement grave et de grande ampleur aux règles prévues’.
                  

                     Il m'était donc impossible de soutenir un tel rapport, j'ai voté contre.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe aúna todas las directivas relacionadas con la legislación zootécnica en una sola. He votado a favor porque el resultado del trílogo es mucho mejor que la propuesta original de la comisión y tiene una línea muy clara de cara a mantener el patrimonio genético de especies menos comerciales, locales, raras o en peligro. También añade algún punto de pequeñas mejoras del bienestar animal y de reforzamiento del mercado interno europeo.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – Tal y como se expresa en este informe, el Parlamento propone a la Comisión una serie de enmiendas que pretenden alterar en cierta medida su propuesta legislativa originaria de Regulación sobre las condiciones zootécnicas y genealógicas para el comercio de animales reproductores y sus productos reproductivos y su importación a la Unión.
                  

                     Con las modificaciones que, desde el Parlamento, proponemos entendemos que el texto queda sustancialmente mejorado y, sin duda, contribuye al objetivo último de esta normativa que no es otro que asegurar que el libre comercio de animales reproductores y de su material genético se desarrolle con amplias garantías para todas las partes implicadas, esto es, tanto para el sector agrícola, como para los consumidores, como para los animales.
                  

                     Es por todo ello, que mi voto será favorable a este informe.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Návrh reguluje šlechtění a plemenitbu užitkových zvířat a obchod s nimi. Plemena skotu a jiných zvířat se liší stát od státu a není důvod harmonizovat postupy jejich šlechtění. Komisi návrh svěřuje zbytečně velké pravomoci, např. pokud jde o uznávání jednotlivých chovů a plemenářských spolků.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Europska unija ulaže stalne napore u zootehničko zakonodavstvo kako bi na taj način potaknula unutarnju trgovinu i lakši uzgoj životinja s genetskim posebnostima. Takav uzgoj od iznimne je važnosti za Uniju, jer predstavlja jedan od glavnih stupova koji osiguravaju izvor hrane. Uz osiguranje hrane uzgoj ujedno doprinosi gospodarskom razvoju, osiguravajući prihode od izvoza proizvoda životinjskog podrijetla.
                  

                     Cilj Komisije je ujediniti sve direktive koje se odnose na zootehničko zakonodavstvo u jednu važeću regulaciju kako bi se olakšalo poslovanje na jedinstvenom tržištu. Jasnim i pojednostavljenim pravilima doprinosi se lakšem funkcioniranju unutar granica Unije i omogućuje se lakša suradnja s državama partnerima, stoga sam podržala ovo izvješće.
                  

Andrejs Mamikins (S&D),
rakstiski. – Šīs direktīvas mērķis ir apvienot vienā kopējā tiesību aktā vairākas direktīvas par dažādu sugu zootehniskiem regulējumiem, tādējādi sekmējot vienotā tirgus izveidošanu šajā jomā. Tā rezultātā tiktu veicināta vaislas dzīvnieku un to ģenētiskā materiāla brīva aprite dalībvalstu teritorijā. Tas pats attiecas arī uz efektīvākām importa un eksporta procedūrām.
                  

                     Dzīvnieku selekcijas sistēma tiešā veidā ietekmē ne tikai lauksaimniecības sfēru, bet arī patērētāju tiesības, ekonomikas attīstību, veselības jomu un daudz ko citu, līdz ar to ir pilnībā saprotams, kāpēc bija nepieciešams iesniegt tik lielu grozījumu skaitu — nekādu pārpratumu šeit vienkārši nevar būt. Nemaz nerunājot par nepieciešamību maksimāli sinhronizēt dalībvalstīs pastāvošo sistēmu īpašības un vēsturiskās īpatnības.
                  

                     Priekšlikumā liela uzmanība tiek pievērsta arī audzēšanas sabiedrību tiesību un interešu aizsardzībai, darba rezultātu reģistrācijas noteikumiem, pārrobežu sadarbībai un, protams, reto, apdraudēto un arī ‘vietējo’ sugu aizsardzībai.
                  

                     Kopumā, ņemot vērā priekšlikuma lielo svarīgumu, bija nepieciešams to atbalstīt. Cerams, ka nākotnē tā darbības rezultātu pielāgošana manas valsts — Latvijas — reālijās atnesīs maksimālus labumus mūsu lauksaimniekiem un patērētājiem.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – V oblasti chovu zvierat, pestovania a výroby živočíšnych a rastlinných produktov sa v záujme zachovania biodiverzity a zabezpečenia zdravej výživy človeka čoraz naliehavejšie ukazuje potreba podpory a zachovania pôvodných plemien a rastlín. Zachovanie dedičstva v týchto oblastiach má pre budúce generácie strategický význam. Preto podporujem prijatie nariadenia, ktoré zohľadňuje potrebu konkurencieschopnosti a zároveň rovnováhu v oblasti chovu a plemenitby úžitkových a hospodárskych zvierat.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης σχετικά με την πρόταση κανονισμού του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου όσον αφορά τους ζωοτεχνικούς και γενεαλογικούς όρους που εφαρμόζονται στο εμπόριο και τις εισαγωγές στην Ένωση ζώων αναπαραγωγής και του αναπαραγωγικού υλικού τους, διότι είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte.
                  

                     Ce rapport comporte des éléments positifs: prise en compte des races à faibles effectifs, reprise des critères spécifiques aux équins, etc. Néanmoins, ce règlement, qui sera appliqué sans transposition préalable en droit français, accorde des prérogatives excessives à la Commission européenne. Il n'offre, en outre, qu'une protection limitée aux éleveurs face aux manquements de pays tiers.
                  

David Martin (S&D),
in writing. – I supported this proposal. Animal health and welfare, including transport conditions for live animals, are concerns that need to be taken into account by all actors in the zootechnical sector, in particular with regard to the genetic improvement of breeds. The Commission should therefore ensure that those concerns are duly taken into account in the delegated and implementing acts that are to be adopted for the effective implementation of this Regulation.

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – Favorevole alla relazione sulla proposta di regolamento del parlamento Europeo relativo alle condizioni zootecniche e genealogiche applicabili agli scambi commerciali e alle importazioni nell'Unione di animali riproduttori e del loro materiale germinale. La legislazione zootecnica dell'Unione intende facilitare l'importazione di animali riproduttori e del loro materiale genetico, assicurando al contempo la conservazione delle risorse genetiche
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Voto a favor del informe sobre la propuesta para regular las condiciones zootécnicas y genealógicas para el comercio de animales reproductores y sus productos reproductivos y su importación a la Unión.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – La législation zootechnique de l'Union européennes (UE) vise à encourager le libre-échange intra-UE et à faciliter l'importation d'animaux reproducteurs et de leur matériel génétique.
                  

                     L'élevage joue un rôle fondamental dans la conservation des races rares, et donc dans la protection de la biodiversité. En effet les races locales peuvent, à défaut de maintien d'effectifs suffisants, être menacées, ce qui représenterait une perte de biodiversité génétique. Le meilleur moyen de favoriser cet élevage est d'utiliser des reproducteurs de race pure ou des reproducteurs dont la haute qualité sur le plan génétique a été constatée.
                  

                     Le rapport propose de conférer à la Commission le pouvoir d'effectuer des contrôles dans des pays tiers en provenance desquels les importations dans l'Union d'animaux reproducteurs ou de leurs spermes, ovocytes et embryons pourront être autorisées, et de fixer les conditions applicables à ces importations, notamment concernant la traçabilité à travers des certificats zootechniques qui prouvent leur origine.
                  

                     Je vote pour ce texte qui vise à accroître la qualité et la diversité des races élevées en Europe.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Sur ce texte, nous partagions certains points de vue avec le rapporteur (notamment la prise en compte des races à faibles effectifs et la reprise des critères spécifiques aux équins). Mais la procédure complexe qu'il a subie l'a gâché. Au final, il laisse trop de liberté à la Commission européenne aux dépens de la souveraineté des États sous prétexte de simplification, ce qui n'est pas pensable.
                  

                     En conséquence j'ai voté contre ce texte.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Apresentei o meu voto favorável ao relatório sobre a proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho relativo às condições zootécnicas e genealógicas aplicáveis ao comércio e às importações na União de animais reprodutores e respectivos produtos germinais. A legislação zootécnica da União Europeia visa promover o comércio livre no interior da UE e facilitar a importação de animais reprodutores e do seu material genético, garantindo a manutenção dos programas de melhoramento das raças e de conservação dos recursos genéticos existentes na Europa. No entanto, não basta apenas querer fomentar a exportação das grandes raças europeias, é preciso também ter em conta as raças locais, de enorme valor para os diferentes países da UE. Raças essas que fazem parte da biodiversidade genética da Europa.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I chose to support this report on breeding animals and germinal products, as it would both help in the preservation of genetic resources and encourage intra-EU free trade in breeding animals and their genetic material.

Louis Michel (ALDE),
schriftelijk. – Deze herziening van de huidige wetgeving heeft tot doel om de afzonderlijke en specifieke regelgevingen met betrekking tot de handel, de invoer en de registratie van fokdieren en afgeleide producten die voor het fokken worden verhandeld, in één enkel juridisch kader te vatten. Deze herziening biedt alvast het voordeel van meer duidelijkheid voor alle betrokkenen in de sector, terwijl het concurrentievermogen gewaarborgd blijft.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Téma plemenitby zvierat čoraz viac rezonuje aj na území EÚ. Každodenná prax spôsobila rastúcu potrebu komplexnej, ucelenej a jasnej právnej úpravy, ktorá je v súčasnosti pomerne roztrieštená a obsiahnutá vo viacerých právnych predpisoch. Nové nariadenie, ktoré by zosúladilo relevantné ustanovenia regulujúce šľachtenie zvierat a tým súvisiace otázky, hodnotím ako krok vpred. Plemenitba hospodárskych zvierat zohráva kľúčovú úlohu v oblasti spoločnej poľnohospodárskej politiky, keďže okrem zachovania vzácnych druhov, a teda ochrany biodiverzity a kultúrneho dedičstva, prispieva k dosahovaniu a udržiavaniu potravinovej bezpečnosti v EÚ. Pozitíva novej jednotnej právnej úpravy vnímam predovšetkým vo vytvorení ustálenej terminológie, ktorá bude platiť vo všetkých členských štátoch, zavedení jednotného štandardu dobrých životných podmienok zvierat a ich vývozu, a to najmä pri činnostiach zameraných na genetické vylepšenie plemien, prehľadnej evidencii vo forme zápisu krížených plemenných zvierat do doplňujúcich častí plemenných kníh a v posilnenom systéme kontroly. Vítam tiež skutočnosť, že nové nariadenie nie je v žiadnom prípade určené na riešenie otázok klonovania plemenných zvierat. Hlasujem za správu v predkladanom znení.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report on breeding animals and their germinal products because I believe that breeders' societies are at the core of the preservation and improvement of our breeds and clear rules are needed in order to better protect their actions and the breeders themselves. Europe has a rich variety of breeds of domestic farm animals, constituting the largest genetic population of farms animals. Those breeds were selected by generations of farmers and breeders to be better adapted to their region: more productive, stronger, thus creating local breeds that are part of our heritage.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Bizottság javaslatot nyújtott be a tenyészállatok és szaporítóanyagaik Unión belüli kereskedelmének és az Unióba történő behozatalának tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására. A Bizottság e rendelet formájában egyetlen jogi szöveggé kívánja összevonni a különböző állatfajok tenyésztéstechnikai szabályozását célzó összes irányelvet, hogy ezáltal megvalósuljon az egységes piac ezen a területen. A Bizottság a szövegek puszta összevonásán és egyszerűsítésén túl harmonizált struktúrát javasol az állattenyésztésre vonatkozóan, amely nem elhanyagolható hatást fog gyakorolni az állatgenetikai ágazatra Európában.
                  

                     A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésében támogatja ezt az általános megközelítést, úgy véli azonban, hogy egyes kérdéseket pontosabban meg kell határozni, vagy felül kell vizsgálni. Ennek érdekében azt javasolja, hogy a Parlament csaknem kétszáz módosító indítvánnyal fogadja el a Bizottság tervezetét. A javaslatot támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Ce règlement entérine plusieurs atteintes à notre souveraineté sur un sujet qui demeure important pour l'agriculture.
                  

                     Les points négatifs relevés sont nombreux. Il sera appliqué sans marge d'appréciation par le droit national, s'agissant d'un règlement, et sous couvert de simplification, la Commission s'arroge de nouvelles prérogatives dans l'établissement des critères de sélections et d'importation. La clause de sauvegarde visant à protéger les éleveurs européens d'éventuels manquements ou dérives des pays tiers est également trop faible. Elle dépend en effet de la définition du ‘manquement grave et de grande ampleur aux règles prévues’ constaté dans un pays tiers. La définition et le constat de ce manquement sont laissés à l'appréciation de la Commission.
                  

                     En définitive, il convient de voter contre ce texte.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – A legislação zootécnica da UE visa a promoção do comércio livre de animais reprodutores e do seu material genético, considerando a sustentabilidade dos programas de melhoramento e a conservação dos recursos genéticos.
                  

                     Os princípios básicos da legislação zootécnica revelaram-se adequados e adaptados aos progressos técnicos no domínio da produção animal, pelo que configuram na presente proposta. Contudo, uma vez que a atual legislação está organizada em função das espécies, as disposições quase idênticas foram simplificadas e redigidas numa linguagem mais precisa e coerente na forma de regulamento, a fim de evitar obstáculos ao comércio resultantes da transposição nacional.
                  

                     Com o assinalar de diferenças na transposição nacional das diretivas a aplicar, sucederam-se inúmeros problemas suscitados por criadores, associações de criadores e autoridades competentes, devido às diferentes interpretações dadas às disposições existentes pelas autoridades competentes dos Estados-Membros. A Comissão está, por isso, ciente das necessidades do setor da produção animal e das autoridades supervisoras competentes.
                  

                     Defendo, tal como o relator, uma abordagem harmonizada do comércio de animais reprodutores e respetivos produtos germinais e das suas importações na União, bem como dos controlos oficiais que é necessário realizar aos programas de melhoramento efetuados pelas associações de criadores e os centros de produção animal.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report. The breeding of livestock, particularly of animals with a high level of genetic particularity, not only contributes to the economic and social development of the rural areas where it takes place, but is also one of the pillars on which the EU's food security is based. On top of that, the new draft regulation delivers the necessary consolidation and simplification of existing laws, completes the Single Market while reaffirming Member States' competences where appropriate and clarifies the rights and obligations of animal breeders and their organisations.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui propose une simplification de la législation en matière de sélection animale, jusqu'alors réglementée par une dizaine de directives.
                  

                     Alors que les agriculteurs, notamment français, souffrent d'une législation européenne trop floue, que certains États comme la France sur-transposent dans leur droit national, l'adoption de ce rapport de simplification était nécessaire.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – Le rapport relatif au règlement zootechnique, pour lequel j'ai voté, permettra la mise en place d'une sécurité juridique renforcée, par l'adoption d'un cadre législatif horizontal unique remplaçant les multiples directives verticales précédentes.
                  

                     Le rapport s'inscrit donc dans une volonté de simplification règlementaire. L'introduction des définitions des termes de ‘race’, ‘programme de sélection’, et ‘race rare et menacée de disparition’, l'introduction de dispositions particulières, ainsi que l'ensemble des dispositions prises dans ce rapport concourent à l'encadrement renforcé du secteur zootechnique.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Egy jól működő állattenyésztési ágazat létfontosságú az Unió számára. A jelenlegi zootechnológiai jogi szabályozás bonyolult, sok apró részre van osztva – állatok fajtája szerint, különböző tanúsítványokról szóló szabályzatok, törzskönyvi szabályzat, teljesítmény-vizsgálatok –, aminek okán a Bizottság már 2014-ben jelezte egy egységes, átfogó zootechnológiai rendelet fontosságát, mely szintén kiküszöbölni hivatott a kereskedésben számos előírás tagállami szinten történő különböző fordításából adódó akadályokat. Úgy vélem, a nagyobb átláthatóság, pontosabb, következetes terminológia használata, illetve bevezetése csupán hasznára lehet az európai állattenyésztési ágazatnak. A rendelet mindemellett magába foglalja a hivatalos hatósági ellenőrzéseket is, amit kimondottan célravezetőnek tartok az e téren hatályban levő rendeletek hiányossága tükrében.
                  

                     Azt viszont állandóan szem előtt kell tartani, hogy a rendesen működő vállalkozásokat a rendszer ne terhelje túlságos adminisztratív feladatokkal.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Livestock breeding contributes to the economic and social development of the area in which it takes place and also represents one of the pillars on which the EU's food security is based. I have voted for this report that reiterates the fact that efforts to achieve competitiveness, in particular to allow major European breeds to be exported internationally, should not jeopardise local breeds which are a part of the biogenetic diversity of Europe.

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Im Bericht werden einige Begriffe nicht klar definiert (Rasse, Zuchtprogramm). Positiv hervorzuheben ist, dass für seltene Rassen die genetische Vielfalt besonders wichtig ist, ansonsten wäre jede Art vom Aussterben bedroht. Des Weiteren spielt die Steigerung des Tierschutzes eine besonders wichtige Rolle. Aufgrund der oben genannten Tatsachen habe ich mich gegen diesen Bericht ausgesprochen.
                  

Younous Omarjee (GUE/NGL),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce règlement qui vise à harmoniser toutes les directives relatives à la législation zootechnique sur les différentes espèces en Europe. Ce règlement est un pas en avant pour l'élevage des animaux dans l'Union européenne.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Pritariu pateiktam pranešimui. Naujas reglamentas sudarys palankias sąlygas laisvai prekybai veisliniais gyvūnais bei jų genetinėmis medžiagomis ir palengvins jų importą, be to, užtikrins, kad būtų išlaikytos veisimo ir visų Europoje esančių genetinių išteklių išsaugojimo programos.
                  

                     Pažymėtina, kad naujajame reglamente aptariami reikalavimai veisliniams gyvūnams ir jų genetinei medžiagai, veislininkystės organizacijų pripažinimo principai ir mechanizmai, veisimo programos, tam tikrų veisimo metodų draudimai veislininkystės programose, veislinių gyvulių ir jų genetinės medžiagos prekyba, importas ir judėjimas Europos bendrijoje ar už jos ribų. Taipogi numatoma atskirti asociacijų ir selekcinių programų tvirtinimo procedūras.
                  

                     Siekiant teisinio aiškumo, svarbu užtikrinti, kad į šį reglamentą kitos rūšys būtų įtraukiamos tik bendru sprendimu. Be to, labai svarbu, kad veisėjams būtų suteikta teisė nediskriminuojamiems naudotis visomis atitinkamomis veisimo programos paslaugomis.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – We voted against because this goes far beyond consolidation to create a harmonised structure of animal breeding.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – L'UE ha una legislazione in materia zootecnica volta ad incoraggiare il libero scambio tra i 28 paesi e facilitare l'importazione di animali riproduttori. Il presente regolamento ha raggruppato tutta la normativa esistente in materia. La sostenibilità e la conservazione delle razze è di grande importanza per l'UE. Considerato, infine, che ulteriori miglioramenti della normativa europea in materia, oltre ad essere necessari, sono altresì possibili, ho votato a favore.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Pozdravljam uspješno završene pregovore te konačni tekst Uredbe o geotehničkim i geološkim uvjetima za stavljanje u promet i uvoz u Uniju rasplodnih životinja i njihovih proizvoda. Cilj je ovog usvojenog prijedloga potaknuti slobodnu trgovinu unutar EU-a te olakšati uvoz i uzgoj životinja kao i njihovog genetskog materijala te osigurati da se uzgojnim programima i genetskim resursima održe sve pasmine koje postoje u Europi. To je izuzetno važno jer uzgoj stoke, naročito životinja s visokim stupnjem genetske osobitosti, ne samo da doprinosi ekonomskom i društvenom razvoju područja u kojem se održava već je i jedan od stupova na kojima se temelji sigurnost proizvodnje hrane u EU-u.
                  

                     Pozdravljam posebnu brigu za očuvanje ugroženih i rijetkih pasmina. Bolje definiranim obuhvatom Uredbe u tom smislu omogućuje se zaštita biološke i genetske raznolikosti, očuvanje vrijednih autohtonih pasmina važnih za razvoj lokalne poljoprivrede i njihova promocija te, u konačnici, i veća raznovrsnost ponude poljoprivrednih proizvoda s viškom dodane vrijednosti. Upravo takvi proizvodi s dodatnom vrijednosti poseban su doprinos uspjehu europske poljoprivrede i na međunarodnom planu.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Dans sa version finale, le rapport est meilleur que la proposition originale de la Commission. Mais plusieurs aspects restent rédhibitoires:
                  






—



                           ce texte sera appliqué sans transposition dans le droit national, vu que c'est un règlement;
                        










—



                           sous couvert de simplification, la Commission s'arroge de nouvelles prérogatives dans l'établissement des critères de sélections et d'importation;
                        










—



                           la clause de sauvegarde visant à protéger les éleveurs européens d'éventuels manquements ou dérives des pays tiers est trop faible. Elle dépend en effet de la définition du ‘manquement grave et de grande ampleur aux règles prévues’ constaté dans un pays tiers. La définition et le constat de ce manquement sont laissés à l'appréciation de la Commission.
                        





                     Je ne peux accepter ces atteintes à la souveraineté de la France et aux intérêts de ses agriculteurs, déjà bien trop malmenés par l'Union européenne, et je vote donc contre ce texte.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Uzgoj goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara, te u manjoj mjeri uzgoj drugih životinjskih vrsta, je gospodarska i socijalna aktivnost koja ima stratešku važnost za poljoprivredu EU-a. Uzgoj tih vrsta najbolje se potiče ako se koriste čistokrvne rasplodne životinje zabilježene visoke genetske kvalitete. Reguliran uzgoj, s jedne strane, doprinosi sigurnosti hrane u EU-u, a s druge, ima ključnu ulogu i u očuvanju rijetkih pasmina, a time i biološke raznolikosti.
                  

                     Europa ima bogatu raznolikost pasmina domaćih životinja na farmama, koje čine najveću genetsku populaciju životinja na farmama. Te su pasmine generacijama odabirali poljoprivrednici i uzgajivači kako bi bile bolje prilagođene regiji, snažnije i produktivnije, a time su stvorene lokalne pasmine koje su postale dijelom baštine.
                  

                     Kao zastupnik koji dolazi iz zemlje gdje živi 26 priznatih izvornih pasmina domaćih životinja – 4 pasmine konja, 3 pasmine magaraca, 3 pasmine goveda, 9 pasmina ovaca, 3 pasmine koza, 2 pasmine svinja, 2 pasmine peradi, 1 pasmina pčela te 7 izvornih pasmina pasa – držim da su društva uzgajivača srž unaprjeđenja i očuvanja naših pasmina te da su potrebna jasna pravila kako bi se bolje zaštitili i uzgajivači i životinje, stoga podržavam ovu rezoluciju Europskog parlamenta.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – O objetivo deste regulamento é estabelecer regras zootécnicas e genealógicas para a preservação e reprodução animal, além de regras que regem a conservação e reprodução de raças nativas ou ameaçadas de extinção. O regulamento concentra num único quadro legal várias matérias relevantes: a estruturação do sector da criação/reprodução animal, regras para a gestão dos livros genealógicos ou registos de criação para a criação de animais e para os testes de performance e avaliação genética. Estabelece ainda regras para o comércio dentro da UE e para as importações de países terceiros, assim como estabelece regras para os controlos oficiais e para os controlos da Comissão. Como elementos negativos, o condicionamento à competitividade, como pressuposto para facilitar a exportação de espécies e raças europeias, a ausência de referências à clonagem animal.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće kolege Dantina. Zalažem se za donošenje nove, sveobuhvatne zootehničke uredbe o uzgojno valjanim životinjama koja bi zamijenila postojeća pravila. Pritom je važno napomenuti temeljne dijelove prijedloga: strukturiranje sektora, donošenje pravila o upravljanju registrima uzgojno valjanih životinja, uzgoju, testiranju rasta i razvoja i genetičkoj procjeni, donošenje pravila o trgovini unutar EU-a i uvozu iz trećih zemalja te donošenje pravila o službenoj kontroli i kontroli Europske komisije.
                  

                     Podržavam uvođenje pravne sigurnosti definiranjem pojmova vezanih za uzgoj, zaštitu posebnosti svake vrste životinja, uvođenju posebnih pravila o ugroženim životinjama, minimalna prava i obveze uzgajivača. Istodobno želim istaknuti važnost načela transparentnosti koje će osigurati visoku razinu službene kontrole.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Souhlasil jsem s přijetím návrhu nařízení o zootechnických a genealogických podmínkách pro obchod s plemennými zvířaty a jejich zárodečnými produkty v Unii a jejich dovoz do Unie, abych tak podpořil volný obchod s plemennými zvířaty a jejich genetickým materiálem se zřetelem k udržitelnosti šlechtitelských programů a zachování genetických zdrojů. Toto nařízení vymezuje v jednotném právním rámci zásady pro uznávání plemenářských organizací, chovatelských sdružení a soukromých podniků a vytváření jejich seznamů. Domnívám se, že tento návrh nařízení týkající se především zootechnických otázek bude kvalitním dokumentem vzhledem k dlouholetým konzultacím mezi Komisí a Stálým zootechnickým výborem, na základně kterých byl tento právní předpis společně vypracován.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – La Commissione ha voluto raggruppare tutte le direttive relative alla legislazione zootecnica delle varie specie in un unico corpus giuridico sotto forma di regolamento. Si tratta di una strutturazione armonizzata della selezione animale che avrà un impatto non indifferente sul settore della genetica animale in Europa.
                  

                     La legislazione zootecnica dell'Unione europea intende favorire il libero scambio intra-UE e facilitare l'importazione di animali riproduttori e del loro materiale genetico, assicurando al contempo la sostenibilità dei programmi di selezione e di conservazione delle risorse genetiche e quindi dell'insieme delle razze esistenti oggi in Europa. Plaudo al lavoro di semplificazione della Commissione e voto favorevolmente la presente relazione.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai soutenu ce rapport qui vise à proposer un cadre législatif horizontal unique en matière de sélection animale (pour les espèces bovine, ovine, caprine, équine et porcine) simplifiant la dizaine de directives verticales structurant jusqu'alors la sélection animale.
                  

                     Ce texte, qui permettra une meilleure structuration du secteur de l'élevage, entraînera notamment un renforcement des règles du marché intérieur des animaux et produits génétiques ainsi que du commerce avec les pays tiers. Par ailleurs, je salue le renforcement des contrôles effectués à la fois par la Commission mais aussi par les États membres.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – We voted against because this goes far beyond consolidation to create a harmonised structure of animal breeding.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Congratulo-me com o voto favorável neste relatório pois a produção de animais das espécies bovina, suína, ovina, caprina e equina ocupa um lugar estratégico na agricultura da União em termos económicos e sociais. O presente regulamento deverá aplicar-se a animais reprodutores destas espécies e aos respetivos produtos germinais, caso esses animais ou os descendentes se destinem a ser inscritos como animais reprodutores de raça pura num livro genealógico ou registados como suínos reprodutores híbridos num registo genealógico, nomeadamente com o objetivo de comércio no mercado interno da União.
                  

                     A melhor forma de promover a produção de animais dessas espécies assenta no incentivo ao recurso a animais reprodutores de raça pura ou suínos reprodutores híbridos de elevada qualidade genética registada. A Comissão adotou decisões que estabelecem critérios específicos para cada espécie e estabeleceu uma lista de organismos de produção animal de países terceiros e os modelos de certificados genealógicos ou zootécnicos para a entrada na União de animais reprodutores e respetivos sémen, oócitos e embriões. No entanto, é necessário ressalvar que a procura de competitividade no setor da produção animal não deverá resultar no desaparecimento de raças cujas características são adaptadas a contextos biofísicos específicos.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe sobre la propuesta de Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo relativo a las condiciones zootécnicas y genealógicas para el comercio de animales reproductores y sus productos reproductivos y su importación a la Unión, por el cual el pleno del Parlamento ratifica el acuerdo alcanzado con Consejo y Comisión.
                  

                     Mediante el presente reglamento, se reagrupan en un único texto jurídico las directivas relativas a la legislación zootécnica, legislación cuya finalidad es la de promover el libre comercio dentro de la UE y facilitar la importación de animales reproductores y de su material genético, garantizando la preservación de los recursos genéticos en Europa.
                  

                     El texto refuerza además la preservación de las razas autóctonas que no siempre van acompañadas de un elevado rendimiento económico.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui comprend notamment les mesures suivantes: l'introduction de dispositions particulières pour les races rares et menacées de disparition; la recherche d'une approche équilibrée en ce qui concerne les motifs dérogatoires de l'agrément d'un organisme de sélection, entre la préservation et la gestion des races pures et le marché intérieur; une garantie d'un niveau minimal de droits et d'obligations pour les éleveurs et les établissements et les organismes de sélection, ainsi que de droits supplémentaires en cas d'adhésion et de mouvement saisonnier d'animaux; l'application du principe de subsidiarité au règlement des litiges (droit national et mécanismes de règlement privé); et la simplification des contrôles officiels et des contrôles effectués par la Commission sans nuire à l'efficacité et la qualité.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą. Naujasis reglamentas sujungia visus esamus zootechninius teisės aktus ir pateikia suderintą, struktūruotą gyvūnų veisimo požiūrį, kuris apima avių, ožkų, kiaulių ir arklių gyvūnų rūšis.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – A presente resolução legislativa do Parlamento Europeu diz respeito a uma proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho relativa às condições zootécnicas e genealógicas aplicáveis ao comércio e às importações na União de animais reprodutores e respetivos produtos germinais.
                  

                     Na verdade, tal resolução visa assegurar uma abordagem harmonizada ao comércio de animais reprodutores e seus produtos germinais, à sua importação e respetivo controlo, estabelecendo regras aplicáveis, designadamente, à realização dos controlos oficiais por parte das associações de criadores e centros de produção animal, a fim de verificar o cumprimento pelos Estados-Membros das regras zootécnicas e genealógicas, bem como outras atividades oficiais e de assistência administrativa.
                  

                     Tendo em conta que estamos perante uma proposta que oferece um regulamento com um único quadro jurídico nesta matéria, com regras claras e bem definidas, não vislumbro qualquer óbice à aprovação da presente resolução e, nessa medida, votei favoravelmente.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui vise à proposer un cadre législatif horizontal unique en matière de sélection animale (concernant les espèces bovine, ovine, caprine, équine et porcine) et remplace près d'une dizaine de directives verticales structurant par espèce l'acquis communautaire en matière de sélection animale.
                  

                     L'accord obtenu avec le Conseil et la Commission permet de renforcer la sécurité juridique du texte, améliore les définitions, propose une approche équilibrée, garantit un niveau minimal de droits et d'obligations pour les éleveurs, les organismes de sélection et les établissements de sélection et, enfin, simplifie les contrôles officiels et les contrôles effectués par la Commission sans nuire à leur efficacité et qualité.
                  

                     Enfin, la Commission européenne aura également la possibilité de recommander des mesures correctives et préventives et de demander l'intensification des mesures en cas de défaillances graves dans le système de contrôle d'un État membre.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque, a pesar de que ha logrado una mejora sustancial de la propuesta de la comisión, introduciendo elementos para la mejora del bienestar animal, fomenta el modelo de explotación ganadera de la gran industria. Además no se aceptaron las enmiendas propuestas en relación con la prohibición de animales clonados.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zu Tierzucht- und Abstammungsbestimmungen für den Handel mit Zuchttieren und deren Zuchtmaterial in der Union sowie für die Einfuhr derselben in die Union gestimmt, da dieser sehr umfassend ist und im Hinblick auf Qualitätssicherung und die Geringhaltung von Verwaltungsmaßnahmen die wichtigsten Bereiche abdeckt. Es werden unter anderem Begriffsbestimmungen eingeführt, die Rechtssicherheit erhöht, amtliche Kontrollen vereinfacht, ohne die Qualität zu mindern, und spezifische Bestimmungen für seltene und vom Sterben bedrohte Tierrassen eingeführt.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe aúna todas las directivas relacionadas con la legislación zootécnica en una sola. He votado a favor porque el resultado del trílogo es mucho mejor que la propuesta original de la comisión y tiene una línea muy clara de cara a mantener el patrimonio genético de especies menos comerciales, locales, raras o en peligro. También añade algún punto de pequeñas mejoras del bienestar animal y de reforzamiento del mercado interno europeo.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione che prevede il raggruppamento di tutte le direttive relative alla legislazione zootecnica delle specie bovine, porcine, ovine, caprine ed equine in un'unica direttiva orizzontale più semplice e armonizzata.
                  

                     Il nuovo regolamento faciliterà il libero scambio di animali riproduttori di alta qualità genetica e del loro materiale germinale contribuendo a preservare le razze animali in tutta l'UE e migliorando la cooperazione tra le autorità competenti dei diversi Stati membri a questo proposito. Inoltre, grazie ad una formulazione più precisa e definita, la regolamentazione risulterà più chiara e coerente. La relazione introduce, infine, alcune norme semplificate sui controlli ufficiali e disposizioni particolari per le razze rare o a rischio di estinzione e per il settore equino.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito. – A legislação zootécnica é um dos pilares dos processos de melhoramento animal na medida em que regula a importação de animais reprodutores e do seu material genético. A conservação dos recursos genéticos existentes na Europa é uma preocupação que deve balizar os dipositivos regulamentares nesta matéria. O objetivo de competitividade, que conduz à exportação de grandes raças europeias, bem como à importação de outras raças, não deve comprometer a sobrevivência e a reprodução das raças autóctones, algumas com populações pouco numerosas, e que fazem parte da biodiversidade genética europeia.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – We voted against because this goes far beyond consolidation to create a harmonised structure of animal breeding.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I supported this report, along with my Labour colleagues because I believe that the breeding of livestock, particularly of animals with a high level of genetic particularity, not only contributes to the economic and social development of the rural areas where it takes place, but it is also one of the pillars on which the EU's food security is based. On top of that, the new draft regulation delivers necessary consolidation and simplification of existing laws, clarifies the rights and obligations of animal breeders and their organisations as well as contributes towards the completion of the Single Market while reaffirming Member States' competences where appropriate.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – Breeding animals and their germinal products need to be protected, as they are part of the creation. At the same time, we need to make sure that the economic aspects of this topic are covered as well. As this is the case in the resolution, I voted in favour.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Podržao sam izvješće o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zootehničkim i genealoškim uvjetima za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom kao i njihovom uvozu u Uniju, budući da Komisija namjerava ujediniti nekoliko zakona koji se odnose na zootehničke teme različitih životinja u jedan zakon u obliku regulacije. Osim pojednostavljenja zakona, Komisija predlaže harmoniziranu strukturu parenja životinja koja će imati značajne posljedice na životinjsku genetiku u Europi.
                  

                     Izvješće ističe kako prijedlog Komisije ne sadrži definicije termina parenje i programi parenja, a važni su za interpretaciju ove regulative. Prava i obveze paritelja će se regulirati nacionalnim zakonima, stoga nije potrebno u regulativu unositi nepotrebne ekstremne odredbe koje bi regulirale prakse paritelja. Stavlja se izuzeće za kopitare, ponajprije jer je njihovo parenje organizirano međunarodno. Europa je svjetski lider u proizvodnji kopitara, stoga smatram kako različitost i kvaliteta trebaju biti očuvani.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Plemenitbu hospodárskych zvierat druhov hovädzieho dobytka, ošípaných, oviec, kôz a koní a v menšej miere aj plemenitbu zvierat iných druhov považujem za kľúčovú úlohu, ktorá z hospodárskeho a spoločenského hľadiska zohráva v poľnohospodárstve Únie veľmi významnú úlohu. Aj keď na plemenitbu zvierat a ich zárodočné produkty sa názory rôznia, myslím si, že bez šľachtenia a plemenitby nemôže napredovať žiadny druh hospodárskych zvierat (najmä tých, u ktorých bol konštatovaný vysoký stupeň genetickej zvláštnosti). Verím, že tak ako doteraz plemenitba bude naďalej zohrávať kľúčovú úlohu nielen pri zachovaní vzácnych plemien a tým aj pri ochrane biodiverzity, ale výrazne prispeje aj k potravinovej bezpečnosti Únie. Podporila som uznesenia, lebo verím, že aj vďaka tomuto návrhu sa zlepší voľný obchod plemenných zvierat na trhu EÚ, zabezpečí sa zachovanie šľachtiteľských programov a ochrana genetických zdrojov, ktoré existujú v Európe. Očakávam, že na základe harmonizovaných kritérií Únie a dohľadu nad nimi zo strany príslušného orgánu členského štátu sa zabezpečí, aby nedochádzalo k rozdielom medzi šľachtiteľskými programami a plemennými štandardmi, ktoré by mohli vytvárať technické prekážky pre obchod v rámci Únie.
                  

Michaela Šojdrová (PPE),
písemně. – Podpořila jsem zprávu, kterou Evropský parlament mění návrh nařízení o zootechnických a genealogických podmínkách pro obchod s plemennými zvířaty a jejich zárodečnými produkty v EU a jejich dovoz do EU. Toto nařízení má za cíl podporu volného vnitřního trhu, zjednodušení podmínek dovozu, ale zároveň zachování úrovně a kvality šlechtitelských programů v EU a ochranu evropské biologické rozmanitosti.
                  

                     Návrh nařízení zachovává stávající hlavní a dobře fungující pravidla zootechnických právních předpisů EU. Změna spočívá ve vytvoření jednotného právního rámce, který zaručí stejné zásady pro uznávání plemenářských spolků a společností, schvalování jejich šlechtitelských programů, dále stanovuje stejná kritéria pro úřední kontroly a jasně vymezuje vztah mezi chovateli a plemenářskými spolky. Dále nařízení sjednocuje terminologii a nově zavádí definice pojmů ‘plemeno’ a ‘šlechtitelský program’.
                  

                     Za důležité považuji, že tento návrh nařízení vychází z pravidelných konzultací s odborníky a reaguje na rozdíly v provádění základních směrnic v jednotlivých členských státech, na které upozorňují samotné členské státy během pravidelných zasedání Stálého zootechnického výboru s Komisí.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Za rejo živali EU je ključnega pomena dobro delujoči sektor plemenskih živali, ki ustvarja po ocenah dodano vrednost 1,89 milijarde €.
                  

                     Nova uredba združuje vse obstoječe zootehnične dele zakonodaje in določa usklajeno strukturo za plemenske živali, še posebej za govedo, ovce, koze, prašiče in enoprstne kopitarje. Nova pravila zajemajo notranjo trgovino s plemenskimi živalmi in zarodnim materialom, njihov uvoz v EU in pravila za rejce EU, ki izvažajo v tretje države.
                  

                     Reja ima ključno vlogo pri ohranjanju ogroženih vrst in pri zaščiti biotske raznovrstnosti. Uredba zato določa zootehniška in genealoška pravila za ohranitev in izboljšanje reje plemenskih živali ter pravila, ki urejajo ohranjanje in izboljšanje avtohtonih ali ogroženih pasem. ‘Rejska društva’ in rejski programi bodo morali izpolniti določene pogoje za pridobitev priznanja od nacionalnih organov; nova pravila bodo zagotavljala minimalno raven njihovih pravic in obveznosti.
                  

                     Poleg tega bo prišlo do harmonizacije pravil o registriranju in razvrščanju plemenskih živali ter do okrepitve preskušanja proizvodnosti pri uvozu živali, tako da se zagotovi skladnost s standardi EU. Menim, da je pomembno, da se oblikuje posebna pravila za upoštevanje posebnosti vsake vrste ter tudi za ohranjanje in izboljšanje avtohtonih ali ogroženih pasem.
                  

                     Zaradi navedenega sem podprl poročilo.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Uzgoj domaćih životinja ima stratešku važnost za poljoprivredu Europske unije u gospodarskom i socijalnom pogledu te je bitan izvor prihoda poljoprivredne zajednice. Cilj zootehničkog zakonodavstva Europske unije je promicanje slobodne trgovine uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom, s obzirom na održivost programa uzgoja i očuvanje genetskih resursa, čime se održava konkurentnost sektora uzgojno valjanih životinja i njihovog genetskog materijala u Uniji.
                  

                     Ovom uredbom se pojednostavljuju gotovo identične odredbe iz već postojećeg zootehničkog zakonodavstva te su sastavljene na preciznijem i dosljednijem jeziku. Smatram da poljoprivredni sektor zauzima važno mjesto u gospodarstvu EU-a te je bitno osigurati jednostavnost i dosljednost zakonodavstva Unije. Slijedom navedenog, podržavam ovo izvješće.
                  

Catherine Stihler (S&D),
in writing. – I supported this report. The breeding of livestock – particularly of animals with a high level of genetic particularity – not only contributes to the economic and social development of the rural areas where it takes place, but is also one of the pillars on which the EU's food security is based. On top of that, the new draft regulation delivers necessary consolidation and simplification of existing laws, completes the Single Market while reaffirming Member States' competences where appropriate and clarifies the rights and obligations of animal breeders and their organisations.

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Temelj zootehničkog zakonodavstva EU-a jest poticanje slobodne trgovine unutar EU-a, pojednostavljenje uvoza i uzgoja životinja te održavanje svih životinjskih vrsta na europskom tlu. Uzgoj životinja, uz sigurnost genetskog materijala i održavanja postojećih vrsta u Europi, bitan je dio zakonodavstva EU-a. Ovaj prijedlog uredbe sadrži sve direktive o zootehničkom zakonodavstvu i ujedinjuje ih u jedan zajednički dokument. Cilj uredbe je upotpuniti jedinstveno tržište EU-a i pomoći uzgajivačima, uz očuvanje biogenetske raznolikosti unutar Europe.
                  

                     Podržavam prijedlog uredbe o uzgojno valjanim životinjama i njihovom genetskom materijalu. Smatram da se time pomaže socijalnom i ekonomskom razvoju područja u kojem se odvija, ali i gospodarstvu EU-a u cjelini. Uzgoj životinja i njihov genetski materijal jedan je od temelja sigurnosti hrane u koju se pouzdaju građani EU-a te smatram da ova uredba dodatno osnažuje povjerenje koje građani imaju u sigurnost hrane.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zootehniških in genealoških pogojih za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo.
                  

                     Podpiram predloge sprememb iz poročila, kot je na primer predlog besedila, da spodbujanje konkurenčnosti ne sme privesti do izumrtja pasem, katerih značilnosti so prilagojene posebnemu biofizičnemu okolju.
                  

                     Predlog med drugim prinaša tudi določilo, da bi morali vsi akterji v zootehničnem sektorju, zlasti pri genetskem izboljševanju pasem, upoštevati zdravje in dobrobit živali, skupaj s pogoji za prevoz živih živali.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Στην έκθεση υπάρχουν πολύ σημαντικές αναφορές σχετικά με την ανάγκη προστασίας της γενετικής βιοποικιλότητας και της παραγωγή περιφερειακών προϊόντων τυπικής ποιότητας καθώς και την σημασία του να λαμβάνεται υπόψη η υγεία και η καλή μεταχείριση των ζώων. Γι· αυτό υπερψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Tο παρόν σχέδιο δεν είναι ρεαλιστικό και θα περιπλέξει τους τρόπους αναπαραγωγής των συγκεκριμένων ζώων. Tα κλωνοποιημένα ζώα και οι απόγονοι τους δεν πρέπει να συμμετέχουν στην διαδικασία αναπαραγωγής. H συγκεκριμένη διαδικασία θα λειτουργήσει ως ‘πλυντήριο’ στο οποίο θα αλλάζουν τα εγγεγραμμένα χαρακτηριστικά και στοιχεία των ζώων με σκοπό το υπερκέρδος.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, amely javítja és támogatja az egységes keretbe foglalt Bizottsági javaslatot a szarvasmarhafélék, sertésfélék, juhfélék, kecskefélék és lófélék tenyésztése, valamint kisebb mértékben a más állatfajok tenyésztési, kereskedelemi és az import elveivel kapcsolatban. Egyetértek azzal, hogy ezen állatok tenyésztése gazdasági és társadalmi tekintetben stratégiai helyet foglal el az uniós mezőgazdaságban. Osztom azt a véleményt, hogy az állattenyésztési tevékenység az Unió élelmezésbiztonságának biztosítása és munkahelyteremtő hatása mellett alapvető szerepet tölt be a biodiverzitás megőrzésében is.
                  

                     A jelentés kiemeli, hogy a helyi fajták fennmaradása a megfelelő egyedszám fenntartásának hiányában veszélybe kerülhet, ami veszteség lenne a genetikai sokféleség szempontjából. Úgy gondolom, hogy az állategészségügy és állatjólét olyan szempontok, amelyeket a tenyésztéstechnikai ágazat valamennyi szereplőjének figyelembe kell vennie, különösen a fajták genetikai állományának javítása tekintetében. Elő kell segíteni a tenyésztő- és hibridtenyésztő szervezetek közötti határokon átnyúló együttműködést, és emellett biztosítani kell a vállalkozási szabadságot és fel kell számolni a tenyészállatok és szaporítóanyagaik szabad kereskedelmének akadályait.
                  

                     Európa – és köztük Magyarország – gazdag helyi állatfajtákkal és genetikai populációval rendelkezik, amelynek megőrzésében és javításában a tenyésztői szervezetek, szövetkezetek központi szerepet játszanak. Éppen ezért szükségesnek tartom, hogy világos, egységes elvek mentén védeni tudjuk tevékenységüket.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Sprawnie funkcjonujący sektor hodowli zwierząt ma zasadnicze znaczenie dla produkcji zwierzęcej w UE, a jego wartość dodaną szacuje się na prawie 2 mld euro. Obecnie każdemu gatunkowi odpowiada oddzielna dyrektywa podstawowa oraz decyzje i dyrektywy szczegółowe dotyczące m.in. uznawania organizacji handlowych, wpisywania zwierząt hodowlanych do ksiąg, świadectw, oceny wartości, oceny genetycznej, etc.
                  

                     Propozycja Komisji Europejskiej mająca na celu skonsolidowanie w postaci jednego rozporządzenia całego obowiązującego prawodawstwa w dziedzinie zootechniki jest zdecydowanie krokiem w dobrym kierunku. Równie ważne są także zaproponowane przez Parlament zmiany. Szczególna uwaga powinna być poświęcona decyzji dotyczącej uproszczenia kontroli urzędowych, która ma na celu zminimalizowanie obciążeń biurokratycznych ponoszonych przez hodowców, spośród których wielu prowadzi małe i średnie przedsiębiorstwa.
                  

                     Hodowla zwierząt użytkowych przyczynia się nie tylko do rozwoju gospodarczego i społecznego, ale stanowi jeden z podstawowych filarów bezpieczeństwa żywnościowego Unii. Cieszę się zatem, że udało się znaleźć porozumienie między instytucjami, aby znacznie uprościć istniejące prawodawstwo w tym zakresie, i dlatego też zdecydowałem się zagłosować za sprawozdaniem Parlamentu.
                  

Hannu Takkula (ALDE),
kirjallinen. – Äänestin mietinnön puolesta. On tärkeää yhtenäistää voimassa oleva eri eläinlajeja koskeva hajanainen jalostuslainsäädäntö ja siten selkiyttää ja yhdenmukaistaa säännöksiä sekä säännösten toimeenpanoa koko EU:n alueella. Euroopan parlamentti saavutti neuvoston kanssa hyvän lopputuloksen, jolla on EU:n jalostuseläinten ja niiden sukusolujen kilpailukykyä edistävä vaikutus.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Creșterea animalelor reprezintă unul dintre sectoarele importante ale activității agricole desfășurate în cadrul statelor membre ale UE. Desfășurarea acestei activități implică respectarea anumitor condiții zootehnice și genealogice în privința reproducției și a materialului germinativ provenit de la diversele specii de bovine, porcine, ovine, caprine și cabaline existente pe teritoriul statelor Uniunii.
                  

                     Condițiile respective se referă la folosirea unui material genetic de calitate, obținut ca urmare a unei îndelungate activități de hibridare realizate de fermierii europeni și reglementat de o legislație substanțială la nivel european. Documentul de față propune unificarea acestei legislații, cu precădere în ceea ce privește recunoașterea și publicarea listelor de organizații de profil, asociații de crescători și structuri private, înregistrarea și clasificarea animalelor în baze de date privind turmele, exemplarele genetice și speciile protejate, testarea performanțelor și evaluarea genetică, respectiv certificarea zootehnică a exemplarelor animale și a materialului lor genetic de reproducție.
                  

                     Această codificare va contribui la conservarea și îmbunătățirea speciilor locale și amenințate, precum și la clarificarea drepturilor crescătorilor de animale din cadrul Uniunii. Este vorba despre un progres semnificativ în domeniu, de aceea susțin adoptarea acestui raport.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté positivement sur la proposition de règlement du Parlement européen et du Conseil relatif aux conditions zootechniques et généalogiques applicables aux échanges et aux importations dans l'Union d'animaux reproducteurs et de leurs produits germinaux. Les associations touchées en Belgique ne nous ont d'ailleurs pas fait part de conséquences négatives sur leurs activités
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this the proposal to put in place zootechnical and genealogical rules for trade in and imports into the EU of their breeding animals and their germinal products. Breeding plays a key role in conserving rare breeds and thereby in protecting biodiversity. However, efforts to achieve competitiveness should not lead to the disappearance of breeds with characteristics adapted to specific natural contexts. These rules will enable the preservation and improvement of animal breeding, as well as rules for the conservation and improvement of native or endangered breeds. Agreeing on a definition of the concept of ‘breed’ would be useful to clarify the common legal framework. This would also be facilitated through greater cross-border cooperation.

Valdemar Tomaševski (ECR),
raštu. – Pone pirmininke, kaip Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto narys parėmiau ataskaitą, nes ji skatina laisvą prekybą Sąjungoje ir palengvina prekybą galvijais ir biologinėmis medžiagomis, naudojamomis veisimui. Ir, svarbiausia, remia visų veislių, kurios gyvena Europoje, genetinių išteklių apsaugos programą. Tai labai svarbu žemės ūkio ateičiai. Galutinėje ataskaitoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečias vietos sąlygas, kurios būdingos kiekvienai valstybei narei. Taip pat reikėtų remti ir stiprinti veislinių gyvūnų veisimo organizacijų teises, nes tai padės joms veikti sudėtingoje rinkoje. Taip pat taikli yra pranešėjo pastaba apie tai, kad šis reglamentas turėtų tiksliau apibrėžti keletą sąvokų, tokių kaip ‘veislė’, ‘veisimo programa’, ‘apsaugos programa’. Tai leis geriau suprasti naujuosius teisės aktus.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Prijedlog Komisije o uzgojno valjanim životinjama i njihovom genetskom materijalu sastoji se od kombinacije četiri vrste posebnih osnovnih akata kojima se utvrđuju temeljna načela, posebice u pogledu uzgojno valjanih životinjskih vrsta goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara.
                  

                     Budući da je cilj ovakvog zakonodavstva o uzgoju stoke unutar Europske unije potaknuti slobodnu trgovinu, olakšati uvoz, uzgoj životinja i njihov genetski materijal uz osiguravanje uzgojnih programa i genetskih resursa za održavanje programa, podržala sam prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zootehničkim i genealoškim uvjetima za trgovanje uzgojno valjanim životinjama i njihovim genetskim materijalom kao i njihovom uvozu u Uniju.
                  

                     Držim da u gospodarskom i socijalnom aspektu stratešku važnost za poljoprivredu Europske unije ima uzgoj stoke, goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara te u manjoj mjeri uzgoj drugih životinjskih vrsta.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zootehniških in genealoških pogojih za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo sem podprla.
                  

                     Poročilo posodablja in izboljšuje obstoječo zootehnično zakonodajo EU, ki zajema vzrejo, trgovino in uvoz plemenskih živali in se tako zmanjša birokracija, s tem se postopki poenostavijo, kar pa je v danem primeru dobro tako za ljudi kot za živali. Dobro delujoči vzrejni sektor je ključnega pomena za rejo živali v EU. Njegova dodana vrednost se ocenjuje na skoraj 2 milijardi evrov.
                  

                     Predlog Evropske komisije obravnava štiri glavna vprašanja: (1) strukturiranje vzrejnega sektorja; (2) pravila o upravljanju matičnih knjig/registrov, vzrejo živali in testiranje uspešnosti in vrednotenje genetske vrednosti; (3) pravila o trgovini znotraj EU in uvoz iz tretjih držav; (4) pravila glede uradnega nadzora in kontrole Komisije.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos a favor de este informe porque ha logrado una mejora sustancial de la propuesta de la comisión, introduciendo elementos para la mejora del bienestar animal, de mantenimiento del patrimonio genético de las razas autóctonas y se potencia el mercado interno. Este proyecto legislativo aúna y simplifica las legislaciones preexistentes de cría de animales de las especies bovina, porcina, ovina, caprina y equina para consumo.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Le rapport concernait la gestion des animaux reproducteurs et de leurs produits germinaux.
                  

                     Ce texte n'est pas satisfaisant car il accorde trop de pouvoir à la Commission sur le traitement accordé à ces animaux reproducteurs.
                  

                     Nous avons proposé deux amendements, rejetés par la majorité des autres groupes politiques. Nos éleveurs sont donc exposés à des dérives des pays tiers.
                  

                     De plus l'atteinte à la souveraineté de la France étant un critère capital de notre lutte au parlement, j'ai voté contre ce texte.
                  

Mihai Țurcanu (PPE),
în scris. – O bună funcționare a sectorului de animale de reproducție este esențială pentru agricultura UE, putând genera o valoare adăugată de 1,89 miliarde de euro. În prezent, legislația zootehnică europeană ce vizează promovarea comerțului liber cu animale de reproducție și cu materialul lor genetic este organizată în funcție de specii (bovine, porcine, ovine și caprine), iar pentru fiecare specie există o directivă de bază.
                  

                     Scopul regulamentului propus este de a stabili norme uniforme privind comerțul cu animale de reproducție și cu material germinativ provenit de la acestea și privind importul acestora în Uniune, în vederea promovării programelor de ameliorare sustenabile pentru ameliorarea raselor și a conservării biodiversității genetice a animalelor domestice. Ideea este aceea de a evita obstacolele care ar putea interveni din cauza disparităților existente între normele din prezent.
                  

                     Regulamentul prevede, în mod egal, reguli privind importurile de animale de reproducție și a materialului germinativ provenit de la acestea din țările terțe și subliniază necesitatea de a prezerva animalele de reproducție amenințate de dispariție.
                  

                     Astfel, am votat în favoarea Propunerii de regulament privind comerțul și importurile de animale de reproducție și de material germinativ provenit de la acestea.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Az uniós tenyésztéstechnikai jogszabályok célja, hogy ösztönözzék az Unión belüli szabad kereskedelmet, és megkönnyítsék a tenyészállatok és szaporítóanyagaik behozatalát, biztosítva a tenyésztési programok és az Európában létező genetikai erőforrások megőrzésére irányuló programok fenntartását. A vonatkozó dokumentumot támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Votamos a favor de este informe porque ha logrado una mejora sustancial de la propuesta de la comisión, introduciendo elementos para la mejora del bienestar animal, de mantenimiento del patrimonio genético de las razas autóctonas y se potencia el mercado interno. Este proyecto legislativo aúna y simplifica las legislaciones preexistentes de cría de animales de las especies bovina, porcina, ovina, caprina y equina para consumo.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
por escrito. – He votado a favor de este texto que creo que consigue una harmonización adecuada de las normas sobre alimentación animal con fines reproductivos.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the zootechnical and genealogical conditions for trade in and imports into the Union of breeding animals and their germinal products. The proposal seeks to modernise and strengthen in one regulation a number of individual segments of species-specific legislation relating to bovine, porcine, ovine, caprine and equine species including requirements for recognition and listing of breeding organisations, classification and certification of breeding animals and official controls and zootechnical checks.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Hablamos de un reglamento necesario, oportuno y técnico que ha tenido en cuenta las aspiraciones de sectores ganaderos y administraciones públicas, recogiendo cambios importantes en los criterios de armonización zootécnica de regulación de las razas y armonizando el comercio de estos animales, al mismo tiempo que vela por que dicho comercio sea compatible con las medidas nacionales encaminadas a preservar los recursos genéticos y la biodiversidad de las razas autóctonas. Hablamos por lo tanto de un reglamento que da un paso importante en el comercio de animales y ayuda de este modo al avance del mercado único europeo en la materia agraria. Por todo ello considero necesario votar a su favor.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik heb me onthouden van stemming bij de stemming over dit verslag, omdat deze verordening de toekomst van de export van het sperma van het Belgisch witblauw ras op de helling dreigt te zetten. De amendementen die zijn ingediend in de Commissie landbouw zijn mijns inziens niet problematisch, maar verhelpen ook niet de dreiging voor een dalende export van het sperma van ons Belgisch witblauw ras. Ik heb me van stemming onthouden om een signaal te geven aan de Europese Commissie en de Raad om die dreiging af te slaan. De export van sperma van ons witblauw ras moet kunnen, omdat het een ras is dat kenmerkend is voor onze veeteelt (en waar we trots op zijn) en hiernaar een grote vraag in het buitenland bestaat.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – O objetivo deste regulamento é estabelecer regras zootécnicas e genealógicas para a preservação e reprodução animal, bem como as regras que regem a conservação e reprodução de raças nativas ou ameaçadas de extinção.
                  

                     Este regulamento vem, assim, colocar, num único quadro legal, vários aspetos importantes, tais como a estruturação do sector da criação/reprodução animal, estabelecer regras para a gestão dos livros genealógicos, os registos de criação, a criação de animais e os testes de performance e avaliação genética. Estabelece ainda regras para o comércio dentro da UE e para as importações de países terceiros, assim como estabelece regras para os controlos oficiais e para os controlos da Comissão.
                  

                     Um dos aspetos negativos desta proposta, além do pressuposto de que o sector da produção de carne tem de ser mais competitivo para permitir que as espécies e raças europeias possam ser exportadas, é o aspeto de a clonagem animal ficar de fora, mesmo no que toca ao registo genealógico, não ficando registado se o progenitor é um animal clonado ou se os produtos germinais são provenientes de um animal clonado.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Einerseits sind die vom Berichterstatter angestrebte Steigerung des Tierschutzes und die Schaffung einer Rechtssicherheit, welche auch bei Züchtern für mehr Klarheit sorgen würde, positiv hervorzuheben. Jedoch würde der Bericht andererseits für mehr Bürokratie sorgen, was eine Schmälerung der Position der Europäischen Pferdezüchter zu Folge haben würde.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Europäischen Parlaments und des Rates über die Tierzucht- und Abstammungsbestimmungen für den Handel mit Zuchttieren und deren Zuchtmaterial in der Union sowie für die Einfuhr derselben in die Union habe ich nicht zugestimmt.
                  

                     Die EU sollte auf diesem Gebiet keine Kompetenz haben. Ihr Tätigwerden ist ein Verstoß gegen das Subsidiaritätsprinzip.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report. The breeding of livestock, particularly of animals with a high level of genetic particularity, not only contributes to the economic and social development of the rural areas where it takes place, but is also one of the pillars on which the EU's food security is based. Additionally, the new draft regulation delivers necessary consolidation and simplification of existing laws, completes the single market while reaffirming Member States' competences where appropriate and clarifies the rights and obligations of animal breeders and their organisations.

Pablo Zalba Bidegain (PPE),
por escrito. – Este informe plantea una propuesta, cuyas medidas tienen como objetivo la armonización del comercio de animales de razas puras y su material genético. Teniendo en cuenta la gran variedad de especies (sobre todo razas autóctonas) con las que cuenta España en lo relativo a las especies ganaderas y a su capacidad de adaptación a las distintas zonas geográficas y climáticas, considero que este informe es muy importante y positivo.
                  

                     Apoyo las medidas que plantea el documento porque considero que tiene en cuenta las necesidades de los sectores ganaderos en España, fomentando su actividad y su funcionamiento eficiente.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem poročilo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zootehniških in genealoških pogojih za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo, ker ugotavljam, da prinaša večjo pravno varnost za vse deležnike in zagotavlja usklajen pristop k trgovini s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji in k njihovem uvozu v Unijo ter k uradnemu nadzoru, ki ga je treba izvajati za programe rejskih društev in podjetij.
                  

                     Države članice na nacionalni ravni namena predloga uredbe ne morejo zadovoljivo doseči, in ker je ta cilj zaradi učinka, zahtevnosti ter čezmejne in mednarodne narave lažje doseči na ravni Unije.
                  
6.9.   The situation in the Mediterranean and the need for a holistic EU approach to migration (A8-0066/2016 - Roberta Metsola, Kashetu Kyenge)

Dichiarazioni di voto orali


Krisztina Morvai (NI). – Elnök úr! A legfrissebb hírek migráns-ügyben, ami ebből a jelentésből kiderült:
                  






1.


pont: Most már semmiféle különbséget nem tesznek a menekültek és a gazdasági bevándorlók között,










2.


pont: Keresik a lehetőséget, hogy térdre kényszerítsék elsősorban Magyarországot, illetőleg azokat az államokat, amelyek nem akarnak tömeges bevándorlást engedni az országukba.










3.


pont: Teszik ezt egyrészt érzelmi eszközökkel, látható volt itt a vitában, hogy be vannak tanítva, kedves fősodratú politikustársaink, hogy szélsőségesnek, xenofóbnak, rasszistának, és a legkülönbözőbb rémes jelzőkkel illessék az államokat is és az egyéneket is, akik nem szeretnének tömeges bevándorlást.










4.


pont: keresik a jogi eszközt a térdre kényszerítésre. Jelentem: nem fogják megtalálni, mert ez egyelőre nem az ‘Európai Egyesült Államok’. Nem egy föderális állam, amelyik kényszeríthet bármire is egy tagállamot, hanem szuverén nemzeteknek az uniója.





Michela Giuffrida (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ho votato a favore di questa relazione perché il fenomeno della migrazione è la conseguenza di cambiamenti geopolitici epocali che non possiamo fermare, ma che l'Unione europea deve affrontare dandosi delle priorità nella gestione di una situazione che appunto non è più un'emergenza.
                  

                     Priorità di metodo, priorità di contenuto: bisogna procedere uniti e avere un approccio europeo, non possiamo più assistere, ogni giorno di più, addirittura a Stati membri che alzano muri e mettono filo spinato e ad altri che invece sono impegnati nella ricerca e nel soccorso in mare dei migranti, e poi di contenuto perché vengo dalla Sicilia, che è una di quelle regioni che vedono arrivare sulle sue coste i corpi senza vita di uomini, donne e di bambini e che trasformano le scuole in obitori. La revisione di Dublino preveda la creazione di un sistema unico di asilo con richiesta centralizzata delle domande a livello europeo, ricollocamento automatico ed efficacia dei migranti in tutti i paesi europei e rimpatri di sicurezza; ecco perché ho votato convintamente a favore.
                  

Jiří Pospíšil (PPE). – Já jsem pro tuto zprávu nehlasoval. Jsem přesvědčen, že návrhy a varianty, které se v této zprávě uvádějí, jako je centralizované azylové řízení, jsou v dnešní politické situaci a ve stavu EU mimořádně nebezpečné.
                  

                     Nedovedu si představit, jak by takový návrh byl v dnešní době prosaditelný v ČR tak, aby přitom dále neklesala důvěryhodnost evropské integrace v očích české veřejnosti. Sám s tím osobně nesouhlasím. Nejsem příznivcem toho, aby přecházela azylová agenda z jednotlivých národních států na centrální orgány v Bruselu a aby jiný než státní orgán mohl rozhodovat, jací lidé vstoupí na území daného státu. Je to z mého politického pohledu v rozporu s principy suverenity jednotlivých národních států.
                  

                     To je důvod, proč jsem tuto zprávu nepodpořil a proč se domnívám, že je třeba hledat jiná řešení než ta, která ve zprávě byla navržena, která jsou proti suverenitě jednotlivých členských států.
                  

Stanislav Polčák (PPE). – Já jsem nepodpořil tuto zprávu, zdržel jsem se a chtěl bych vysvětlit důvody, které mě k tomu vedly.
                  

                     Na rozdíl od loňského hlasování, které se týkalo jednorázových opatření ve prospěch Maďarska, Itálie a Řecka, zde tato zpráva popisuje systém nastavení povinné centralizované azylové agendy. To je v rozporu s programem, za který jsem kandidoval do EP, TOP 09 a Starostové, kde my jsme měli napsáno, že právě azylová a imigrační politika zůstane v národním vínku, jinými slovy, je samozřejmě možné, aby ČR se připojila do určitých azylových standardů, standarních procedur, ale musí to být její svobodný souhlas, musí se jednat o vyjádření postoje ČR jakožto členského státu.
                  

                     Myslím si, že v těchto politicky citlivých věcech, kdy vlastně dochází k určitému inkorporování obyvatelstva na území ČR nebo jiných států, by měla EU postupovat citlivěji.
                  

Steven Woolfe (EFDD). – Mr President, the situation in the Mediterranean is indeed dire. For those millions of people who are suffering because they are leaving the areas of Syria and Afghanistan where war and deprivation is affecting them, that is clear.
But once again we have a failed EU policy that will have an impact on the United Kingdom. The EU's policy here today has rejected the idea that open borders, including Schengen, have been a major problem. They have rejected the idea that Angela Merkel's open welcome has caused millions of people to feel that they should come to the EU and they have rejected the idea that Australia's solutions have meant fewer people dying.
But what they have decided to say, in taking this one bull by the horns, is that there is a real need for a permanent mandatory Union-wide resettlement programme with mandatory control and distribution across the European Union. If Britain wants to avoid this in the future, it must vote to leave the European Union on 23 June. Otherwise it will also be dragged in.

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētāj! Skaidrs, ka pēdējā gada notikumi parādīja, ka esošā Eiropas Savienības politika migrācijas jomā nestrādā. Tā var būt pietiekami efektīva neliela migrantu skaita gadījumos, bet vienkārši nav spējīga ne efektīvi funkcionēt, ne pārvarēt tik lielu migrantu skaitu.
                  

                     Skaidrs, ka dažādās valstīs pastāv dažāda attieksme pret esošo situāciju, it īpaši pēc notikumiem Parīzē un Briselē, un līdz ar to ir nepieciešami vitāli svarīgi, lai ir koordinācija starp nacionālo, pārnacionālo, reģionālo un municipālo pārvaldes līmeni. Skaidrs, ka solidaritātes princips ir nenoliedzami svarīgs, tāpēc es atbalstu šo dokumentu un atbalstu reportierus ziņotājus, kuri cītīgi strādāja pie tā.
                  

                     Bet jāsaka, ka mums vēl nav radīta ideāla sistēma, un mums — Eiropas Parlamentam un Komisijai — un visai Eiropas Savienībai ir vēl ļoti daudz darāmā, lai efektīva migrantu krīzes pārvarēšanas sistēma tiktu īstenota. Bet atkārtošos — nobalsoju ‘par’. Paldies!
                  

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report and we have tabled RCVs for particular areas of the report in which we strongly disagree with the text. In particular, UKIP believes that national sovereign governments should have the right to control their own borders and should not be forced to take migrants under an EU resettlement scheme. Similarly, we are also concerned with segments of the report which suggest that the EU should create rules governing the entry and residence of third country nationals. UKIP has, however, supported aspects of the report which criticise the Schengen Area as a facilitator and accelerator of both the migrant crisis and the movement of terrorists within Europe.

Lars Adaktusson (PPE),
skriftlig. – I dag röstade Europaparlamentet om ett initiativbetänkande rörande EU:s långsiktiga migrationspolitik. Betänkandet lyfter fram flera saker som jag välkomnar. Betoningen av medlemsländernas gemensamma ansvar för migrationsfrågan, behovet av lagliga vägar in i Europa, säkrade yttre gränser och Schengensamarbetets bevarande liksom en permanent omfördelningsmekanism. Jag röstade därför ja i slutomröstningen. Däremot anser jag att det avtal som EU ingått med Turkiet i betänkandet omnämns i alltför positiva ordalag. Det finns all anledning att vara skeptisk till avtalet i fråga, som i grunden endast tillkommit som en konsekvens av att en hållbar europeisk migrationspolitik saknas.
                  

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La presente relazione di iniziativa è la risposta del Parlamento all'attuale crisi migratoria. A mio avviso, il punto di forza di questa relazione è il fatto che è condivisa dalla grande maggioranza dei gruppi politici, il che consente di lanciare un segnale forte, da parte del Parlamento, alla Commissione e al Consiglio. Nello specifico, la parte relativa alla revisione del regolamento di Dublino III può portare ad una gestione della crisi migratoria basata sul principio di solidarietà e non soltanto sulla mera attribuzione di competenze. Per questi motivi ho votato a favore.
                  

Clara Eugenia Aguilera García (S&D),
por escrito. – La crisis de refugiados ha demostrado que el enfoque actual hacía la inmigración en la UE no es sostenible. Este informe holístico intenta dar una respuesta global y por eso he votado a favor del mismo.
                  

                     La inmigración es acaso el reto más importante que la UE tiene planteado porque, al igual que la crisis de los refugiados, nos confronta con la cuestión de la solidaridad como base del modelo europeo. Cómo tratamos a las personas que vienen a la UE en busca de un mañana mejor dice mucho de lo que somos.
                  

                     La importancia de este informe radica en que aborda las principales cuestiones que caracterizan el reto migratorio. Entre las más importantes destacan la reforma del Sistema de Dublín, las operaciones de salvamento en el mar, para evitar que el Mediterráneo siga convirtiéndose en una fosa submarina y el establecimiento de un mecanismo permanente y jurídicamente vinculante que establezca una cuota de reparto de refugiados entre los Estados miembros. Además es importante la inclusión de los Visados Humanitarios y promover vías de acceso legales y seguras a la UE, así como redoblar nuestro compromiso contra las mafias que explotan personas y mejorar las políticas de acogida e integración.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe es una oportunidad perdida para la Comisión LIBE de poner en la agenda los problemas a los que se están enfrentando actualmente las personas que tratan de llegar a la UE. En lugar de exigir la expedición visados humanitarios o la garantía de que no se llevan a cabo expulsiones colectivas (prohibidas por la legislación internacional y que consagra el acuerdo UE - Turquía), se ha optado por mantener la actual política agresiva impuesta por la Comisión y el Consejo. A pesar de que el acuerdo incluye cosas positivas, como la necesidad de crear vías de acceso seguras, o la necesidad de superar el Sistema de Dublín y que los estados acojan, estas cuestiones aparecen mencionadas sin medidas concretas, por lo que vuelven a quedar como declaraciones vacías. Sin embargo, detalla el plan de militarización del Mediterráneo con la ayuda de la OTAN, la necesidad de realizar devoluciones, la cooperación con fuerzas militares y de seguridad de terceros países, o la elaboración de una lista de países seguros de los que no se aceptarán demandas de asilo, en clara violación de la Convención de Ginebra. Por todo esto, no hemos tenido que votar en contra de este informe.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – Alors que les États européens sont confrontés à une crise migratoire sans précédent, ce rapport scandaleux préconise d'harmoniser les régimes d'asile nationaux et de créer un mécanisme de répartition qui obligerait les États membres à accueillir des quotas de migrants.
                  

                     Le texte va même jusqu'à proposer le regroupement familial. Il est absolument inadmissible d'organiser la submersion migratoire de l'Europe alors que nos peuples subissent déjà au quotidien un chômage de masse, une augmentation de la pauvreté, de la précarité, ainsi qu'un accroissement des inégalités sociales. J'ai par conséquent voté contre ce rapport.
                  

Eric Andrieu (S&D),
par écrit. – L'Union européenne s'enfonce dans les rafistolages. C'est l'incapacité même des États membres à appliquer les règles et engagements européens qui mène à passer des accords douteux avec des États tiers et à détricoter les acquis, quitte à faire l'impasse sur les valeurs et obligations internationales.
                  

                     À l'aune de la révision du règlement Dublin, du régime européen d'asile commun et des propositions de la Commission sur les voies de migration légale, je salue ce rapport d'initiative qui prend le parti d'une réorientation de la politique migratoire, une politique globale, prospective, cohérente, solidaire et protectrice.
                  

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ο στόχος της έκθεσης για την κατάσταση στη Μεσόγειο και την ανάγκη διαμόρφωσης μίας ολιστικής Ευρωπαϊκής προσέγγισης για το μεταναστευτικό είναι να διαμορφωθεί μία διακομματική άποψη από το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο σχετικά με τη μεταναστευτική πολιτική της Ένωσης.
                  

                     Σύμφωνα με την έκθεση την οποία και υπερψήφισα, μία ολιστική προσέγγιση για τη μετανάστευση θα πρέπει να περιλαμβάνει μεταξύ άλλων την αναθεώρηση του κανονισμού Δουβλίνο ΙΙΙ, έτσι ώστε να δημιουργηθεί ένα κεντρικό σύστημα για την κατανομή των ευθυνών μεταξύ των κρατών μελών, την οργάνωση συντονισμένων ανθρωπιστικών επιχειρήσεων της Ένωσης, την ύπαρξη μίας δεσμευτικής και υποχρεωτικής νομοθετικής προσέγγισης για την επανεγκατάσταση των προσφύγων, την αναθεώρηση της οδηγίας για την Μπλε Κάρτα, τη θέσπιση γενικότερων κανόνων για την είσοδο και τη διαμονή υπηκόων τρίτων χωρών που αναζητούν εργασία στην Ένωση, έτσι ώστε να καλυφθούν τα κενά που υπάρχουν στην αγορά εργασίας και την αμοιβαία αναγνώριση των θετικών αποφάσεων παροχής ασύλου από όλα τα κράτη μέλη.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport est un véritable catalogue du lobby immigrationniste.
                  

                     Quelques exemples: il plaide pour la création de ‘nouveaux itinéraires sûrs et licites’ pour permettre aux demandeurs d'asile et aux réfugiés d'entrer dans l'Union; il plaide pour l'établissement de canaux de migration économique légale ‘appropriés’ et pour le système de la carte bleue (par. 131); il veut de nouvelles mesures afin que le régime d'asile européen commun devienne un ‘système véritablement uniforme’; il encourage les États membres à ‘veiller à préserver l'unité familiale’ et veut donc faciliter l'effet boule de neige du regroupement familial.
                  

                     J'ai évidemment voté contre ce rapport
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This report concedes that the open border policy of the EU is an incentive for migrants to make the dangerous attempt to cross the Mediterranean. I voted in favour of amendments suggesting that the abolition of internal borders has contributed to the ‘free passage of ISIS’ and criticising the EU list of ‘safe countries’ for refugees. I voted against the aspects of the report requiring the ‘need for a permanent Union-wide resettlement programme’ with mandatory participation from Member States.
As a whole the report ‘considers the Schengen Area as one of the major achievements of European integration’. I wholeheartedly object to this view and therefore voted against this report as a whole.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – Nous sommes confrontés à une crise migratoire sans précédent en Europe. J'ai voté en faveur de ce rapport car nous devons travailler ensemble à l'instauration d'une nouvelle politique d'asile européenne, afin d'accueillir les réfugiés se rendant en Europe et de sauvegarder l'espace Schengen.
                  

                     Il est urgent que l'Union européenne se dote d'une politique commune pour lui permettre de protéger ses frontières et, dans le même temps, qu'elle se dote d'un corps de garde-côtes et de garde-frontières européens. L'Europe ne peut abolir les frontières intérieures et laisser aux États le soin de surveiller, seuls, les frontières extérieures.
                  

Francisco Assis (S&D),
por escrito. – Durante a votação do relatório sobre a ‘Situação no Mediterrâneo e a necessidade de uma abordagem holística da UE em relação à migração’ foi votada a alteração número 19, da autoria do grupo político Grupo Confederal da Esquerda Unitária Europeia/Esquerda Nórdica Verde, que reconhece a positiva atuação do governo português no que concerne à resolução da crise dos refugiados. A atuação de Portugal sobre esta questão prestigia o nosso país e pode contribuir decisivamente para contrariar as pulsões nacionalistas que põem em causa a solidez da adoção de uma orientação comum europeia.
                  

                     Por avaliar positivamente a atuação do governo português, entendi votar favoravelmente a alteração em causa, contrariando a orientação de voto do meu grupo político.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kuriuo siekiama sukurti bendrą prieglobsčio sistemą. Pritariu, kad ES turi sukurti bendrą prieglobsčio prašymų registravimo sistemą, kuri leistų sparčiau juos išnagrinėti susidūrus su didžiuliais migrantų srautais. ES turi užtikrinti naujus saugius ir teisėtus atvykimo į ES kelius, kad į ES valstybes siekiantys patekti pabėgėliai nerizikuotų gyvybėmis ir išvengtų kontrabandininkų. Labai svarbu geriau apsaugoti vaikus migrantus, ypač tuos, kurie keliauja vieni. Migrantai, kuriems prieglobstis negali būti suteiktas, turėtų būti grąžinami tik į tas šalis, kuriose jiems bus saugu.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report and we have tabled RCVs for particular areas of the report in which we strongly disagree with the text. In particular, UKIP believes that national sovereign governments should have the right to control their own borders and should not be forced to take migrants under an EU resettlement scheme. Similarly, we are also concerned with segments of the report which suggest that the EU should create rules governing the entry and residence of third country nationals. UKIP has, however, supported aspects of the report which criticise the Schengen Area as a facilitator and accelerator of both the migrant crisis and the movement of terrorists within Europe.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Entre autres mauvaises idées, ce rapport plaide en faveur de la création de ‘nouveaux itinéraires sûrs et licites’ pour permettre aux demandeurs d'asile et aux réfugiés d'entrer dans l'Union (considérant R) ainsi que de l'établissement de canaux de migration économique légale ‘appropriés’ (considérants V et W), demande de nouvelles mesures afin que le régime d'asile européen commun devienne un ‘système véritablement uniforme’ (par. 28), appelle à la refonte du système de Dublin dans le sens de plus de ‘solidarité’, donc par le biais d'un mécanisme de répartition (par. 38), et encourage les États membres à ‘veiller à préserver l'unité familiale’, c'est-à-dire le funeste regroupement familial (par. 49).
                  

                     J'ai donc voté contre un projet qui favorise une politique immigrationniste au mépris des intérêts vitaux de nos peuples ainsi que des migrants eux-mêmes, masse de déracinés à qui l'on a fait miroiter un Eldorado qui n'existe pas. Terrible fuite en avant…
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai évidemment soutenu ce rapport, qui plaide pour une approche plurielle et ouverte de la migration.
                  

                     Le rapport souligne l'importance fondamentale de continuer les opérations de recherche et de secours en mer et plaide pour le remplacement du système de Dublin par un système européen centralisé basé sur la solidarité, qui répartirait les réfugiés de manière solidaire et obligatoire entre les États membres.
                  

                     Par ailleurs, il demande notamment la mise en place de voies d'accès légales, claires et précises à l'Europe ou la création de visas humanitaires qui permettraient à leur détenteur de se rendre directement dans le pays où il désire demander l'asile.
                  

                     Enfin, il plaide pour un financement adéquat de l'aide humanitaire.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Secondo i dati forniti da FRONTEX, nel 2015 1,83 milioni di persone hanno tentato di varcare le frontiere esterne dell'Unione europea. Si tratta di un dato senza precedenti che è il frutto di una situazione internazionale caratterizzata dalla presenza di guerre, di forti squilibri e fattori di instabilità che minacciano la vita di milioni di persone. In questo contesto, appare evidente come l'attuale sistema d'asilo non sia in grado di offrire una soluzione adeguata.
                  

                     Ho sostenuto la relazione Metsola e Kyenge perché condivido profondamente la necessità di pensare in maniera olistica al tema della gestione dei flussi migratori. La revisione del sistema di Dublino deve essere la priorità, si deve prevedere la creazione di hotspot dai quali avviare una distribuzione dei richiedenti asilo in base ad un sistema prestabilito di quote per ogni Stato membro. In materia di riammissione l'obiettivo deve essere quello di definire nuovi accordi a livello comunitario per consentire agli Stati membri di rimpatriare i migranti solo nel caso in cui il paese di provenienza sia considerato sicuro. L'articolo 80 TFUE pone i principi di solidarietà e di equa ripartizione della responsabilità al cuore dell'intero sistema dell'Unione, Italia e Grecia non possono essere lasciate sole.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Nos abstenemos en la votación por considerar que, a pesar de ciertos avances respecto del texto original y respecto de los actuales términos de la política migratoria y de asilo de la UE, el texto viene a consagrar la validez del inaceptable e ilegal Acuerdo UE-Turquía que supone la irresponsable deslocalización de la gestión del sistema de migración y de asilo y refugio europeo hacia países donde el irrespeto a los derechos humanos es evidente y sistemática.
                  

Joëlle Bergeron (EFDD),
par écrit. – Je tiens ici à dénoncer le lamentable accord conclu entre l'Union européenne et la Turquie le mois dernier.
                  

                     La Turquie a eu ce qu'elle voulait: 6 milliards d'euros pour soutenir l'accueil des migrants sur son territoire, une exemption de visas vers l'Europe pour ses ressortissants et la relance de son processus d'adhésion. Erdogan, parfait maître chanteur, a gagné. Mais qu'en est-il des migrants? En réalité, c'est une honte. Une honte car l'Union leur tourne volontairement le dos en les renvoyant en Turquie, comme on le ferait pour du simple bétail; une honte en qualifiant la Turquie de pays sûr, alors que l'état de droit n'y est pas présent. Et une honte au regard du nombre des violations du droit international.
                  

                     En outre, quand bien même cet accord avec la Turquie aurait pour effet de tarir quelque peu la voie maritime qui s'étend des côtes turques à la Grèce, déjà d'autres voies de pénétration s'ouvrent. Quand on détourne un fleuve de son lit, il s'en creuse un autre pour couler…Les passeurs se réorganisent et réagissent pour coller au plus près des besoins de leurs clients… Les gouvernements européens doivent maintenant ouvrir les yeux, prendre leurs responsabilités et l'Europe doit cesser d'être aussi attractive.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – La crisis de refugiados ha demostrado que el enfoque actual hacía la inmigración en la UE no es sostenible. Este informe holístico intenta dar una respuesta global y por eso he votado a favor del mismo.
                  

                     La inmigración es acaso el reto más importante que la UE tiene planteado porque, al igual que la crisis de los refugiados, nos confronta con la cuestión de la solidaridad como base del modelo europeo. Cómo tratamos a las personas que vienen a la UE en busca de un mañana mejor dice mucho de lo que somos.
                  

                     La importancia de este informe radica en que aborda las principales cuestiones que caracterizan el reto migratorio. Entre las más importantes destacan la reforma del Sistema de Dublín, las operaciones de salvamento en el mar, para evitar que el Mediterráneo siga convirtiéndose en una fosa submarina y el establecimiento de un mecanismo permanente y jurídicamente vinculante que establezca una cuota de reparto de refugiados entre los Estados miembros. Además es importante la inclusión de los Visados Humanitarios y promover vías de acceso legales y seguras a la UE, así como redoblar nuestro compromiso contra las mafias que explotan personas y mejorar las políticas de acogida e integración.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriame aptariama situacija dėl prieglobsčio Europoje. Bendra Europos prieglobsčio sistema (BEPS) apima bendras taisykles, kuriomis reglamentuojama bendra prieglobsčio politika, vienodas prieglobsčio statusas ir bendros visoje Sąjungoje galiojančios prieglobsčio procedūros. Europos Parlamentas pabrėžia, kad gyvybės gelbėjimas turi būti didžiausias prioritetas, taigi nepaprastai svarbu, kad paieškos ir gelbėjimo operacijos būtų deramai finansuojamos ES ir valstybių narių lygmenimis. Be to, pažymi, kad padidėjo neteisėtai jūra atvykstančių migrantų skaičius, kad pavojingai daugėja žuvusiųjų jūroje ir kad geresnės Europos atsakomosios priemonės tebėra būtinos. Žinoma, Parlamentas ragina aiškiai skirti į Europos Sąjungą neteisėtai įvežtus asmenis ir prekybos žmonėmis tikslu į ES atgabentus asmenis, nes politinės atsakomosios priemonės turi būti ne tik tinkamai integruotos, bet ir tinkamai nukreiptos. Jis pažymi, kad apskritai nusikalstamas migrantų įvežimas apima pagalbą asmeniui šiam siekiant neteisėtai patekti į valstybę narę, o prekyba žmonėmis apima asmens užverbavimą, pervežimą ar priėmimą smurtinėmis, apgaulingomis ar užgauliomis priemonėmis, siekiant jį išnaudoti. Taigi, Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad bet koks holistinis požiūris į migraciją būtinai turi apimti priemones, kuriomis būtų ardoma nusikaltėlių tinklų, užsiimančių prekyba žmonėmis ir neteisėtu jų gabenimu, veikla.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – A migrációs válság nem összemosható a menekültügyi helyzet válságával, mint ahogy nem adhat választ egyes tagállamok demográfiai problémáira sem. Az Európába tartó tömegek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legtöbbet az országukhoz közeli befogadó táborok támogatásával segíthetünk. Ha ott méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható számukra, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba. Ugyanakkor, a jobb megélhetés reményében érkező bevándorló tömegek számára minden félreérthető gesztus meghívóként értelmeződik. A szolidaritásnak több formája lehet, nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták hordozzák a megoldást.
                  

                     A magyar néppárti delegáció tagjaként nem szavaztam meg a ma elfogadott migrációról szóló jelentést, mert elfogadhatatlan, hogy központilag mondják meg, kit ültetnek a nyakunkra, és hogy mások döntsék el azt, kit kell beengedni saját tagállamainkba, és kivel kell együtt élni.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – S kolegi poslanci smo podprli poročilo odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji.
                  

                     Strinjali smo se z dejstvom, da mora EU še aktivneje pristopiti k reševanju in preprečevanju izgub življenj migrantov na morju, obenem pa zagotoviti uspešno integracijo migrantov in visoko stopnjo notranje varnosti držav članic.
                  

                     Ostro smo obsodili kaznive dejavnosti hudodelskih združb, kot so tihotapljenje, trgovino z ljudmi in izkoriščanje delovne sile, v povezavi z nezakonitimi migracijami.
                  

Simona Bonafè (S&D),
per iscritto. – Sostengo la risoluzione votata oggi, che lancia un segnale positivo verso un approccio condiviso ed efficace alla gestione della crisi migratoria che sta affrontando l'Europa.
                  

                     L'attuale sistema di gestione dei flussi e dei richiedenti asilo, in particolare il cosiddetto ‘sistema di Dublino’, si è rivelato infatti fallimentare di fronte alle sfide che abbiamo davanti e necessita di essere revisionato al più presto.
                  

                     La creazione di un sistema di asilo centralizzato, basato su un'equa suddivisione degli oneri e coerente, dunque, col principio di solidarietà ed equa ripartizione delle responsabilità, è fondamentale per rispondere efficacemente e nel pieno mantenimento dello spirito dell'Unione alle sfide odierne.
                  

                     In linea con ciò, l'approccio globale proposto si muove nella giusta direzione: l'implementazione degli obblighi di ricollocazione in capo agli Stati membri, maggiori sforzi condivisi nel controllo delle frontiere esterne e nella lotta al traffico di persone, così come lo sviluppo di adeguati canali di migrazione legale e lo sviluppo di strategie di cooperazione efficaci con i paesi terzi sono alcuni degli aspetti su cui lavorare affinché l'Unione riesca a mantenere la sua solidità anche in tempi di grave difficoltà. Con il piano strategico sull'immigrazione appena presentato, l'Italia ha già lanciato un importante segnale in tal senso.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovo izvješće o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji, koje poziva na temeljiti ‘remont’ Uredbe Dublin III, s ciljem raspodjele odgovornosti među državama članicama na temelju fer i objektivnih kriterija.
                  

                     Smatram kako EU mora pronaći jak i učinkovit odgovor u operacijama traganja i spašavanja na moru, kao i preseljenje smislenog broja izbjeglica, uzimajući u obzir broj izbjeglica koje traže zaštitu EU-a. Ono što je najvažnije, EU mora pokazivati svoju humanist prema ljudima u nevolji, odnosno mora dokazati sve one europske vrijednosti za koje se konstantno zalažemo!
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Ce rapport plaide pour la création de ‘nouveaux itinéraires sûrs et licites’, ainsi que pour l'établissement de canaux de migration économique légale ‘appropriés’ et pour le système de la carte bleue.
                  

                     De plus, il veut que le régime d'asile européen commun devienne un ‘système véritablement uniforme’, est favorable à la refonte du système de Dublin dans le sens de plus de ‘solidarité’, encourage les États membres à ‘veiller et à préserver l'unité familiale’ et, ainsi, facilite l'effet boule de neige du regroupement familial.
                  

                     Par conséquent, j'ai voté contre.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che sia fondamentale, per affrontare in maniera decisiva ed efficace la crisi migratoria che ha colpito le coste meridionali del nostro continente, trovare un approccio comune tra tutti gli Stati membri dell'Unione e le sue Istituzioni.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Il 2015 è stato un anno estremamente complicato rispetto al fenomeno dell'afflusso di rifugiati e di migranti verso l'UE, con oltre un milione e mezzo di persone che hanno cercato di entrare clandestinamente sul territorio europeo, più di un milione di domande di protezione internazionale e circa quattromila drammatiche morti nel Mediterraneo.
                  

                     È necessario quindi promuovere un approccio europeo, favorendo la creazione di un sistema centralizzato di raccolta delle domande d'asilo, l'applicazione effettiva del regime d'asilo europeo comune, la lotta contro i trafficanti di esseri umani e il rafforzamento del ruolo dell'Ufficio europeo di sostegno per l'asilo, il tutto nell'ambito di una più completa revisione del sistema di Dublino.
                  

                     Occorre poi lottare, rafforzando la cooperazione e i finanziamenti ai paesi terzi nell'ambito dei meccanismi di dialogo esistenti come ad esempio il processo di Rabat, o ancora il dialogo UE-Africa sulle migrazioni e la mobilità, sulle cause strutturali della crisi migratoria attuale (tra cui guerre e persecuzioni), tenendo comunque ben presente la crescente necessità, a causa del progressivo invecchiamento della popolazione europea, di inserimento di un maggior numero di persone in età lavorativa all'interno del mercato del lavoro europeo, nonché il rispetto dei valori di solidarietà e umanità alla base della nostra identità di cittadini europei.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Alors que les peuples européens sont confrontés à un afflux migratoire sans précédent, ce rapport scandaleux préconise d'harmoniser les régimes d'asile nationaux et de créer un mécanisme de répartition qui obligerait les États membres à accueillir des quotas de migrants. Le rapporteur va plus loin et propose même de favoriser le regroupement familial, dont le coût serait intégralement pris en charge par les contribuables.
                  

                     Il est absolument inadmissible d'organiser la submersion migratoire de l'Europe alors que nos peuples subissent déjà au quotidien un chômage de masse, une augmentation de la pauvreté, une baisse de leur pouvoir d'achat ainsi qu'un accroissement des inégalités sociales. J'ai par conséquent voté contre ce rapport.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – M-am exprimat împotriva acestei rezoluții deoarece aceasta reprezintă încă un pas spre permanentizarea cotelor. Așa cum am mai spus-o și cu alte ocazii, apreciez că trebuie să se țină seama de capacitatea statelor membre de a-și îndeplini în mod obiectiv obligațiile asumate atunci când vorbim de relocări ale refugiaților.
                  

                     Sunt de părere că soluția definitivă se află în afara granițelor Uniunii Europene și nicidecum în interiorul acesteia, unde putem avea doar soluții de moment!
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – La relazione delle relatrici Metsola per i popolari e Kyenge per i socialisti è il classico esempio di un lavoro figlio della grande coalizione PPE e S&D.
                  

                     In sintesi si tratta di un grande compromesso (molto sbilanciato a sinistra) fra chi vuole una politica delle ‘porte aperte’ come i socialisti e gli altri gruppi di sinistra e chi, come il PPE e anche l'ECR in questo caso, ha paura di opporsi palesemente a questa linea politica e perciò cerca di tamponare chiedendo solo più regole e procedure.
                  

                     Una relazione che ha visto fin dalla sua nascita il nostro lavoro come relatori ombra con l'on. Fontana. Per questo confermiamo il voto negativo espresso in commissione LIBE.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – La crisis de refugiados ha demostrado que el enfoque actual hacía la inmigración en la UE no es sostenible. Este informe holístico intenta dar una respuesta global y por eso he votado a favor del mismo.
                  

                     La inmigración es acaso el reto más importante que la UE tiene planteado porque, al igual que la crisis de los refugiados, nos confronta con la cuestión de la solidaridad como base del modelo europeo. Cómo tratamos a las personas que vienen a la UE en busca de un mañana mejor dice mucho de lo que somos.
                  

                     La importancia de este informe radica en que aborda las principales cuestiones que caracterizan el reto migratorio. Entre las más importantes destacan la reforma del Sistema de Dublín, las operaciones de salvamento en el mar, para evitar que el Mediterráneo siga convirtiéndose en una fosa submarina y el establecimiento de un mecanismo permanente y jurídicamente vinculante que establezca una cuota de reparto de refugiados entre los Estados miembros. Además es importante la inclusión de los Visados Humanitarios y promover vías de acceso legales y seguras a la UE, así como redoblar nuestro compromiso contra las mafias que explotan personas y mejorar las políticas de acogida e integración.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – Les afflux massifs de migrants aux frontières de l'Union européenne nécessitent de prendre des mesures appropriées pour apporter une réponse européenne à cette problématique.
                  

                     La situation en Méditerranée est particulièrement dramatique étant donné les nombreux naufrages qui se produisent chaque année. Nous ne pouvons pas décemment laisser ces drames se produire sans agir. Dans ce contexte, la Commission a proposé la création d'un corps de garde-côtes et de garde-frontières européen. Je me bats depuis des années pour la création d'un corps européen de garde-côtes. J'accueille donc favorablement cette proposition tout en prêtant une attention particulière au bon fonctionnement de ce projet.
                  

                     Ce rapport met exergue toutes sortes de problématiques à aborder pour mettre en place une approche holistique de la migration. Nous ne pouvons pas continuer à répondre dans l'urgence face à la migration. L'Union doit se doter d'une stratégie de long terme dans ce domaine. J'ai voté en faveur de ce rapport, qui tente de trouver un équilibre entre solidarité et sécurité en matière migratoire.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione sulla situazione nel Mediterraneo e la necessità di un approccio globale dell'UE in materia di immigrazione. Si continua a strumentalizzare la grave crisi immigratoria. A causa dell'atteggiamento di chiusura di alcuni Stati membri il piano di ricollocamento dei rifugiati arrivati in territorio europeo è stato un fallimento.
                  

                     Il 20 marzo 2016 è entrato in vigore l'accordo siglato a Bruxelles tra Europa e Turchia sulla gestione del flusso di migranti. Da più parti sono stati espressi dubbi e perplessità su tale accordo. L'Unione europea deve farsi carico di guidare e sostenere in modo sicuro, nel rispetto dei diritti umani e degli accordi internazionali, coloro che entrano nello spazio politico e giuridico europeo. C'è bisogno, appunto, di un approccio globale per affrontare la situazione, ad esempio avviando programmi di cooperazione volti a ridurre le cause dell'immigrazione. Quello che si è fatto fino a questo punto è ancora molto poco.
                  

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report because I agree that the European Union needs a common and comprehensive response to the current refugee crisis. The report covers a wide range of aspects related to migration and outlines promising measures which should help us deal more effectively with the current situation. These cover the very important aspects such as border management, which is a crucial part to ensure the survival of Schengen, as well as a plan to return those not eligible for protection. As outlined by the report, our migration strategy should be based on cooperation, solidarity and fair sharing of responsibility.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La relazione vuole esprimere la posizione del Parlamento riguardo all'attuale crisi migratoria e doveva servire a informare l'agenda UE per la migrazione. Purtroppo, la sensibilità dell'argomento ha portato a notevoli ritardi nella presentazione della relazione e, al momento del voto in plenaria, la Commissione avrà già presentato la propria agenda.
                  

                     Tuttavia, soprattutto con riferimento alla revisione del regolamento di Dublino III, la relazione può ancora essere di attualità e le proposte fatte in merito sono altamente condivisibili. Esse mirano infatti ad un sistema in cui le responsabilità degli Stati membri nella distribuzione dei rifugiati siano effettivamente basate sul principio di solidarietà. Ho votato a favore con convinzione.
                  

Dita Charanzová (ALDE),
písemně. – Jakkoliv tato zpráva obsahovala některá velmi rozumná opatření směřující k řešení uprchlické krize v Evropě, nemohla jsem ji podpořit, jelikož zmiňuje dvě zásadní věci, které považuji v rámci tohoto tématu za naprosto vyloučené. Jednou z nich je stále se opakující téma povinného přerozdělování uprchlíků, žadatelů o azyl. Toto opatření nepovažuji za funkční. Druhým bodem je návrh na centrálně spravované místo pro vyřizování azylových žádostí z Bruselu. Tento návrh je podobně absurdní jako první, je obtížně představitelné, jak by vůbec měl ve skutečnosti fungovat. Věřím, že zodpovědnost za obě části mají mít členské státy především a Evropská unie by se měla soustředit na ta řešení, která může nabídnout společnými silami. Děkuji.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε αυτή την τόσο σημαντική έκθεση. Η ανάγκη αντιμετώπισης της εισροής μεταναστών στην Ευρώπη είναι αναντίρρητη. Αυτό μπορεί να επιτευχθεί μόνο μέσω μιας συντονισμένης προσέγγισης, βασισμένης στην αλληλεγγύη και την ευθύνη, υποστηριζόμενης από κοινά μέσα.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε σήμερα σχετικά με την κατάσταση στην περιοχή της Μεσογείου και την ανάγκη για μια ολιστική προσέγγιση της ΕΕ όσον αφορά τη μετανάστευση. Γνωρίζουμε όλοι πως η περίοδος που διανύουμε είναι ιδιαίτερα ταραγμένη, τόσο για τα κράτη-μέλη όσο και για την Ευρωπαϊκή Ένωση.
                  

                     Θεωρώ, πως είναι ιδιαίτερα σημαντικό να καταλάβουμε τα οφέλη που θα είχε μια ενιαία, συντονισμένη προσπάθεια της Ευρώπης ώστε να αντιμετωπίσει τα προβλήματα που δημιουργούνται λόγω του προσφυγικού ζητήματος και της μετανάστευσης. Παράλληλα, πρέπει να εστιάσουμε στην επίδειξη αλληλεγγύης, καθώς και στην υιοθέτηση των κατάλληλων πολιτικών ώστε να βοηθήσουμε συνανθρώπους που βρίσκονται σε κίνδυνο. Για αυτό το λόγο αποφάσισα να ψηφίσω θετικά.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – È stato per me importante votare a favore di questa relazione perché prima di tutto riassume la situazione attuale nel Mediterraneo e la risposta dell'Unione europea al flusso migratorio, e per di più si premura di costruire nuovi legami di solidarietà tra i diversi Stati membri con l'intento di costituire una reazione concreta e immediata all'incremento degli arrivi irregolari per via marittima così come all'aumento allarmante dei decessi in mare.
                  

                     È chiaro che da parte dell'Europa è necessaria una risposta migliore e ritengo quindi necessario che ciascuno Stato investa maggiori risorse nel contesto di un'operazione umanitaria a livello di Unione dedicata al soccorso e all'assistenza dei migranti in pericolo. È necessario quindi a mio parere che da parte dell'Unione europea si abbia un approccio globale al problema con la partecipazione concreta di ciascuno Stato.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – In 2015, 1.83 million persons were found attempting to cross the EU's external borders. 20% of the incoming migrants who arrived by sea were children. It must be acknowledged that the current system for asylum does not alleviate pressure on Member States with EU external borders. Change needs to be implemented in order to facilitate a fairer system which would include shared responsibility, with a central system for allocating asylum applicants. This would include a quota of refugees for each Member State. A binding and mandatory legislative approach is necessary for the relocation of asylum seekers. Currently only a small proportion of 106 000 refugees in Italy and Greece have been relocated. In the event of a returns procedure, migrants should only be returned if their safety would not be at risk.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – Face ao enorme influxo de pessoas que, eventualmente, resultou na chamada ‘crise de refugiados’, a União Europeia tem vindo - tarde e lentamente - a reagir, em vez de prevenir ou antever. Já muito foi feito, mas ainda muito está por fazer.
                  

                     Tenho dito frequentemente que esta crise apresenta dois níveis distintos, mas complementares, de ação. Por um lado, temos de reagir à emergência, essencialmente humanitária. Por outro lado temos de atacar as questões estruturais, como a origem do maior número de pessoas deslocadas desde a segunda guerra mundial.
                  

                     Este relatório apresenta uma visão abrangente, que traça um diagnóstico preciso, olha criticamente para a resposta de emergência, apresenta um conjunto de reformas estruturais – como o sistema europeu comum de asilo, ou as fronteiras externas – e alcança algo que a União precisa desesperadamente: solidariedade e visão de longo prazo.
                  

                     Apoio este relatório. Agora é tempo de agir.
                  

Birgit Collin-Langen (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht gestimmt, denn ich unterstütze die Forderung nach EU-einheitlichen Vorschriften, damit wir dem wachsenden Zustrom von Migranten und Asylsuchenden zukünftig besser gewachsen sind.
                  

                     Wir müssen das Dublin-System überarbeiten und dort nachbessern, wo sich heute Schwierigkeiten zeigen: Es gilt, einheitliche Standards einzuführen, damit die Prüfung und Bearbeitung von Asylanträgen überall nach den gleichen Kriterien erfolgt, es gilt, sichere und legale Wege für Angehörige von Drittstaaten, die in die EU einreisen wollen, zu schaffen, ohne dass diese ihr Leben riskieren und auf Schmuggler zurückzugreifen müssen. Dabei geht es hier nicht um schnelle Lösungen, sondern um einen nachhaltigen Ansatz, der uns eine dauerhafte praktikable Lösung bringt!
                  

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report and we have tabled RCVs for particular areas of the report in which we strongly disagree with the text. In particular, UKIP believes that national sovereign governments should have the right to control their own borders and should not be forced to take migrants under an EU resettlement scheme. Similarly, we are also concerned with segments of the report which suggest that the EU should create rules governing the entry and residence of third country nationals. UKIP has, however, supported aspects of the report which criticise the Schengen Area as a facilitator and accelerator of both the migrant crisis and the movement of terrorists within Europe.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – In questi giorni stiamo assistendo all'ennesima triste realtà in cui vediamo alcuni Stati membri alzare barriere anti-profughi invece di rimboccarsi le maniche come stanno facendo molti paesi europei, in primis l'Italia, la quale ha visto arrivare sulle proprie coste, dal 1o gennaio ad oggi, oltre 19 mila persone, per non parlare di tutte quelle che arriveranno da qui ai prossimi mesi approfittando della situazione metereologica favorevole.
                  

                     Delle oltre 40 mila persone che l'Italia avrebbe dovuto distribuire in Europa, ad oggi solo una piccola percentuale è stata ricollocata, questo perché il sistema di ricollocamento è del tutto fallimentare: non esistono solidarietà, collaborazione ed equa ripartizione delle responsabilità. Ebbene ritengo che, stando a queste condizioni, gli Stati membri indifferenti alla causa non dovrebbero godere dei finanziamenti europei.
                  

                     Servirebbe una strategia di lungo periodo per contribuire a contrastare i ‘fattori spinta’ (conflitti, persecuzioni, pulizia etnica, estrema povertà, violenza, cambiamenti climatici e catastrofi naturali) che costringono le persone a mettersi nelle mani di reti criminali di trafficanti vedendo in loro l'unica possibilità di raggiungere l'Europa.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – The creation of new safe and lawful routes for asylum seekers and refugees irrespective from where they come, entering the Union needs to be supported. This will also help to address the tragedies that occur in these voyages as well as undermine the business model of smugglers.
Malta has consistently maintained that Dublin rules place an unfair burden on frontier countries and called for amendments to achieve a fairer distribution of asylum seekers across the EU. Reform must not be seen in isolation but would have to be part of a holistic package, including fostering relations with third countries and addressing the root causes of migration.
An effective holistic reform must deliver more solidarity, both towards migrants and towards other member states dealing with the crisis.
The commitment of Member States' prime ministers should do away with national electoral blinkers so as to ensure the much-needed progress on migration is achieved. Migration is not an issue for one single Member States, but for all together as much as with third countries.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe es una oportunidad perdida para la Comisión LIBE de poner en la agenda los problemas a los que se están enfrentando actualmente las personas que tratan de llegar a la UE. En lugar de exigir la expedición visados humanitarios o la garantía de que no se llevan a cabo expulsiones colectivas (prohibidas por la legislación internacional y que consagra el acuerdo UE - Turquía), se ha optado por mantener la actual política agresiva impuesta por la Comisión y el Consejo. A pesar de que el acuerdo incluye cosas positivas, como la necesidad de crear vías de acceso seguras, o la necesidad de superar el Sistema de Dublín y que los estados acojan, estas cuestiones aparecen mencionadas sin medidas concretas, por lo que vuelven a quedar como declaraciones vacías. Sin embargo, detalla el plan de militarización del Mediterráneo con la ayuda de la OTAN, la necesidad de realizar devoluciones, la cooperación con fuerzas militares y de seguridad de terceros países, o la elaboración de una lista de países seguros de los que no se aceptarán demandas de asilo, en clara violación de la Convención de Ginebra. Por todo esto, no hemos tenido que votar en contra de este informe.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – La ricollocazione dei richiedenti asilo fra gli Stati membri, il traffico dei migranti e la gestione delle frontiere interne ed esterne dell'UE sono questioni di assoluta attualità, che necessitano di una risposta unitaria da parte di tutti gli Stati membri, nel breve e nel lungo termine, che sia coerente con i principi di solidarietà e di equa ripartizione delle responsabilità stabiliti dall'articolo 80 TFUE.
                  

                     Il mio voto a favore della risoluzione del Parlamento europeo intende sostenere l'azione dell'UE per una gestione globale in materia di migrazione. Ritengo che questa risoluzione introduca un approccio corretto e omogeneo tra gli Stati membri nell'affrontare questioni comuni, come la ricollocazione e il reinsediamento dei rifugiati a livello UE.
                  

                     A tal proposito, sostengo la proposta di revisione del regolamento Dublino III, che si è rivelato inadeguato rispetto alla pressione migratoria sui paesi di primo arrivo, soprattutto a livello finanziario e di assistenza agli hotspot, e che deroga ai principi fondamentali di equità e solidarietà nella ripartizione di competenze e responsabilità tra gli Stati membri. Accolgo, quindi, con favore l'opzione di istituire un sistema centralizzato europeo per la raccolta delle domande dei richiedenti asilo e la loro distribuzione all'interno dell'UE.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – O abordare globală asupra migrației la nivelul UE, ce asigură coerența dintre politicile interne și externe, este absolut necesară.
                  

                     Am votat pentru o asemenea strategie, care să prevină producerea pe viitor a unor crize umanitare similare. Respectarea deplină a drepturilor omului este o valoare ce stă la baza UE.
                  

                     Aspectele importante cuprinse în cadrul raportului sunt revizuirea Regulamentului Dublin II (care determină ce stat este responsabil cu procesarea anumitor cereri de azil), nevoia unei abordări legislative cu caracter obligatoriu în ceea ce privește transferul refugiaților, datoria statelor membre de a-și îndeplini obligațiile privind măsurile urgente de transfer, nevoia de asistență tehnică și financiară pentru statele membre pentru ca centrele de primire să funcționeze cât mai bine și evidențierea poziției vulnerabile a copiilor și a drepturilor acestora.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – A ma elfogadott migrációról szóló jelentést nem támogattam szavazatommal. A migrációs válság nem keverhető össze a menekültügyi helyzet válságával. Az Európába tartó százezrek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legjobban úgy segíthetünk, ha az országukhoz közeli befogadótáborokat támogatjuk, illetve a konfliktus megoldásában segítséget nyújtunk. Ha a szomszédos országok befogadótáboraiban méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba.
                  

                     Bár a jelentés több pozitívan értékelhető felvetést fogalmaz meg, illetve megoldást vetít előre, az elfogadott jelentést mégsem tudtam támogatni. A jelentés szerint ugyanis állandó, uniós szintű, minden tagállam számára kötelező letelepítési programra van szükség, illetve az Unióban menedéket kérő személyekre vonatkozó felelősség megosztását lehetővé tevő központi rendszer létrehozása lenne a cél. Meggyőződésem, hogy a szolidaritásnak több formája létezik, viszont nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták jelentik a megoldást.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Sprawozdanie Parlamentu Europejskiego z własnej inicjatywy stanowi odpowiedź na program w zakresie migracji przedstawiony przez Komisję Europejską w maju 2015 r. Sprawozdanie to miało na celu zaprezentowanie ambitnego i horyzontalnego podejścia do wszystkich form migracji w UE, w tym do legalnej migracji, uchodźców, migracji nieuregulowanej oraz strefy Schengen.
                  

                     Propozycje zawarte w sprawozdaniu końcowym obejmują m.in. wezwanie do wprowadzenia obowiązkowego systemu relokacji uchodźców obowiązującego w całej UE, zastąpienie obowiązującego rozporządzenia dublińskiego scentralizowaną procedurą wnioskowania o azyl realizowaną za pośrednictwem europejskich punktów szybkiej rejestracji migrantów (‘hotspotów’) (aby umożliwić skuteczne wnioskowanie o azyl w całej Unii, a nie w poszczególnych państwach członkowskich) oraz wezwanie do wprowadzenia wiz humanitarnych.
                  

                     Z uwagi na brak zwiększenia nacisku na wzmocnienie kontroli granic zewnętrznych, zwiększenia efektywności powrotów i readmisji osób, którym nie udzielono azylu, oraz zwalczania handlu ludźmi nie mogłem poprzeć przedmiotowego sprawozdania, ponieważ poczynione zalecenia w sprawie polityki nie stanowią rozsądnego ani zrównoważonego rozwiązania kryzysu panującego obecnie w Europie.
                  

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I oppose both this report and its proposal for a compulsory EU-wide system for the relocation of refugees, Member States and national governments are best placed to set their own immigration policy and relocation and resettlement of refugees should be done on a voluntary basis only. We should focus much more on enhancing external border controls to tackle the migration crisis, as well as increasing the efficiency of returns and readmission of failed asylum seekers. Much more can also be done on combatting human trafficking and increasing the implementation of existing rules and preventing secondary movement of asylum seekers, only with a multi-front approach can we deal with the current ongoing crisis.

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Consider că trebuie să existe o abordare globală atunci când vine vorba de migrație la nivelul Uniunii Europene care să asigure coerența între politicile sale interne și cele externe, bazată pe solidaritate, dar și pe o mai bună coordonare între statele membre.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative vise à établir une coopération entre l'Union européenne et la Tunisie dans les domaines de la migration, l'asile et la gestion des frontières. Il évalue les différentes politiques en jeu dans les domaines de la migration, l'asile et la gestion des frontières, et formule une série de recommandations afin d'améliorer la coordination entre ces politiques.
                  

                     Considérant que l'Union européenne doit collaborer avec ses pays voisins pour développer des relations saines et constructives, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – Malgré ses faiblesses, j'ai voté en faveur de ce texte sur la situation en Méditerranée et la nécessité d'une approche globale de la question des migrations de la part de l'Union européenne.
                  

                     En effet, si je ne soutiens pas toutes les dispositions de ce rapport, notamment en ce qui concerne la migration économique légale, celui-ci dresse tout de même un tableau complet et propose des réponses intéressantes pour faire face aux défis que soulève la crise migratoire.
                  

                     Il m'a notamment semblé essentiel de rappeler le soutien du Parlement aux mesures proposées par la Commission européenne face à la pression migratoire. Aussi, il était nécessaire de souligner l'importance de la création d'une liste commune de l'Union de pays d'origine sûrs afin de faciliter le processus d'asile.
                  

                     De même, je soutiens la nécessité d'adopter de nouveaux accords de réadmission européens et de renforcer notre coopération avec les pays tiers.
                  

Philippe De Backer (ALDE),
in writing
. – The situation in the Mediterranean is dire. The only way we can find a solution is to adopt an approach at EU level. That is why I voted in favour of this parliamentary resolution. It does not just focus on the usual negative aspects – such as smuggling and human trafficking – of this issue. It investigates how we could actually resolve the situation, such as the cooperation with third countries through regional protection programmes and by developing legal economic migration channels. In addition, it stresses the importance of taking responsibility in adhering to the systems that are in place, for example, by stressing the importance of how emergency funds are spent and the effective implementation of the Common European Asylum System. Most importantly, it indicates which steps are needed in order for the Common European Asylum System (CEAS) to become a uniform and therefore efficient system. In this regard the resolution calls upon going even further, stressing that Article 78 (2) on ‘a uniform status of Asylum’ that would be valid throughout the Union, is fully implemented. Finally, it acknowledges the necessity of reinforcing FRONTEX and of the new European Border and Coast Guard.

Dennis de Jong (GUE/NGL),
schriftelijk. – De SP-Fractie heeft zich bij de stemming over het verslag onthouden van stemming. De SP heeft ernstige bezwaren tegen het akkoord van de EU met Turkije van 18 maart 2016, aangezien er geen garanties zijn ingebouwd dat Syrische vluchtelingen niet worden teruggestuurd naar Syrië. Uit rapporten van onder meer Amnesty International blijkt dat dit wel gebeurt, hetgeen in strijd is met het Vluchtelingenverdrag.
                  

Angélique Delahaye (PPE),
par écrit. – Je me suis abstenue sur ce rapport, qui n'est pas sans poser certains problèmes.
                  

                     En effet, je ne pense pas qu'un mécanisme contraignant de réinstallation des réfugiés soit une manière efficace d'avancer dans la résolution de la crise. La responsabilité de la gestion migratoire doit rester au niveau des États membres, qui peuvent prendre des décisions selon leur capacité d'accueil.
                  

                     J'appelle les États membres à gérer cette crise en se coordonnant entre eux et demeure en faveur d'un mécanisme de réinstallation temporaire sur une base volontaire.
                  

                     Enfin, je suis contre la création d'un visa humanitaire. Cela aurait pour conséquence de créer un appel d'air que nos administrations, et en premier lieu les consulats, ne seraient pas en mesure de gérer. Cela mettrait encore plus en difficulté des populations déjà fragilisées.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – A migrációs válság nem összemosható a menekültügyi helyzet válságával, mint ahogy nem adhat választ egyes tagállamok demográfiai problémáira sem. Az Európába tartó tömegek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legtöbbet az országukhoz közeli befogadó táborok támogatásával segíthetünk. Ha ott méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható számukra, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba. Ugyanakkor, a jobb megélhetés reményében érkező bevándorló tömegek számára minden félreérthető gesztus meghívóként értelmeződik. A szolidaritásnak több formája lehet, nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták hordozzák a megoldást.
                  

                     A magyar néppárti delegáció nem szavazhatta meg a ma elfogadott migrációról szóló jelentést, mert elfogadhatatlan, hogy központilag mondják meg, kit ültetnek a nyakunkra, és hogy mások döntsék el azt, kit kell beengedni saját tagállamainkba, és kivel kell együtt élni.
                  

Jean-Paul Denanot (S&D),
par écrit. – Ce texte est le fruit d'un long travail de compromis qui a le mérite de sortir des propositions bricolées dans l'urgence, sous la pression des évènements, et d'envisager la question des migrations de façon globale.
                  

                     Alors que certaines propositions de la Commission, publiées le 6 avril 2016, pour la révision du règlement Dublin et du régime d'asile européen commun mettent clairement à mal le système d'asile en Europe, ce rapport d'initiative se prononce quant à lui en faveur d'un système central qui collecterait, traiterait et répartirait les demandes d'asile depuis les hotspots, par un système de ‘clé de répartition’ pour chaque État membre basé sur des critères justes et objectifs.
                  

                     L'afflux des réfugiés nous impose un exercice de redéfinition du projet européen, esquissé dans ce texte que je soutiens.
                  

Martina Dlabajová (ALDE),
písemně. – Tuto rezoluci jsem nemohla podpořit, neboť v ní nacházím zásadní problematické body, se kterými se neztotožňuji. Jedná se především o přijetí systému trvalých přerozdělovacích kvót. V přijatém textu je také zdůrazněno, že při provádění relokace by měly být v maximální možné míře zohledněny preference žadatele o azyl tak, aby se co nejvíce předcházelo druhotné migraci v rámci Unie. Ze zkušeností ovšem víme, že dosavadní pokusy o zavádění kvót byly neúspěšné. Systém jednorázových kvót, který byl loni přijat navzdory nesouhlasu některých států, nefunguje. Ze 160 000 osob z Itálie a Řecka jich bylo přemístěno jen několik stovek. Navrhovatelé navíc nepředložili způsob, jakým bychom rozdělili uprchlíky solidárně mezi členské státy, a současně vyhověli žadatelům o azyl v jejich preferencích ohledně cílového státu.
                  

                     Domnívám se, že trvalý relokační mechanismus ani navrhovaný azylový systém nejsou vhodnými nástroji přinášejícími trvalé a přijatelné řešení migrační krize. Naopak vítám snahy o reformu směrnice o tzv. modré kartě, která umožní efektivní využívání kvalifikované pracovní síly. Měli bychom se zaměřit na důslednou ochranu vnějších hranic Schengenu a systematické získávání informací o příchozích imigrantech. Nemá smysl se neustále vracet k otázce povinných kvót, pokud nejsme schopni střežit evropské hranice a efektivně evidovat příchozí imigranty.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Ce rapport demande la création de ‘nouveaux itinéraires sûrs et licites’ pour permettre aux demandeurs d'asile et aux réfugiés d'entrer dans l'Union. Il défend également l'établissement de canaux de migration économique légaux. Il vise enfin à l'uniformisation du régime d'asile européen commun et défend un mécanisme de répartition, ainsi que le regroupement familial.
                  

                     L'encouragement de l'immigration de masse menaçant directement la sécurité, la cohésion et le système social des pays européens, ainsi que leur équilibre macroéconomique, j'ai voté contre ce texte. En outre, les critères d'asile ne doivent pas être imposés par l'Union européenne mais rester à l'appréciation de chaque pays.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Гласувах против доклада относно положението в Средиземно море и необходимостта от всеобхватен подход на ЕС към миграцията, тъй като той е продължение на страхливата либерална политика. В доклада като основни приоритети са заложени изграждането на задължителна система за преразпределяне на мигрантите, подмяна на съществуващия Регламент Дъблин с централизирана процедура за кандидатстване за убежище, организирана от европейски горещи точки (така че дадено лице ефективно ще кандидатства за убежище в целия ЕС, а не в отделна държава членка), както и за повече юридически легални маршрути за икономическите мигранти.
                  

                     Това е в пълно несъответствие с моите разбирания за справяне с имиграционната вълна, която залива Европа. Аз и моите колеги от ЕКР смятаме, че приоритетите трябва да бъдат повишаване на контрола по външните граници на Европейския съюз, повишаване на ефективността при репатриране на неуспешните кандидати за убежище, както и отделяне на повече финансиране за Европол, Европейската служба за подкрепа в областта на убежището и ФРОНТЕКС.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – A migrációs válság nem összemosható a menekültügyi helyzet válságával, mint ahogy nem adhat választ egyes tagállamok demográfiai problémáira sem.
                  

                     Az Európába tartó tömegek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legtöbbet az országukhoz közeli befogadó táborok támogatásával segíthetünk. Ha ott méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható számukra, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba.
                  

                     Ugyanakkor, a jobb megélhetés reményében érkező bevándorló tömegek számára minden félreérthető gesztus meghívóként értelmeződik. A szolidaritásnak több formája lehet, nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták hordozzák a megoldást.
                  

                     A magyar néppárti delegáció nem szavazhatta meg a ma elfogadott migrációról szóló jelentést, mert elfogadhatatlan, hogy központilag mondják meg, kit ültetnek a nyakunkra, és hogy mások döntsék el azt, kit kell beengedni saját tagállamainkba, és kivel kell együtt élni.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – A crise de migração é um enorme desafio político em vários Estados-Membros da UE. O presente relatório defende uma ‘abordagem holística’ para a migração e destaca a necessidade de rever o Regulamento de Dublim III, que determina o Estado-Membro responsável pela gestão de um determinado pedido de asilo. O relatório insta os Estados-Membros a cumprirem as suas obrigações respeitantes à reinstalação urgente dos refugiados e a fornecerem assistência técnica e financeira aos países da UE na linha da frente com o objetivo de melhorar o funcionamento dos centros de acolhimento. Votei favoravelmente.
                  

Laura Ferrara (EFDD),
per iscritto. – Nella relazione che siamo chiamati a votare, apprezziamo gli sforzi diretti ad evidenziare l'inadeguatezza delle attuali politiche di migrazione e di asilo a livello europeo ed internazionale, nonché l'esigenza di una loro maggiore armonizzazione. Condividiamo in particolare la parte relativa alla revisione del sistema di Dublino, al fine di rendere effettivo il principio di solidarietà e stabilire criteri equi per la ripartizione della responsabilità degli Stati membri nella distribuzione dei rifugiati.
                  

                     Ci attendiamo che gli Stati membri e l'Unione europea dimostrino anche la volontà politica di attivarsi per incidere sulle cause profonde dei flussi migratori, ovvero sulle situazioni di guerra, povertà, corruzione, fame e mancanza di opportunità, a cui hanno contribuito la vendita delle armi, il sostegno finanziario-politico di regimi dittatoriali e lo sfruttamento delle risorse di paesi terzi.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – O relatório segue uma lógica, só aparentemente paradoxal, de criticar para facilitar a aceitação. É certo que contém algumas propostas positivas e críticas sobre aspetos mais mediatizados pela comunicação social. Todavia, o sentido geral, o posicionamento político que adota, cauciona as opções políticas do Conselho, da Comissão Europeia e do Parlamento Europeu.
                  

                     Não se encontra neste relatório um único parágrafo ou uma única linha que denuncie as responsabilidades da UE nos fluxos migratórios nem que claramente condene as medidas que têm sido implementadas.
                  

                     Os eixos essenciais da política migratória da UE face a esta gravíssima crise humanitária assentam no aprofundamento da ‘Europa Fortaleza’, com a criminalização e expulsão dos refugiados e migrantes, promovendo uma agenda xenófoba e racista, a par de outras práticas discriminatórias, de intolerância, autoritárias e antidemocráticas.
                  

                     As decisões do Conselho Europeu de março confirmam uma política desumana e cruel, em clara violação do direito internacional. Optam por aprofundar a resposta militarizada ao drama dos que fogem da pobreza extrema, da fome e dos conflitos militares, fechando-os no sinistro círculo de guerra que duplamente os condena.
                  

                     O acordo recentemente celebrado é bem ilustrativo da hipocrisia da UE e da total ausência de elementares valores de respeito pelos direitos humanos e democráticos.
                  

                     São razões para o nosso voto contra.
                  

Santiago Fisas Ayxelà (PPE),
por escrito. – He votado a favor de este informe, el cual me parece una forma adecuada de evaluar las diversas políticas en juego en las áreas de migración, asilo y control fronterizo, así como de desarrollar un conjunto de recomendaciones y un plan que engloba las respuestas tanto a corto como a largo plazo.
                  

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Návrh správy nerieši situáciu migrantov, ktorí už sú na území Európskej únie, a nezohľadňuje stanovisko niektorých členských štátov odmietajúcich povinné prerozdelenie. Navyše nás čaká debata o základných právach migrantov a o tom, aké morálne právo má akákoľvek inštitúcia či národná vláda rozhodovať o ich budúcom umiestnení, či o ich vyslaní do krajiny, v ktorej nemajú záujem žiť.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Η πολιτική της μαζικής μετανάστευσης δεν αποτελεί λύση στο δημογραφικό και εργασιακό πρόβλημα της Ευρώπης. Αντίθετα οδηγεί σε πληθυσμιακή αλλοίωση, διάλυση του κοινωνικού ιστού και δυστυχώς ισλαμοποίηση με τα παρελκόμενα της δημιουργίας τζιχαντιστικών τρομοκρατικών θυλάκων.
                  

                     Η πολιτική ανοικτών συνόρων αποτελεί κίνητρο και ενθάρρυνση για μεγαλύτερη εισβολή λαθρομεταναστών στην Ευρώπη. Μία Ευρώπη που στο βωμό της πολυπολιτισμικότητας και της διαφορετικότητας έχει χάσει τις ηθικές της αξίες και επιδιώκει την απώλεια της εθνικής συνείδησης και ομοιογένειας των κρατών μελών.
                  

                     Για τους παραπάνω λόγους καταψηφίζω την έκθεση A8-0066/2016.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I strongly support a fundamental overhaul of the Dublin III Regulation, in favour of a centralised Union system for allocating responsibility for all those arriving in the Union who are seeking international protection fairly among the Member States – treating each asylum seeker as someone seeking asylum in the Union, and not in an individual Member State – based on fair and objective criteria along the lines of those used in the recent Urgent Relocation Decisions.
Moreover, I welcome the call for a permanent, robust and effective Union response in search and rescue operations at sea in the context of a Union wide humanitarian operation.
Finally, I believe the Union should establish more general rules governing the entry and residence of third country nationals seeking employment in the Union to fill gaps identified in the Union labour market.

Mariya Gabriel (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport car il propose une stratégie à long terme pour une véritable gestion globale, commune et humanitaire de la crise de la migration que connait l'Europe.
                  

                     Il s'agit d'un document structuré et équilibré, dans lequel le principe de la solidarité sous-tend l'approche proposée. La solidarité, à la fois sur le plan interne entre États membres, et externe envers les pays tiers, se décline en une série de mesures, telles que les systèmes de relocalisation et de réinstallation. Le document propose également des recommandations pour une intégration réussie des réfugiés dans l'UE et la prise en compte des personnes vulnérables.
                  

                     Par ailleurs, le rapport s'intéresse également à la dimension externe de cette politique, en insistant sur l'importance du renforcement de la protection des frontières extérieures, qui passe aussi par un renforcement des agences de l'Union et la lutte efficace contre le trafic illicite de migrants.
                  

                     Enfin, je salue l'accent mis sur la coopération avec les pays tiers, qui reste incontournable si nous voulons nous attaquer aux causes profondes des flux migratoires et anticiper autant que faire se peut les prochaines crises.
                  

Kinga Gál (PPE),
írásban. – A migrációs válság nem összemosható a menekültügyi helyzet válságával, mint ahogy nem adhat választ egyes tagállamok demográfiai problémáira sem. Az Európába tartó tömegek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legtöbbet az országukhoz közeli befogadó táborok támogatásával segíthetünk. Ha ott méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható számukra, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba.
                  

                     Ugyanakkor, a jobb megélhetés reményében érkező bevándorló tömegek számára minden félreérthető gesztus meghívóként értelmeződik. A szolidaritásnak több formája lehet, nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták hordozzák a megoldást. A magyar néppárti delegáció nem szavazhatta meg a ma elfogadott migrációról szóló jelentést, mert elfogadhatatlan, hogy központilag mondják meg, kit ültetnek a nyakunkra, hogy mások döntsék el azt, kit kell beengedni saját tagállamainkba és kivel kell együtt élni.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – A migrációs válság nem összemosható a menekültügyi helyzet válságával, mint ahogy nem adhat választ egyes tagállamok demográfiai problémáira sem. Az Európába tartó tömegek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legtöbbet az országukhoz közeli befogadó táborok támogatásával segíthetünk. Ha ott méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható számukra, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba.
                  

                     Ugyanakkor a jobb megélhetés reményében érkező bevándorló tömegek számára minden félreérthető gesztus meghívóként értelmeződik. A szolidaritásnak több formája lehet, nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták hordozzák a megoldást.
                  

                     A magyar néppárti delegáció nem szavazhatta meg a ma elfogadott migrációról szóló jelentést, mert elfogadhatatlan, hogy központilag mondják meg, kit ültetnek a nyakunkra, hogy mások döntsék el azt, kit kell beengedni saját tagállamainkba és kivel kell együtt élni.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del informe considerando la grave situación humanitaria a la que tiene que hacer frente la UE. Los Estados miembros deben entender que es imprescindible que la UE disponga de la capacidad y los medios para luchar contra el tráfico de seres humanos y la inmigración irregular, y que se dote de una política de asilo común capaz de dar respuesta a los retos que ha provocado el éxodo de varios millones de refugiados sirios. Debemos proteger a aquellas personas con derecho a protección internacional, al mismo tiempo que mostramos nuestra determinación para controlar nuestras fronteras, evitando la entrada ilegal de inmigrantes económicos y retornando a todos aquellos que no son susceptibles de protección internacional. La única solución real para garantizar la supervivencia de Schengen es la creación de una verdadera frontera exterior común europea, con mayores competencias para Frontex, así como una política de asilo común. Si no somos capaces de garantizar el control exterior de las fronteras de la UE, el espacio de libre circulación que constituye Schengen corre grave peligro de desaparecer ante la presión migratoria que sufre la UE.
                  

Iratxe García Pérez (S&D),
por escrito. – La crisis de refugiados ha demostrado que el enfoque actual hacia la inmigración en la UE no es sostenible. Este informe holístico intenta dar una respuesta global y por eso he votado a favor del mismo.
                  

                     La inmigración quizá seaa el reto más importante que la UE tiene planteado porque nos confronta con la cuestión de la solidaridad como base del modelo europeo. Cómo tratamos a las personas que vienen a la UE en busca de un mañana mejor dice mucho de lo que somos.
                  

                     La importancia de este informe radica en su propósito de abordar las principales cuestiones que caracterizan el reto migratorio. Destacan, entre las más importantes, la reforma del Sistema de Dublín, las operaciones de salvamento en el mar - para evitar que el Mediterráneo siga convirtiéndose en una fosa submarina - y el establecimiento de un mecanismo permanente y jurídicamente vinculante que establezca una cuota de reparto de refugiados entre los Estados miembros. Además, es importante la inclusión de los ‘visados humanitarios’ y la promoción de vías de acceso legales y seguras a la UE, así como el fortalecimiento de nuestro compromiso contra las mafias que explotan personas y la consolidación de las políticas de acogida e integración.
                  

Eider Gardiazabal Rubial (S&D),
por escrito. – La crisis de refugiados ha demostrado que el enfoque actual hacía la inmigración en la UE no es sostenible. Este informe holístico intenta dar una respuesta global y por eso he votado a favor del mismo.
                  

                     La inmigración es acaso el reto más importante que la UE tiene planteado porque, al igual que la crisis de los refugiados, nos confronta con la cuestión de la solidaridad como base del modelo europeo. Cómo tratamos a las personas que vienen a la UE en busca de un mañana mejor dice mucho de lo que somos.
                  

                     La importancia de este informe radica en que aborda las principales cuestiones que caracterizan el reto migratorio. Entre las más importantes destacan la reforma del Sistema de Dublín, las operaciones de salvamento en el mar, para evitar que el Mediterráneo siga convirtiéndose en una fosa submarina y el establecimiento de un mecanismo permanente y jurídicamente vinculante que establezca una cuota de reparto de refugiados entre los Estados miembros. Además es importante la inclusión de los Visados Humanitarios y promover vías de acceso legales y seguras a la UE, así como redoblar nuestro compromiso contra las mafias que explotan personas y mejorar las políticas de acogida e integración.
                  

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – L'on. Kyenge ha svolto un lavoro molto prezioso di analisi ed elaborazione sul delicato tema della riforme delle politiche migratorie.
                  

                     In questi mesi, come sappiamo, l'emergenza rifugiati ha caratterizzato in modo dirompente la nostra attualità ed il dibattito pubblico. Il testo che abbiamo votato si segnala per un'impostazione molto responsabile, sottolineando in particolare la necessità di una riforma complessiva del fenomeno migratorio, per il quale non sono certamente sufficienti scelte e legislazioni ordinarie, ma che invece necessita di una volontà politica forte basata sulla solidarietà tra gli Stati europei e sulla soluzione dei problemi alla radice dei flussi.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione non legislativa del PE sulla situazione nel Mediterraneo e la necessità di un approccio globale dell'UE in materia d'immigrazione, perché ho condiviso l'idea principale alla base di questa relazione d'iniziativa con la quale il PE ha inteso dare alla Commissione indicazioni precise rispetto al problema delle migrazioni, nonché dei chiari segnali al Consiglio sull'urgenza e la necessità di rivedere le regole di Dublino, superate dalla crisi, attraverso un meccanismo vincolante europeo, poiché siamo confrontati ad un problema europeo.
                  

                     Ho condiviso le richieste del PE e particolarmente l'asilo europeo, un meccanismo vincolante di reinsediamento che si propone di superare il regolamento di Dublino con un sistema di accoglienza europeo, in modo che non si presenti più una domanda di asilo all'Italia o alla Grecia, ma all'UE. Quindi si chiede agli Stati membri di adempiere ai propri obblighi di ricollocare i richiedenti asilo all'interno dell'UE, secondo il principio della solidarietà e di piena condivisione delle responsabilità comuni.
                  

                     Inoltre, ho condiviso la necessità di un meccanismo vincolante di reinsediamento di un numero considerevole di richiedenti asilo direttamente dai campi profughi dei paesi terzi agli Stati membri, i cosiddetti ‘corridoi umanitari’. Ora è il tempo dell'azione legislativa.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe als zuständiger Schattenberichterstatter meiner Fraktion letztlich gegen den Bericht über die Lage im Mittelmeerraum und die Notwendigkeit eines ganzheitlichen Ansatzes der EU für Migration gestimmt. So sehr ich mir mehr europäische Ansätze in der Flüchtlingspolitik wünsche – und diese schon im Juni 2015 in der von mir entworfenen ‘Asyl-Agenda’ der Familien-Partei Deutschlands formuliert habe, so wenig teile ich viele der Positionen im heute verabschiedeten Dossier. Wir brauchen mehr pragmatische Lösungen. Wir brauchen mehr Einhaltung geltenden Rechts statt ständig neuer Ansätze.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Nach Angaben von Frontex haben im Jahr 2015 1,83 Millionen Menschen versucht, die europäischen Grenzen zu überqueren. Die Bewältigung der gegenwärtigen Situation erfordert eine einheitliche europäische Lösung in Form einer entsprechenden Verteilung der Flüchtlinge und eines einheitlichen europäischen Asylsystems. Ein Land alleine kann diesen Konflikt nicht bewältigen. Es bedarf der gegenseitigen Solidarität.
                  

Julie Girling (ECR),
in writing. – In an attempt to find consensus, the co-rapporteurs produced a report that not only lacked any real ambition, but was also without clear proposals on how to tackle the migrant crisis. The priorities of the UK conservative delegation, as well as the ECR Group more broadly, were also not properly considered and as a result, were left out of the final version of the text.
Instead of focusing on issues such as enhancing border controls, combatting human trafficking and resettlement, the report emphasised the importance of a compulsory EU wide system and measures that would directly interfere with national immigration policy. The report's policy recommendations did not therefore offer a sensible or sustainable solution to the current crisis Europe is facing.
I firmly believe that Member States are best placed to set their own national immigration policy and that offering relocation and resettlement of refugees should be done on a voluntary basis. Opting in to EU legislation in this area should only occur when there is clear added value to the UK's immigration system and the British people. On this occasion, I do not believe this was the case.
It is for these reasons that I voted against.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Pour ce rapport sur l'immigration, notamment illégale, gauche et droite ont jugé bon de s'associer et de faire enfin preuve d'honnêteté en montrant que leurs positions sont identiques: l'Union doit accueillir un maximum de migrants, même si les Européens ne sont pas d'accord et même si ces migrants sont dangereux.
                  

                     Ce rapport est heureusement sans effet législatif, mais il viendra justifier les futures dispositions contraignantes prises par les États membres sous la férule de la Commission, pour la répartition obligatoire des migrants dans tous les pays.
                  

                     Ce rapport propose notamment de créer des ponts aériens directs, d'octroyer l'asile selon les orientations sexuelles déclarées, omettant les Européennes violées par des migrants pourtant autoproclamés homosexuels. Il soutient évidemment le regroupement familial et transforme chaque intention de secours (asile pour les mineurs non-accompagnés ou les femmes excisées par exemple) en nouvelle voie d'immigration qui sera exploitée par les passeurs aux dépends des populations locales.
                  

                     En suivant les propositions de ce rapport, non seulement l'Union irait à l'encontre de la volonté des peuples d'Europe, mais elle se rendrait elle-même complice de la traite qu'elle encourage.
                  

                     J'ai bien évidemment voté contre ce rapport, dont le seul objectif est de favoriser l'immigration massive.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Nos abstenemos en la votación por considerar que, a pesar de ciertos avances respecto del texto original y respecto de los actuales términos de la política migratoria y de asilo de la UE, el texto viene a consagrar la validez del inaceptable e ilegal Acuerdo UE-Turquía que supone la irresponsable deslocalización de la gestión del sistema de migración y de asilo y refugio europeo hacia países donde el irrespeto a los derechos humanos es evidente y sistemática.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report to ensure a compassionate and organised response to the biggest refugee crisis since the Second World War. Europe urgently needs to take a global approach to migration based on the principle of solidarity between states. Member States urgently need to uphold their responsibilities and show solidarity with countries on the periphery such as Greece and Italy by offering humanitarian assistance, quickly implementing the relocation agreement and working together to enhance safer and legal routes to Europe.

Enrique Guerrero Salom (S&D),
por escrito. – La crisis de refugiados ha demostrado que el enfoque actual hacía la inmigración en la UE no es sostenible. Este informe holístico intenta dar una respuesta global y por eso he votado a favor del mismo.
                  

                     La inmigración es acaso el reto más importante que la UE tiene planteado porque, al igual que la crisis de los refugiados, nos confronta con la cuestión de la solidaridad como base del modelo europeo. Cómo tratamos a las personas que vienen a la UE en busca de un mañana mejor dice mucho de lo que somos.
                  

                     La importancia de este informe radica en que aborda las principales cuestiones que caracterizan el reto migratorio. Entre las más importantes destacan la reforma del Sistema de Dublín, las operaciones de salvamento en el mar, para evitar que el Mediterráneo siga convirtiéndose en una fosa submarina y el establecimiento de un mecanismo permanente y jurídicamente vinculante que establezca una cuota de reparto de refugiados entre los Estados miembros. Además es importante la inclusión de los Visados Humanitarios y promover vías de acceso legales y seguras a la UE, así como redoblar nuestro compromiso contra las mafias que explotan personas y mejorar las políticas de acogida e integración.
                  

Sylvie Guillaume (S&D),
par écrit. – Alors qu'en 2015, 3 771 personnes se sont noyées en tentant de rejoindre l'Europe et que 1,83 million de personnes ont tenté de franchir les frontières extérieures de l'UE, il était grand temps de réagir sur tous les fronts de la politique migratoire.
                  

                     Le Parlement européen prône depuis longtemps une approche globale, commune et solidaire des migrations, afin de partager équitablement les responsabilités, tout en plaçant les droits fondamentaux au cœur du processus. Ce rapport expose cette position et vise à s'attaquer à toutes les facettes du défi migratoire. En effet, il propose des pistes d'action qui concernent notamment la coopération avec les pays d'origine des migrants, la lutte contre la traite des êtres humains, les hot spots, l'espace Schengen, la gestion des frontières extérieures, l'accueil et l'intégration des ressortissants de pays tiers.
                  

                     Pour toutes ces raisons, j'ai voté en faveur de ce rapport, alors que l'UE s'enfonce dans les rafistolages. À l'aune de la révision du règlement Dublin, du régime européen d'asile commun et des propositions de la Commission sur les voies de migration légale, je salue l'adoption de ce texte qui propose la réorientation de la politique migratoire, une politique qui doit être globale, prospective, cohérente, solidaire et protectrice.
                  

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. The report presented comprehensive information on the current migration situation in the region.

András Gyürk (PPE),
írásban. – A migrációs válság nem összemosható a menekültügyi helyzet válságával, mint ahogy nem adhat választ egyes tagállamok demográfiai problémáira sem. Az Európába tartó tömegek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legtöbbet az országukhoz közeli befogadó táborok támogatásával segíthetünk. Ha ott méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható számukra, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba. Ugyanakkor, a jobb megélhetés reményében érkező bevándorló tömegek számára minden félreérthető gesztus meghívóként értelmeződik. A szolidaritásnak több formája lehet, nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták hordozzák a megoldást.
                  

                     A magyar néppárti delegáció nem szavazhatta meg a ma elfogadott migrációról szóló jelentést, mert elfogadhatatlan, hogy központilag mondják meg, kit ültetnek a nyakunkra, hogy mások döntsék el azt, kit kell beengedni saját tagállamainkba, és kivel kell együtt élni.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η κατάσταση στην Μεσόγειο αποτελεί ίσως από τα μεγαλύτερα προβλήματα που αντιμετωπίζει σήμερα η
                  

                     ΕΕ, αλλά και συνολικά η ανθρωπότητα.
                  

                     Η έκθεση εμπεριέχει σημαντικές θετικές αναφορές, τις οποίες έχουμε τονίσει σε πάρα πολλές περιπτώσεις. Η ανάγκη να υπάρξει έμπρακτη αλληλεγγύη, η αναφορά για αποτυχία του κανονισμού του Δουβλίνου καθώς και η έκκληση για δημιουργία νόμιμων και ασφαλών οδών, για κατανομή των ευθυνών στα κράτη μέλη και προστασία των δικαιωμάτων των προσφύγων αποτελούν κάποιες από αυτές.
                  

                     Ωστόσο, η έκθεση ακολουθεί την πεπατημένη στηρίζοντας την εμπλοκή του ΝΑΤΟ στο Αιγαίο, την ενίσχυση των ελέγχων στα σύνορα που κάνουν την Ευρώπη φρούριο και συντηρούν το έγκλημα εις βάρος των προσφύγων. Επιπλέον, ως ομάδα έχουμε τοποθετηθεί κατά της συμφωνίας ΕΕ - Τουρκίας και η έκθεση καλεί σε υλοποίηση αυτής. Για αυτούς τους λόγους θεωρούμε ως ενδεδειγμένη στάση αυτή της αποχής.
                  

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of this motion to promote cooperation among actors involved in the migration crisis.

György Hölvényi (PPE),
írásban. – A migrációs válság nem összemosható a menekültügyi helyzet válságával, mint ahogy nem adhat választ egyes tagállamok demográfiai problémáira sem. Az Európába tartó tömegek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legtöbbet az országukhoz közeli befogadó táborok támogatásával segíthetünk. Ha ott méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható számukra, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba. Ugyanakkor, a jobb megélhetés reményében érkező bevándorló tömegek számára minden félreérthető gesztus meghívóként értelmeződik. A szolidaritásnak több formája lehet, nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták hordozzák a megoldást.
                  

                     A magyar néppárti delegáció nem szavazhatta meg a ma elfogadott migrációról szóló jelentést, mert elfogadhatatlan, hogy központilag mondják meg, kit ültetnek a nyakunkra, hogy mások döntsék el azt, kit kell beengedni saját tagállamainkba, és kivel kell együtt élni.
                  

Mary Honeyball (S&D),
in writing. – Along with my Labour colleagues, I voted in favour of this report which gives key recommendations to the Commission as well as Member States to ensure a compassionate and organised response to the refugee situation. Europe urgently needs to take a global approach to migration based on the principle of solidarity between states. Member States urgently need to uphold their responsibilities and show solidarity with countries on the periphery such as Greece and Italy by offering humanitarian assistance, quickly implementing the relocation agreement and working together to enhance safer and legal routes to Europe.

Brice Hortefeux (PPE),
par écrit. – J'ai décidé de m'abstenir sur ce rapport, dont je reconnais certaines qualités mais que je ne peux cautionner dans son intégralité.
                  

                     En effet, contrairement à la majorité, je ne partage pas le principe d'un mécanisme contraignant et permanent de réinstallation des réfugiés. J'estime que les États membres doivent rester responsables de la gestion des arrivées sur leur territoire au regard de leurs besoins et de leurs spécificités. Je n'oublie pas cependant que la question migratoire serait mieux gérée si les États étaient plus solidaires les uns des autres. C'est pourquoi, je reste favorable à un mécanisme de réinstallation sur une base volontaire et temporaire.
                  

                     De même, je suis opposé à la création d'un visa humanitaire européen qui, dans la rédaction actuelle, aurait pour effet de multiplier les demandes à l'échelle mondiale et donc de surcharger nos ambassades et consulats, qui n'ont pas forcément le personnel adéquat en termes de nombre et de compétences pour faire face à ce risque d'afflux.
                  

                     Enfin, toutes les recommandations relatives à l'intégration, au regroupement familial, au développement de voies légales d'immigration me laissent très circonspect.
                  

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – The current situation in the Mediterranean is a human tragedy of unprecedented proportions. It is essential that the EU takes an affirmative and holistic approach to this grave situation and I believe that this report was well balanced and fair.

Филиз Хюсменова (ALDE),
в писмена форма. – Уважаеми г-н Председател, уважаеми колеги, признателна съм за внушителната подкрепа както в комисия LIBE, така и при гласуването днес на предложеното от мен изменение, държавите на първа линия, които не са част от Шенгенското пространство, да могат да участват и да ползват установяването на Европейска гранична и брегова охрана на равни основания с Шенгенските държави.
                  

                     То е особено значимо за държави като България и Румъния, които са натоварени с отговорната задача да бранят външни граници на Европейския съюз, но които въпреки изпълнените критерии за прием, продължават да стоят вън от Шенгенското пространство.
                  

                     Настоявайки за премахването на Европа на две скорости, ще продължавам да работя за равното третиране на България и Румъния при формирането и действието на Европейска гранична и брегова охрана във всички доклади, които ни предстоят.
                  

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za prijedlog rezolucije Europskog parlamenta o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji, zbog toga što je nužno čim prije uspostaviti dugoročnu strategiju za zajedničku politiku u području azila i migracija obzirom da je sada svima jasno da trenutno rješenje ne daje željene rezultate. Da bismo mogli dugoročno planirati politiku EU-a prema Sredozemlju, moramo otvoreno analizirati naše dosadašnje poteze u Libiji i Iraku.
                  

                     Dajem punu podršku provedbi novog Dublinskog sporazuma. Uvjeren sam da jedino suradnja svih članica EU-a može rezultirati razrješenjem migrantske krize na Sredozemlju. Povrh toga, smatram da je potrebno osigurati sigurne i legalne rute onima koji traže azil unutar Europske unije, te usavršiti sustav azila na način da isti bude prvenstveno osnovan na dijeljenju odgovornosti i solidarnosti.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Ce rapport (33 pages, plus les avis de 8 autres commissions) compte 134 paragraphes. Il s'agit d'un véritable catalogue Trois Suisses du lobby immigrationniste.
                  

                     Quelques exemples: il plaide pour la création de ‘nouveaux itinéraires sûrs et licites’ pour permettre aux demandeurs d'asile et aux réfugiés d'entrer dans l'Union (considérant R) ainsi que pour l'établissement de canaux de migration économique légale ‘appropriés’ (considérants V et W) et pour le système de la carte bleue (par. 131); il veut de nouvelles mesures afin que le régime d'asile européen commun devienne un ‘système véritablement uniforme’ (par. 28), est favorable à la refonte du système de Dublin dans le sens de plus de ‘solidarité’, donc par le biais d'un mécanisme de répartition (par. 38), et encourage les États membres à ‘veiller à préserver l'unité familiale’, donc à faciliter l'effet boule de neige du regroupement familial (par. 49).
                  

                     J'ai alors voté en défaveur de ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report and we have tabled RCV for particular areas of the report in which we strongly disagree with the text. In particular, UKIP believes that national sovereign governments should have the right to control their own borders and should not be forced to take migrants under an EU resettlement scheme. Similarly, we are also concerned with segments of the report which suggest that the EU should create rules governing the entry and residence of third country nationals. UKIP has, however, supported aspects of the report which criticise the Schengen Area as a facilitator and accelerator of both the migrant crisis and the movement of terrorists within Europe.

Petr Ježek (ALDE),
in writing. – While there were some aspects of this report which I felt were balanced and correct, I could not support it overall due to its support of a mandatory resettlement scheme for refugees. I remain convinced that such schemes are not the correct way to deal with the migration crisis. The EU should instead have implemented, from the beginning of the crisis, the Temporary Protection Directive. This tool would have granted short term access to the EU for those refugees fleeing the war in Syria. Should the war come to an end and the situation improve in the region, those granted temporary protection would be able to return home. Indeed, this report points out that the Temporary Protection Directive should have been used when Europe faced a mass influx of refugees. I support the call in the report for clarification of the term ‘mass influx’ and believe that if a similar crisis were to arise in the future, the Temporary Protection Directive should be the first mechanism used by the EU to help deal with it.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mes collègues Roberta Metsola et Kashetu Kyenge concernant la situation en Méditerranée et la nécessité d'une approche globale de la question des migrations de la part de l'Union européenne.
                  

                     Ce rapport vise à évaluer plusieurs politiques sur les sujets de la migration, du droit d'asile et du contrôle des frontières. Il s'agit par ailleurs d'assurer l'intégration des migrants ou d'assurer le retour de ceux qui ne répondent pas aux critères de protection, ainsi que de coopérer davantage avec la Turquie pour gérer les flux migratoires.
                  

                     Au vu de la situation actuelle, la validation d'un tel rapport paraît indispensable.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Ce texte, qui n'a aucune valeur juridique, vise à évoquer différents sujets liés à l'enjeu migratoire, comme les relocalisations et les réinstallations, et à proposer une stratégie à long terme pour une gestion de la crise des réfugiés.
                  

                     Cependant, si certains éléments sont intéressants, je me suis abstenu, car le texte proposait un certain nombre de propositions inefficaces ou non souhaitables face à la crise des réfugiés que nous vivons actuellement.
                  

Krišjānis Kariņš (PPE),
rakstiski. – Šobrīd Eiropa piedzīvo tādas bēgļu plūsmas, kādas nav redzētas kopš Otrā pasaules kara. Karš Tuvajos Austrumos un nabadzība Āfrikā liek tūkstošiem cilvēku meklēt patvērumu un labāku dzīvi Eiropā. Mēs nedrīkstam uzgriezt muguru tiem cilvēkiem, kas bēg no kara, bet mums nav jāuzņem tie, kas vēlas nonākt Eiropā labākas dzīves meklējumu dēļ.
                  

                     Vispirms mums ir jāsakārto ārējo robežu aizsardzība un jārod iespēja tos atgriezt drošās trešajās valstīs. Nav pieļaujama nekontrolēta cilvēku plūsma. Diemžēl, manuprāt, Eiropas Parlamenta rezolūcija nepietiekami uzsver nepieciešamību sakārtot ārējās robežas.
                  

                     Neuzskatu, ka taisnīgs ir ierosinājums sadalīt bēgļus pa dalībvalstīm piespiedu kārtā. Šāds mehānisms jau ir parādījis, ka tas ir darboties nespējīgs. Tāpat nav atbalstāms ierosinājums veidot Eiropas Savienības bēgļu izvērtēšanas biroju, kas lems kādi bēgļi un cik lielā skaitā ir jāuzņem, tādā veidā uzspiežot dalībvalstīm kritērijus. Dalībvalstīm ir jābūt tiesībām to noteikt pašām.
                  

                     Ņemot vērā to, ka rezolūcija nepiedāvā situācijas risinājumu, bet to tikai sarežģītu, nobalsoju ‘pret’.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report which gives key recommendations to the Commission as well as Member States to ensure a compassionate and organised response to the biggest refugee crisis since the Second World War. Europe urgently needs to take a global approach to migration based on the principle of solidarity between states. Member States urgently need to uphold their responsibilities and show solidarity with countries on the periphery such as Greece and Italy by offering humanitarian assistance, quickly implementing the relocation agreement and working together to enhance safer and legal routes to Europe.

Bernd Kölmel (ECR),
schriftlich. – Der Initiativbericht versucht, eine ganzheitliche Antwort auf die Herausforderungen zu geben, welche mit den aktuellen Migrations- und Flüchtlingsbewegungen nach Europa verbunden sind. Dabei enthält der Bericht gute Ansätze, etwa wenn es um die Bekämpfung von Menschenhandel und Schleusertum, die Verbesserung von Rettungsmaßnahmen für Migranten oder um die Verstärkung der Hilfe für Schutzbedürftige vor Ort geht.
                  

                     Allerdings sollen nach dem Willen der Berichterstatter Zwangsumverteilungen von Asylbewerbern auf die einzelnen EU-Mitgliedstaaten eingeführt werden. Wie die vergangenen Monate gezeigt haben, wird dies nicht funktionieren. Weitaus vielversprechender wäre es, den humanitären Verpflichtungen gegenüber Schutzbedürftigen vorzugsweise in krisennahen Regionen nachzukommen und die Mitgliedstaaten zusätzlich mittels freiwilliger Verpflichtungen bezüglich der Aufnahme von Asylbewerbern einzubinden. Der Bericht befürwortet im Weiteren eine verstärkte wirtschaftlich motivierte Migration nach Europa, was angesichts teilweise hoher Arbeitslosenzahlen in einzelnen Mitgliedsländern realitätsfern ist.
                  

                     Daher habe ich den Bericht abgelehnt.
                  

Kateřina Konečná (GUE/NGL),
písemně. – Vzhledem k tomu, že návrh usnesení Evropského parlamentu o situaci ve Středomoří a nutnosti uceleného přístupu EU k migraci v sobě znovu ukrýval podporu kvót na přerozdělování uprchlíků, nemohla jsem tento dokument z principu podpořit. Zpráva jako celek sice obsahovala dobré body, ale už je myslím načase, abychom přestali pořád dokola omílat kvóty a soustředili se i na jinou práci. Hlasování o návrzích na plenárním zasedání často připomíná spíše procházku v minovém poli než solidní práci, protože podpora kvót se dostává do nejrůznějších dokumentů. Stále neřešíme, co je na počátku celé problematiky, a mluvíme o kvótách. Zase, znovu a stále dokola. Není nám předkládána žádná alternativa. Myslím, že budu mluvit i za občany České republiky, když řeknu, že už jsme z toho unaveni a žádáme změnu přístupu.
                  

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – A migrációs válság nem összemosható a menekültügyi helyzet válságával, mint ahogy nem adhat választ egyes tagállamok demográfiai problémáira sem. Az Európába tartó tömegek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legtöbbet az országukhoz közeli befogadó táborok támogatásával segíthetünk. Ha ott méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható számukra, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba.
                  

                     Ugyanakkor a jobb megélhetés reményében érkező bevándorló tömegek számára minden félreérthető gesztus meghívóként értelmeződik. A szolidaritásnak több formája lehet, nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták hordozzák a megoldást.
                  

                     A magyar néppárti delegáció nem szavazhatta meg a ma elfogadott migrációról szóló jelentést, mert elfogadhatatlan, hogy központilag mondják meg, kit ültetnek a nyakunkra, hogy mások döntsék el azt, kit kell beengedni saját tagállamainkba és kivel kell együtt élni.
                  

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – The positive points of this report are the recognition of solidarity as a principle for migration, not to criminalise NGOs which provide assistance, the call on Member States to fulfil relocation obligation and the need for a binding and mandatory legislative approach to resettle refugees. I voted in favour of this report, since it goes beyond existing resolutions and tries to facilitate the asylum procedure.

Béla Kovács (NI),
írásban. – Az EU politikájában és jogalkotásában az őshonos európai kisebbségek nehéz helyzete kapcsán valamiért folyamatosan megfeledkezik az alapvető szolidaritás és humánum érvényre juttatásáról.
                  

                     Ugyanakkor a magukat menekültnek feltüntető, ismeretlen származású, állampolgárságú, szándékú tömegek esetében, akik irataikat gyakran elégetik, személyes adataikat eltitkolják, maximálisan támogatólag lépnek fel az Unió illetékesei, kórusban a civil szervezetek és a sajtó túlnyomó többségével.
                  

                     Európának a humánum alapján pontosan annyi kötelezettsége van a menekültek befogadása terén, mint a gazdag öböl-menti országoknak. Utóbbiak ráadásul munkaerőhiánnyal küzdenek, és kulturálisan is közel azonosak velük.
                  

Agnieszka Kozłowska-Rajewicz (PPE),
na piśmie. – Doceniając wysiłek włożony w przygotowanie sprawozdania w sprawie potrzeby całościowego podejścia UE do problematyki migracji i popierając ogólny kierunek udzielania pomocy humanitarnej migrantom oraz likwidacji narosłego w ostatnich latach nielegalnego przemysłu przemytniczego, stanowczo sprzeciwiam się niektórym tezom i propozycjom zawartym w dokumencie.
                  

                     Przede wszystkim, nie popieram krytyki tych państw, które chcąc właściwie wykonywać krajowe i unijne prawo dotyczące ochrony granic, budują mury i płoty, starannie sprawdzają każdy wniosek o azyl i nawołują do udzielania pomocy migrantom in situ lub w tranzytowych krajach pozaeuropejskich.
                  

                     Po drugie, nie zgadzam się z wyrażoną kilkakrotnie tezą, że tylko wiążący mechanizm relokacji przyniesie rozwiązanie kryzysu migracyjnego. Jest odwrotnie: ten mechanizm osłabia determinację krajów granicznych w UE do hamowania napływu uchodźców i skutecznej walki z nielegalną migracją.
                  

                     Po trzecie, nie zgadzam się, że przyjmowanie uchodźców może być lekiem na europejską zapaść demograficzną i związany z tym deficyt pracowników na rynku pracy. O wiele lepszym rozwiązaniem tego problemu byłaby legalna migracja zarobkowa, w której proces integracji do rynku pracy jest szybszy, tańszy i obarczony mniejszym ryzykiem infiltracji przez osoby niepożądane.
                  

                     W tym kontekście Komisja Europejska powinna rozważyć nowelizację dyrektywy w sprawie niebieskiej karty tak, aby obejmowała ona także inne grupy pracowników niż tylko wysoko kwalifikowanych specjalistów.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – Undoubtedly, nowadays we are facing unprecedented migration crisis across the Mediterranean. Undoubtedly, we are in need of a holistic approach in order to tackle effectively the migrant crisis, its scale and the complexity of the problems related to it. In fact, such a holistic approach we can find in the roadmap proposed by the ALDE to get a grip of a migrant crisis. The roadmap proposes seven urgent measures such as creation of European Rapid Refugee Emergency Force (ERREF), establishment of European Border and Coast Guard (EBCG), creation of European Blue card for economic migrants, peace plan and Marshall Plan for the Mediterranean region. I believe that the EU should implement these measures in order not only to grip of migration crisis but also to strengthen global approach to migration and mobility.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. – Ho espresso il mio parere positivo su questa proposta, alla luce del bisogno di creare un sistema olistico che preveda una collaborazione economica e politica degli Stati membri dell'UE sulla crisi migratoria.
                  

                     Nello scenario attuale, urge la rivalutazione delle politiche previste per la gestione del flusso migratorio, di asilo e delle frontiere europee. Gli Stati di frontiera, e l'Italia in particolare, non possono essere lasciati da soli, in quanto non sono in grado di risolvere la crisi migratoria, che ha assunto proporzioni epocali. Si tratta di un problema di natura globale che deve, quindi, ricevere una soluzione globale, che attenzioni gli aspetti dell'accoglienza e della solidarietà con i necessari profili di sicurezza per i cittadini.
                  

                     Ringrazio le relatrici per il loro lavoro, durato oltre un anno, e per la definizione della posizione del Parlamento europeo su un tema molto delicato, che potrà fare da base per il lavoro sui pacchetti legislativi adesso in revisione. Servono azioni concrete, come la revisione della Convenzione di Dublino, la messa a disposizione di risorse per fronteggiare la crisi e la definizione di una politica comune e coordinata.
                  

Gabrielius Landsbergis (PPE),
raštu. – Pasisakau už ES šalių narių solidarumą, tačiau negaliu pritarti privalomomis paskirstymo kvotomis pagrįstai ES prieglobsčio politikai. Akivaizdu, kad priverstinis elementas tokiu jautriu klausimu, kuris susijęs su plačiu spektru sferų, tame tarpe ir tenkančių pagrinde ES šalių narių kompetencijai, pradedant švietimu, baigiant nacionaliniu saugumu, nebus efektyvus. ES valstybėms narėms, kurios susiduria su beprecedenčiu migracijos spaudimu, būtina padėti, tačiau solidarumu neturėtų būti laikoma išimtinai pabėgėlių perkėlimas. Ne ką mažiau svarbios, ir ypač reikalingos yra kitos priemonės, kaip, pavyzdžiui, pietinės ES sienos valdymo efektyvinimas, pagalba migrantų antplūdžio centruose, prisidėjimas prie susijusių trečiųjų šalių gebėjimų valdyti migracijos srautus ir atitinkami susitarimai su jomis, pabėgėlių centrų kūrimas ES kaimynystėje bei tiesioginių migracijos priežasčių šalinimas.
                  

Patrick Le Hyaric (GUE/NGL),
par écrit. – Le rapport qui nous a été proposé sur la politique migratoire de l'Union européenne défend un pilotage et une solidarité européenne dans la gestion de la crise des migrants.
                  

                     Partant du constat des échecs actuels et du besoin de créer des canaux de migration sûrs pour les demandeurs d'asiles, le Parlement européen soutient la création d'un système central pour enregistrer et répartir les demandes d'asiles, adossé à un renforcement des frontières européennes avec la création de garde-frontières européens qui viendraient épauler les pays en difficulté.
                  

                     C'est donc une approche européenne, nécessaire, qui est défendu pour gérer les demandes d'asile et surtout permettre une répartition équitable entre pays européens des demandeurs d'asile.
                  

                     Mais ce rapport pêche malheureusement sur la question du respect des droits fondamentaux de ces hommes, femmes et enfants qui fuient leur pays, en ne revenant pas sur l'externalisation du problème vers des pays comme la Turquie et en se laissant déborder par les aspects sécuritaires de la réponse européenne.
                  

                     C'est pourquoi j'ai choisi de m'abstenir sur ce rapport, qui aborde le bon angle de réponse: une réponse européenne, non confisquée par les égoïsmes nationaux, mais qui oublie la dimension humaine nécessaire.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre le rapport sur la situation en Méditerranée et la ‘nécessité d'une approche globale de la question des migrations de la part de l'Union européenne’. Il s'agit d'un véritable catalogue Trois Suisses du lobby immigrationniste.
                  

                     Voici quelques exemples. Il plaide en faveur de la création de ‘nouveaux itinéraires sûrs et licites’ pour permettre aux demandeurs d'asile et aux réfugiés d'entrer dans l'Union (considérant R). Il plaide pour l'établissement de canaux de migration économique légale ‘appropriés’ (considérants V et W) et pour le système de la carte bleue (par. 131). Il veut de nouvelles mesures afin que le régime d'asile européen commun devienne un ‘système véritablement uniforme’ (par. 28). Il est favorable à la refonte du système de Dublin dans le sens de plus de ‘solidarité’, donc par le biais d'un mécanisme de répartition (par. 38). Il encourage les États membres à ‘veiller à préserver l'unité familiale’ et veut donc faciliter l'effet boule de neige du regroupement familial (par. 49).
                  

                     Ce rapport veut donc résoudre le problème de l'immigration de masse par davantage d'immigration de masse.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce long rapport car il s'agit d'un texte qui veut organiser deux voies légales d'immigration massive:
                  






 



                           une pour les demandeurs d'asile, auxquels il veut ouvrir des ‘itinéraires sûrs’;
                        










 



                           l'autre pour les migrants économiques, qu'il veut faire venir par millions (!) pour compenser le déficit démographique de certains pays européens comme l'Allemagne.
                        





                     L'amendement anti-Schengen du groupe ENL, qui voulait rappeler que ‘l'abolition des frontières intérieures contribue à l'immigration incontrôlée et au terrorisme’, n'a recueilli que 73 voix sur 751. Pauvre France!
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport. D'emblée, il veut plonger l'Union européenne dans l'immigration de masse, et catalogue des propositions plus aberrantes les unes que les autres.
                  

                     Ainsi, il plaide en faveur de la création de ‘nouveaux itinéraires sûrs et licites’ pour les demandeurs d'asile et les réfugiés, pour l'institution de canaux de migration économique légale, pour une uniformisation du régime d'asile européen, complémentaire du système de Dublin, qui tend vers plus de solidarité grâce à un mécanisme de répartition, etc.
                  

                     Au vu de la situation actuelle de crise agricole et économique, l'Union européenne continue de se complaire dans la destruction d'une Europe déjà fissurée, et rajoute une grave crise sociale à la liste des maux des États membres et de leurs citoyens.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – La crisis de refugiados ha demostrado que el enfoque actual hacía la inmigración en la UE no es sostenible. Este informe holístico intenta dar una respuesta global y por eso he votado a favor del mismo.
                  

                     La inmigración es acaso el reto más importante que la UE tiene planteado porque, al igual que la crisis de los refugiados, nos confronta con la cuestión de la solidaridad como base del modelo europeo. Cómo tratamos a las personas que vienen a la UE en busca de un mañana mejor dice mucho de lo que somos.
                  

                     La importancia de este informe radica en que aborda las principales cuestiones que caracterizan el reto migratorio. Entre las más importantes destacan la reforma del Sistema de Dublín, las operaciones de salvamento en el mar, para evitar que el Mediterráneo siga convirtiéndose en una fosa submarina y el establecimiento de un mecanismo permanente y jurídicamente vinculante que establezca una cuota de reparto de refugiados entre los Estados miembros. Además es importante la inclusión de los Visados Humanitarios y promover vías de acceso legales y seguras a la UE, así como redoblar nuestro compromiso contra las mafias que explotan personas y mejorar las políticas de acogida e integración.
                  

Juan Fernando López Aguilar (S&D),
por escrito. – La crisis de refugiados ha demostrado que el enfoque actual hacía la inmigración en la UE no es sostenible. Este informe holístico intenta dar una respuesta global y por eso he votado a favor del mismo.
                  

                     La inmigración es acaso el reto más importante que la UE tiene planteado porque, al igual que la crisis de los refugiados, nos confronta con la cuestión de la solidaridad como base del modelo europeo. Cómo tratamos a las personas que vienen a la UE en busca de un mañana mejor dice mucho de lo que somos.
                  

                     La importancia de este informe radica en que aborda las principales cuestiones que caracterizan el reto migratorio. Entre las más importantes destacan la reforma del Sistema de Dublín, las operaciones de salvamento en el mar, para evitar que el Mediterráneo siga convirtiéndose en una fosa submarina y el establecimiento de un mecanismo permanente y jurídicamente vinculante que establezca una cuota de reparto de refugiados entre los Estados miembros. Además es importante la inclusión de los Visados Humanitarios y promover vías de acceso legales y seguras a la UE, así como redoblar nuestro compromiso contra las mafias que explotan personas y mejorar las políticas de acogida e integración.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe es una oportunidad perdida para la Comisión LIBE de poner en la agenda los problemas a los que se están enfrentando actualmente las personas que tratan de llegar a la UE. En lugar de exigir la expedición visados humanitarios o la garantía de que no se llevan a cabo expulsiones colectivas (prohibidas por la legislación internacional y que consagra el acuerdo UE - Turquía), se ha optado por mantener la actual política agresiva impuesta por la Comisión y el Consejo. A pesar de que el acuerdo incluye cosas positivas, como la necesidad de crear vías de acceso seguras, o la necesidad de superar el Sistema de Dublín y que los estados acojan, estas cuestiones aparecen mencionadas sin medidas concretas, por lo que vuelven a quedar como declaraciones vacías. Sin embargo, detalla el plan de militarización del Mediterráneo con la ayuda de la OTAN, la necesidad de realizar devoluciones, la cooperación con fuerzas militares y de seguridad de terceros países, o la elaboración de una lista de países seguros de los que no se aceptarán demandas de asilo, en clara violación de la Convención de Ginebra. Por todo esto, no hemos tenido que votar en contra de este informe.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – El objetivo de este informe es evaluar las distintas políticas involucradas y los últimos datos de diferentes agencias y asociaciones, sobre la situación de los inmigrantes y refugiados que llegaron o intentan llegar a la UE, así como las solicitudes que se presentaron requiriendo protección internacional. También hace una evaluación de los daños, que la falta de medios provoca, como desapariciones y muertes, de hombres, mujeres y niños que arriesgan sus vidas cada día con el fin de buscar una vida mejor.
                  

                     Este informe también considera el tráfico de personas y la explotación laboral que surgen a raíz de estas situaciones tan extremas y conciencia de la necesidad de tomar medidas para evitarlo.
                  

                     Doy mi apoyo para su aprobación porque además discurre sobre las diferentes medidas que Comisión aplica y/o propone para mejorar la gestión de las fronteras y enfatiza la necesidad de creación de rutas seguras para que tanto los refugiados, como los inmigrantes económicos, cuenten con la protección que necesitan.
                  

                     Teniendo en cuenta las consideraciones expuestas anteriormente y la importancia de la cooperación y de la coordinación en este sentido a nivel Europeo, voto favorablemente para su aprobación.
                  

Bernd Lucke (ECR),
schriftlich. – Der Initiativbericht versucht, eine ganzheitliche Antwort auf die Herausforderungen zu geben, welche mit den aktuellen Migrations- und Flüchtlingsbewegungen nach Europa verbunden sind. Dabei enthält der Bericht gute Ansätze, etwa wenn es um die Bekämpfung von Menschenhandel und Schleusertum, die Verbesserung von Rettungsmaßnahmen für Migranten oder um die Verstärkung der Hilfe für Schutzbedürftige vor Ort geht.
                  

                     Allerdings sollen nach dem Willen der Berichterstatter Zwangsumverteilungen von Asylbewerbern auf die einzelnen EU-Mitgliedstaaten eingeführt werden. Wie die vergangenen Monate gezeigt haben, wird dies nicht funktionieren. Weitaus vielversprechender wäre es, den humanitären Verpflichtungen gegenüber Schutzbedürftigen vorzugsweise in krisennahen Regionen nachzukommen und die Mitgliedstaaten zusätzlich mittels freiwilliger Verpflichtungen bezüglich der Aufnahme von Asylbewerbern einzubinden. Der Bericht befürwortet im Weiteren eine verstärkte wirtschaftlich motivierte Migration nach Europa, was angesichts teilweise hoher Arbeitslosenzahlen in einzelnen Mitgliedsländern realitätsfern ist.
                  

                     Daher habe ich den Bericht abgelehnt.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Zpráva říká, že přemísťování migrantů je ‘praktickým příkladem solidarity v rámci Unie’, že návrh relokačních opatření je ‘krokem správným směrem’, že Unie potřebuje ‘závazný a povinný legislativní přístup k přesídlování’ a že ‘je třeba zavést stálý program přesídlování na úrovni Unie s povinnou účastí členských států, který by umožňoval přesídlení významného počtu uprchlíků’. Odmítám povinné kvóty na přemisťování migrantů a evropskou migrační politiku považuji za obří a fatální selhání.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Izvješće se dotiče različitih elemenata koji su ključni u rješavanju izbjegličke krize, a prvo je načelo solidarnosti, gdje se ističe kako EU mora djelovati na načelu solidarnosti koje obuhvaća politike u području azila, migracije i granične kontrole. Krijumčarenje, radno iskorištavanje i trgovina ljudima su iz pravne perspektive različita kaznena dijela i na njih se primjenjuje različiti pravni okvir na razini Unije.
                  

                     Mreže za krijumčarenje ljudima vrlo lako mogu mijenjati svoj način rada i zbog toga je potrebno brzo prilagoditi odgovor i način reagiranja na takve zločine. Postoji nekoliko financijskih instrumenata Unije pomoću kojih se mogu financirati države članice i treće zemlje u području izbjeglica, azila i upravljanje granicama, stoga treba poticati države da iskoriste sve mogućnosti koje im se pružaju. Podržala sam izvješće, jer se izbjeglička kriza mora stabilizirati, a jedini način da se to ostvari je putem solidarnosti između država članica.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Ak si chce Únia zachovať doterajšiu celistvosť a byť bezpečnou pre svojich obyvateľov, musí posilniť svoju pozíciu v oblasti súčasnej migračnej krízy. Doterajšia politika v tejto oblasti vyvoláva u obyvateľov EÚ a v orgánoch niektorých členských štátov prirodzenú nedôveru
                  

                     a pochybnosti o sile a schopnosti Únie vyriešiť tento zásadný a pokračujúci problém. Riešenia vnímajú ako liknavé, málo účinné a prijímané takmer vždy oneskorene. Únia stále ešte nie je dostatočne pripravená na migračnú krízu, chýba jej predvídavosť a rozhodnosť, čoho dôkazom je aj naďalej kvitnúce prevádzačstvo, ktoré sa stalo nelegálnym zdrojom vysokých príjmov, čo v konečnom dôsledku okrem iného poškodzuje ekonomické a finančné záujmy EÚ.
                  

Louis-Joseph Manscour (S&D),
par écrit. – Les États membres de l'UE s'étaient engagés, fin 2015, à accueillir 160 000 demandeurs d'asile. À ce jour, à peine plus d'un millier ont été relocalisés au départ de l'Italie et de la Grèce vers le reste de l'Europe.
                  

                     Ce faisant, les États membres n'ont pas respecté leurs engagements. Après la conclusion récente du très critiquable accord avec la Turquie, ce rapport d'initiative réaffirme la voix du Parlement dans le débat en cours.
                  

                     Ce texte propose ainsi de nombreuses pistes concrètes sur tous les fronts de la politique migratoire: coopération avec les pays d'origine, y compris en matière de développement, dispositifs européens d'accueil et de réinstallation des réfugiés ou encore lutte contre le trafic de migrants et la traite des êtres humains.
                  

                     Je m'en félicite et vote donc en faveur de ce rapport.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με την κατάσταση στην περιοχή της Μεσογείου και την ανάγκη για μια ολιστική προσέγγιση της ΕΕ όσον αφορά τη μετανάστευση, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 12/4/2016, καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση δεν είναι τεκμηριωμένη.
                  

Marian-Jean Marinescu (PPE),
în scris. – Am votat împotriva raportului referitor la necesitatea unei abordări globale de către UE a fenomenului migrației.
                  

                     Consider că prioritară este securizarea frontierelor externe. Evitarea pierderilor de vieți omenești datorită scufundării ambarcațiunilor în Marea Mediterană se realizează cel mai simplu și eficient prin blocarea lor la arm. Este nevoie de o contribuție efectivă la calmarea conflictelor din zonele de origine a refugiaților. Reformarea Regulamentului privind Codul de vize al Uniunii, revizuirea cărții albastre, consolidarea capacitații Agenției FRONTEX în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv de către autoritățile din țările terțe, și implicarea EASO în acordurile cu țările terțe sunt acțiuni care trebuie reglementate la nivel european în următoarele luni. Sistemul european de azil rămâne un alt domeniu care trebuie reglementat. Este nevoie de asemenea de accelerarea negocierilor referitoare la Pachetul Smart Borders. În ceea ce privește migrația legală a forței de muncă, consider că UE trebuie să reglementeze cât de curând intrarea și șederea resortisanților din țările terțe care caută de lucru in UE. Afluxul nereglementat de migranți economici nu trebuie să fie justificat de motivul scăderii demografice in UE. Rata șomajului în rândul tinerilor este în jur de 20%, prin urmare lacunele de pe piața muncii trebuie umplute în primul rând de acești tineri.
                  

David Martin (S&D),
in writing. – Our approach to the migration situation in the Mediterranean must start from the premise that saving lives must be a first priority and that proper funding, at Union and Member State level, for search and rescue operations is essential. We must sadly note that there has been an increase in the number of irregular arrivals by sea and an alarming increase in the number of deaths at sea, and that a better European response is still required

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sulla situazione nel Mediterraneo e la necessità di un approccio globale dell'UE in materia di immigrazione. La relazione valuta le varie politiche in gioco in materia di immigrazione, asilo e gestione delle frontiere. Essa costituirebbe inoltre il primo step per la successiva adozione di linee guida dell'Unione europea sul cruciale nodo dei migranti, basate su un modello che ruoti attorno ai principi di piena condivisione delle responsabilità e di solidarietà.
                  

Barbara Matera (PPE),
per iscritto. – Si tratta di una relazione importante che trasformerà l'approccio dell'UE in materia di migrazione.
                  

                     Sono contenta di vedere che la relazione chiede la fine del meccanismo di Dublino, che ha colpito in modo sproporzionato la Grecia, l'Italia e Malta. Per un'Europa unita è necessario che tutti condividano la responsabilità, in termini sia di numero dei migranti che di onere finanziario.
                  

                     Andando avanti, è anche importante ricordare i problemi della sicurezza, vale a dire il controllo delle frontiere esterne, nonché il monitoraggio di quello che sta succedendo al loro interno, e i recenti attacchi a Bruxelles dimostrano l'urgenza di un miglioramento dei controlli in Europa.
                  

                     Sono d'accordo con la mia collega, l'on. Metsola, sul fatto che non esiste una bacchetta magica o la soluzione perfetta a questo problema, ma stiamo facendo i passi giusti, e per questo ho votato a favore della relazione.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – El informe sobre la situación en el mar Mediterráneo y necesidad de un enfoque integral de la Unión sobre la migración que hemos aprobado en este Parlamento deja bien a las claras la necesidad de que afrontemos la terrible situación que se está viviendo en estos momentos desde la unidad y con un enfoque que tenga en cuenta todos los factores que intervienen en esta crisis.
                  

                     Solo de esta forma la UE estará dado una respuesta a la altura de lo que se espera de nosotros, porque no hay salidas fáciles ni atajos, sino que tenemos que ser valientes y adoptar decisiones que permitan conciliar los derechos de las personas que viven en Europa y las que tratan de llegar a nuestro continente huyendo de la guerra
                  

Emmanuel Maurel (S&D),
par écrit. – L'Union européenne est confrontée à une série de crises qui menacent son existence. Parmi ces défis, on citera notamment la gestion des flux migratoires. L'égoïsme d'un certain nombre d'États européens a porté un nouveau coup au principe de solidarité, qui est pourtant censé régir le fonctionnement de l'Union. Dans ce contexte, le Parlement européen – dont la position est synthétisée par le rapport Metsola/Kyenge – se révèle être la seule institution européenne capable de proposer un plan responsable et solidaire de sortie de crise.
                  

                     Étant donné qu'il est impossible de vivre dans une constante géographie d'exode, le rapport propose de s'attaquer résolument aux causes profondes des migrations: guerres, persécutions, pauvreté, changement climatique. Mais cette coopération avec les États tiers ne doit pas exonérer les pays européens d'assumer une part juste et équitable dans l'accueil des réfugiés: l'Europe doit ménager aux migrants des voies légales d'accès. Enfin, les accords de Dublin ont fait long feu et il est désormais indispensable de créer un instrument permanent de réinstallation/relocalisation pour soulager les pays en première ligne.
                  

                     J'ai voté pour ce rapport, qui propose des pistes que la Commission européenne doit explorer d'urgence pour épargner à l'Europe un nouveau compromis peu glorieux avec la Turquie.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Είναι φανερό ότι οι αποσπασματικές προσπάθειες που γίνονται από διαφόρους μη κυβερνητικούς οργανισμούς είναι αδύνατο να αντιμετωπίσουν μια από τις μεγαλύτερες κρίσεις που αντιμετωπίζει σήμερα η ανθρωπότητα. Σύμφωνα με στοιχεία της FRONTEX για το 2015, εντοπίστηκαν 1,83 εκατομμύρια άνθρωποι να προσπαθούν να διασχίσουν παράνομα τα σύνορα της ΕΕ, σε σύγκριση με 282000 που έφτασαν στα σύνορα της Ένωσης το 2014. Παράλληλα, το 2015 υποβλήθηκαν 1,4 εκατομμύρια αιτήσεις ασύλου σύμφωνα με την ΕΑSO. Τραγικότερο όλων, είναι τα νούμερα που αφορούν τους νεκρούς που ανέρχονται στους 3771 για το 2015. Τέλος, 10000 ασυνόδευτα παιδιά εξαφανίστηκαν μετά την άφιξή τους στην Ένωση κατά το ίδιο έτος.
                  

                     Τα πιο πάνω στοιχεία δεν αφήνουν περιθώριο αντιλογίας και φανερώνουν το χρέος της ΕΕ για λήψη άμεσων μέτρων αντιμετώπισης του προβλήματος. Τα μέτρα αυτά πρέπει να αποτελούν μέρος μιας συντονισμένης ευρύτερης πολιτικής, η οποία να διαπνέεται από πνεύμα αλληλεγγύης μεταξύ των κρατών μελών για ουσιαστική βοήθεια των χωρών που δέχονται αυξημένες ροές προσφύγων στα σύνορα τους. Η ολιστική αυτή αντιμετώπιση της προσφυγικής κρίσης, θα πρέπει επίσης να περιλάβει τη ριζική αναθεώρηση του Κανονισμού του Δουβλίνου (Dublin II Regulation) υπέρ ενός κεντρικού ευρωπαϊκού συστήματος δίκαιης και ισότιμης κατανομής των αιτούντων στα κράτη μέλη ανάλογα με της δυνατότητες υποδοχής.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport fait état de la situation alarmante en Méditerranée: en 2015, 1,83 million de personnes ont été appréhendées alors qu'elles tentaient de franchir clandestinement les frontières de l'Union et plus de 3 771 personnes ont disparu en Méditerranée durant la même période.
                  

                     Le rapport ne propose pourtant aucune solution. L'accord UE-Turquie, négocié par le seul gouvernement allemand, est évoqué comme une ‘nouvelle initiative de coopération’, alors même qu'il reconnait quelques lignes après ‘les conditions de vie épouvantables des millions de personnes vivant dans des camps de réfugiés, notamment en Turquie,’. Et même si quelques légères critiques sont émises, ‘les capitaines de navire ou les organisations non gouvernementales qui aident réellement des personnes en détresse en mer ne devraient pas risquer de sanction à ce titre’.
                  

                     Je vote contre ce texte qui légitime la politique désastreuse de l'Union en matière migratoire.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Ce rapport à rallonge est un inventaire à la Prévert immigrationniste. Il promeut par exemple le regroupement familial –puissant vecteur de l'immigration de masse – en encourageant les États membres à ‘veiller à préserver l'unité familiale’, ce à quoi nous nous opposons.
                  

                     En conséquence, j'ai voté contre ce texte.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – A situação de emergência humanitária que a União Europeia tem experienciado no âmbito da crise dos refugiados exige uma abordagem coordenada e efetiva em relação à migração.
                  

                     Reafirmo que a Europa tem, em primeiro lugar, a obrigação e a lucidez de assegurar aos seus povos a segurança. E depois, porque está em segurança, tem a obrigação de fazer bem aos outros e acolher os refugiados com humanismo.
                  

                     Partilho da posição de que qualquer abordagem holística em relação à migração deve, necessariamente, conter medidas destinadas ao desmantelamento das atividades das redes criminosas envolvidas no tráfico de seres humanos e na introdução clandestina de pessoas.
                  

                     Votei favoravelmente.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I was proud to support the final text, after months of hard work with MEP Kyenge. The level of cross-party support for this report sends a strong message that this house needs to look beyond emergency measures for emergency situations and look towards a long term vision on this issue by pushing for the Union to adopt a holistic approach that provides the best opportunity to take responsible action as regards migration.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Je salue l'adoption par le Parlement de son rapport sur la nécessité d'une approche européenne holistique de la migration.
                  

                     Fruit d'un travail de longue haleine mais fructueux au sein, notamment, de la commission LIBE, ce rapport exprime la position du Parlement sur la politique migratoire européenne et dégage des pistes de réformes pour l'avenir.
                  

                     Ces pistes vont dans le sens de ce que le groupe ALDE préconise depuis plusieurs mois: adoption d'un mécanisme de réinstallation, refonte complète du système de Dublin pour assurer un partage équitable entre États membres et renforcement substantiel du bureau européen d'appui en matière d'asile (EASO) sont autant de mesures qui devront être prises pour assurer la cohérence et l'efficacité de notre politique d'asile.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Komplexná migračná kríza sužujúca Európu urýchlene vyžaduje spoločný a koordinovaný postup všetkých členských krajín EÚ v duchu solidarity a dodržiavania medzinárodnoprávnych princípov, predovšetkým ustanovení Ženevského dohovoru o ochrane utečencov. V zmysle tohto dokumentu má na azyl nárok osoba, ktorá bola pod hrozbou vážnej ujmy nútená opustiť svoju domovskú krajinu, čím jej vzniká nárok na poskytnutie medzinárodnej ochrany. Jednotnú azylovú politiku, ktorej súčasťou by bolo zriadenie tzv. Spoločného európskeho azylového systému, preto vnímam ako conditio sine qua non, pokiaľ ide o harmonizáciu procesu posudzovania individuálnych žiadostí o azyl, zrýchlenie príslušného administratívneho konania a v konečnom dôsledku predchádzanie zvyšovania počtu osôb bez štátnej príslušnosti. Riešenie, podľa mojej mienky, za žiadnych okolností nepredstavuje zavádzanie povinných kvót, ktoré by výrazne a de iure neoprávnene zasahovalo do výlučných právomocí každého suverénneho štátu, či faktograficky nepodložené návrhy na potrebu zrušenia Schengenskej dohody. Východisko, naopak, treba hľadať v koherentnej politike a efektívnom využívaní dostupných zdrojov. Dialóg s našimi zahraničnými partnermi, ako je Turecko, je v tomto kontexte kľúčový, avšak nemal by predstavovať spôsob na získanie prísľubu otvorenia kapitol v rámci prístupového procesu. Plne sa stotožňujem s návrhom vytvorenia zoznamu bezpečných krajín, rovnako ako s nastavením akčného plánu integrácie azylantov na území EÚ, a to v pracovnom i spoločenskom meradle.
                  

Anne-Marie Mineur (GUE/NGL),
schriftelijk. – De SP-Fractie heeft zich bij de stemming over het verslag van stemming onthouden. De SP heeft ernstige bezwaren tegen het akkoord van de EU met Turkije van 18 maart 2016, aangezien er geen garanties zijn ingebouwd dat Syrische vluchtelingen niet worden teruggestuurd naar Syrië. Uit rapporten van onder meer Amnesty International blijkt dat dit wel gebeurt, hetgeen in strijd is met het Vluchtelingenverdrag.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report on the situation in the Mediterranean and the need for a holistic EU approach to migration, which highlights the need of a well-rounded approach to migration. The main elements of any holistic approach to migration must include: a fundamental overhaul of the Dublin III Regulation, in favour of a centralised Union system for allocating responsibility among the Member States based on fair and objective criteria; a permanent, robust and effective Union response in search and rescue operations at sea in the context of a Union wide humanitarian operation; a binding and mandatory legislative approach to resettlement providing for resettlement of a meaningful number of refugees having regard to the overall number of refugees seeking protection in the Union;

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentése nemcsak a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségessége mellett érvel, hanem föl is vázol egy átfogó megközelítést. Állástfoglal a közös és egységes európai menekültügyi rendszer megteremtése, ezzel összefüggésben a Dublin III. rendelet felülvizsgálata, továbbá a schengeni határok közös és egységes védelme mellett, sürgeti az uniós fogadóállomások (hotspotok) létesítését. Ismételten szorgalmazza a menedékkérők tagállamok közötti elosztására vonatkozó mechanizmus bevezetését. Kitér a menekültek beilleszkedésének elősegítésére, a családegyesítés problémáira, nagy súlyt helyez a gyermekek kiszolgáltatott helyzetére és különösen a kísérő nélküli és a hozzátartozóiktól elszakított gyermekek problémájára. Kitér az emberkereskedelem és az embercsempészet kezelésére, az az elleni küzdelemre is. Az állásfoglalás-tervezetet támogattam.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – Expresso a minha apreensão com os incidentes nas fronteiras da UE, consequência desta crise de migração sem precedentes e que assinalaram as carências do atual sistema de acolhimento de refugiados e migrantes.
                  

                     Defendo que a atual crise de migrantes e refugiados se deve largamente ao conflito na Síria e noutras partes do Médio Oriente, juntamente com a instabilidade na região do Médio Oriente e do Norte de África, e que a UE terá de ter um papel preponderante para pôr termo a esta situação.
                  

                     Subscrevo a posição dos relatores de que a atual crise de migrantes e refugiados no Mediterrâneo só pode ser travada através da vontade política sustentada e da cooperação e coordenação internacionais em todas as instituições e Estados-Membros da UE, e que deve ser organizada uma conferência internacional, por iniciativa da UE, sob os auspícios das Nações Unidas, a fim de dar resposta à atual crise ao nível humanitário.
                  

                     Importa destacar a vulnerabilidade das mulheres e crianças, especialmente as não acompanhadas, uma vez que correm o risco de se tornarem vítimas do tráfico de seres humanos, e a importância garantir uma prestação de cuidados especiais a este grupo, com apoio psicológico e assistência médica, bem como uma proteção adequada.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Ce rapport global sur la situation en Méditerranée et sur les migrations vers l'Europe plaide pour l'introduction de réformes de grande ampleur pour la mise en commun et la prise en charge des migrations: régime d'asile commun, système de répartition, facilitation de l'immigration illégale par l'établissement de nouveaux itinéraires, renforcement du regroupement familial, etc.
                  

                     Étant opposée à cette vision positive et naïve de l'immigration, ainsi qu'à sa prise en charge au niveau européen et par-dessus la souveraineté des États, j'ai voté contre ce texte.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report which gives key recommendations to the Commission as well as Member States to ensure a compassionate and organised response to the biggest refugee crisis since the Second World War. Europe urgently needs to take a global approach to migration based on the principle of solidarity between states. Member States urgently need to uphold their responsibilities and show solidarity with countries on the periphery such as Greece and Italy by offering humanitarian assistance, quickly implementing the relocation agreement and working together to enhance safer and legal routes to Europe.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport, qui soutient la politique irresponsable des quotas de migrants que l'Union européenne mène depuis maintenant presque un an et qui ne fait que susciter un appel d'air à l'immigration illégale.
                  

                     Dans ce texte, tout plaide pour un accueil inconditionnel des migrants alors que nous sommes incapables de les accueillir dans la dignité (comme en témoigne la ‘Jungle’ de Calais ou les bidonvilles qui émergent aux portes de certaines villes), de leur fournir un logement, un emploi ou les moyens de s'intégrer correctement.
                  

                     Presque rien n'est dit sur la question du retour dans leur pays d'origine des clandestins déboutés du droit d'asile: 40 000 par an rien qu'en France, dont moins de 10% sont effectivement expulsés. Notre politique migratoire ne sera crédible et soutenue par nos peuples que lorsqu'elle s'accompagnera enfin d'une véritable fermeté vis-à-vis des clandestins qui dévoient la filière de l'asile.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, car la crise migratoire que connait l'Union européenne aujourd'hui est sans précédent et seul des solutions innovantes et pragmatiques permettront à l'Europe d'y répondre. Dans ce débat, il n'y a aucune place pour le populisme qui retarde l'émergence de véritables solutions en fixant les débats sur des mensonges.
                  

                     En tant que rapporteur pour avis de la commission Emploi et affaires sociales, j'ai particulièrement insisté sur l'importance de l'inclusion sociale des réfugiés. Celle-ci ne pourra se faire que par leur intégration professionnelle. Il faut donc mettre l'accent sur l'apprentissage de la langue et sur la reconnaissance des diplômes et des qualifications.
                  

                     Mais j'ai aussi tenu à adresser aux États membres un avertissement: la relocalisation des réfugiés doit se faire sur des territoires où ils auront des perspectives professionnelles.
                  

Alessia Maria Mosca (S&D),
per iscritto. – Considerata la notevole pressione a cui sono sottoposti i confini europei, in particolare quelli degli Stati membri con tratti costieri sul Mediterraneo, ponderati i volumi coinvolti dal fenomeno e valutata la drammaticità della situazione nei paesi di provenienza e delle condizioni umanitarie durante le attraversate, non posso che manifestare il mio più pieno e sentito sostegno alla relazione Metsola-Kyenge. L'intenso lavoro in seno alla commissione per le libertà civili, la giustizia e gli affari interni ha, inoltre, permesso al testo legislativo di godere di un diffuso e trasversale sostegno del Parlamento europeo che, soprattutto in queste circostanze, non poteva mancare di una voce coesa e forte.
                  

                     Le costanti violazioni dei diritti umani nei paesi mediorientali e dell'Africa settentrionale e la conseguente profonda crisi migratoria, infatti, richiedono, da parte europea, un approccio imprescindibilmente olistico e unitario che, attraverso un ampio ripensamento della cornice legale impostata dal regolamento di Dublino, renda più efficaci le misure a disciplina dei fenomeni migratori e che auspichi una politica comune in materia di asilo politico. L'istituzione di un sistema di assegnazione e ricollocamento centralizzato a livello europeo, governato da valori di responsabilità ed equità, risponde proprio all'esigenza di una risposta comune europea alle crisi attuali e future.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – J'ai choisi de m'abstenir de voter le rapport sur la situation en Méditerranée, considérant que la ligne politique qu'il défend ne saurait apporter les réponses nécessaires pour rétablir une migration légale et contrôlée en Europe.
                  

                     Le rapport prévoit notamment un mécanisme permanent et contraignant de réinstallation qui ignore les capacités d'accueil des États membres. De même, alors que le rétablissement temporaire des frontières intérieures a permis une diminution des flux, le rapport donne priorité à un soutien de l'espace Schengen au détriment de contrôles renforcés.
                  

                     Toutefois, le rapport explore un certain nombre de problématiques importantes telles que la nécessaire révision des protocoles de Dublin III, l'importance de la lutte contre le trafic et l'exploitation des migrants et réfugiés, la relocalisation ou encore l'obligation qui incombe à l'Union européenne de porter secours à celles et ceux qui risquent leur vie en traversant la Méditerranée dans des embarcations de fortune.
                  

                     Pour toutes ces raisons, et dans un esprit de cohérence et de respect envers la position de ma famille politique, j'ai fait le choix de l'abstention.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Azt a jogkört, hogy kit fogadjunk be az országba, egyelőre nem ruháztuk át az EU-ra és ennek a jövőben sem látom a szükségét. Ezért szavaztam ma újra a kötelező kvóták ellen. Egy ilyen állandó mechanizmus erőszakos bevezetését csak egy állandó schengeni határlezárással lehetne elvileg bebiztosítani, mert az áttelepítettek enélkül előbb vagy utóbb visszaszöknének a kiválasztott célországukba. Schengen lezárása pedig számunkra elfogadhatatlan.
                  

                     Egy állandósított migránselosztási rendszer csak bátorítaná az eddig tétovázó gazdasági bevándorlókat a világ összes tájáról, ami egy újabb, hatalmasabb menekülthullámot válthat ki. Ha egyes tagállamok ennek ellenére ragaszkodnak a központi elosztáshoz, akkor ne csak a britek kaphassanak ez alól kivételt. Ezt azonban nem hosszas nemzetközi bírósági eljárással, hanem tárgyalásokon lehetne elérni.
                  

                     Humanitárius szempontból egyébként számomra elfogadhatatlan az embercsoportok erőszakos áttelepítése a helyi lakosság és a bevándorlók szempontjából egyaránt.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – I have voted for this report that underlines the fact that solidarity should be the basic principle upon which the EU's action on migration is based with the first priority to saving lives.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport, deoarece consider că prezintă complexitatea problemei migrației, reușind în același timp să sublinieze principalele probleme pe care UE le are în gestionarea acestei situații. Consider că este primordială obligația morală și legală de căutare și salvarea a oamenilor ale căror vieți sunt puse în pericol de rutele pe care le aleg pentru a intra pe teritoriul statelor membre, în încercarea de a scăpa din calea războiului. Această obligație se află în legătură directă cu nevoia de combatere a introducerii ilegale de migranți și de creare a unor rute legale și sigure de intrare în UE. Dezvoltarea acestor rute va ajuta la reducerea cazurilor de accidente și va oferi statelor membre o imagine de ansamblu mai clară asupra situației reale. De asemenea, este foarte important de subliniat necesitatea revizuirii Regulamentului Dublin III și importanța unei soluții comune, la nivelul întregii Uniuni Europene, fără de care această problemă nu poate fi gestionată.
                  

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Dnes jsem hlasoval pro zprávu o situaci ve Středomoří a přístupu EU k migraci. Usnesení, které je právně nezávazné, a které není stanoviskem k nedávným návrhům Komise v této oblasti, má 134 bodů a obsahuje mnoho důležitých prvků, jako je důraz na vnější ochranu hranic a boj proti převaděčství, požadavek na navrácení neúspěšných žadatelů o azyl, potřeba zachování schengenského systému, změna azylové politiky Unie, potřeba seznamu bezpečných zemí či posílení Frontexu.
                  

                     V bodě 23 se hovoří o potřebě stálého systému přesídlování uprchlíků, tedy stěhování vybraných uprchlíků ze zemí mimo EU do Unie tak, jak je nyní dohodnuto s Tureckem. Vzhledem k tomu, že přesídlování nepovažuji za stěžejní bod v kontextu celé strategie, tento bod jsem v hlasování o tomto bodě nepodpořil.
                  

                     Odmítnout zprávu jako celek bez prezentace jiného přístupu k řešení migrační krize jsem nepovažoval za odpovědné. Nevidím lepší alternativu pro řešení migrační krize, než evropskou. Žádná země není schopna čelit migrační krizi sama a národní řešení může zahájit pro nás velmi nebezpečnou desintegraci Unie.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich gegen diesen Bericht ausgesprochen, da im Bericht gefordert wird, dass weibliche Asylsuchende, die im Rahmen der Familienzusammenführung einreisen, einen unabhängigen Rechtsstatus erhalten sollen. Des Weiteren wird ein europaweites und zentrales System für Asylanträge gefordert, welches für die Zuteilung der Zuständigkeit sorgen soll.
                  

Younous Omarjee (GUE/NGL),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce rapport relatif à la situation en Méditerranée et à l'approche de l'Union européenne pour gérer la crise des réfugiés, car si le texte comporte des points positifs, tels que la reconnaissance du principe de solidarité, l'opposition à la criminalisation des ONG, l'obligation de relocalisation et la création de voies légales et sûres pour la migration, il comprend également un certain nombre de points très négatifs.
                  

                     Le rapport insiste sur la nécessité de renforcer l'efficacité du système de retour européen, qui va à l'encontre du droit international et des droits fondamentaux, mais aussi sur la nécessité de maintenir les contrôles aux frontières et sur la mise en place rapide de ‘hotsposts’ aux frontières de l'UE. Il insiste également sur le rôle des pays tiers, tels que la Turquie, dans la ‘gestion des flux migratoires illégaux’ et sur la nécessité d'externaliser les frontières grâce à des accords de coopération avec les pays tiers, et notamment des accords de réadmissions.
                  

                     Au final, le rapport donne à penser que l'approche européenne en termes de migration finira par ne plus être qu'une politique de renvois des migrants, une vision très éloignée des aspirations humanistes qui fondent l'Union européenne.
                  

Artis Pabriks (PPE),
in writing. – There is no simple solution to the current migration crisis in Europe. I very much respect the difficult work done by the co-rapporteurs, however, this report includes too many elements which are not acceptable to my country; it mixes asylum, labour market needs, demography and stateless persons. While coordinated approach is needed, and Latvia takes part in relocations from Italy and Greece; solidarity cannot be enforced. A permanent, mandatory resettlement programme for all EU MS on the basis of criteria such as the size of the country and the population density are unfair conditions. We need to finally implement existing rules, including the Dublin Regulation, instead of writing new. Asylum decisions are a national competence and I cannot support idea that people would apply to asylum in the EU and Brussels would decide to which MS and how many applicants are sent. Labour migration is a national competence; it is not Brussels which can determine the labour market needs of EU MS. Furthermore, the request to MS to reduce the number of stateless persons is unacceptable given that it goes beyond the scope of this report. Therefore I could not support the report on a holistic EU approach to migration.

Maite Pagazaurtundúa Ruiz (ALDE),
por escrito. – Lo que está sucediendo en el Mediterráneo es una vergüenza. Este informe, muy completo, es la esperanza del Parlamento para que el Consejo y los Estados miembros dejen de dar la espalda a todas las tragedias que están sucediendo cada día. Porque no solamente necesitamos textos ni necesitamos dinero, que también. Necesitamos voluntad política. Es una situación muy difícil que marcará la UE para el futuro.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Balsavau prieš šią rezoliuciją dėl padėties Viduržemio jūros regione ir poreikio nustatyti holistinį ES požiūrį į migraciją.
                  

                     Atkreiptinas dėmesys į tai, jog pastaruoju metu buvo priimta daugybė teisės aktų pabėgėlių klausimu, bet problemos sprendimas nepajudėjo iš vietos. Dar viena rezoliucija situacijos pakeisti negali. Europos Sąjunga nežino, ką daryti su pabėgėliais, bet Bendrijos sienos ir toliau lieka atviros nelegaliems migrantams, be to, trūksta politinės valios ryžtingiems veiksmams. ES institucijos, užuot užkirtusios tam kelią, ieško tik naujų prieglobsčio galimybių.
                  

                     Nemanau, kad dar viena nuolatinė Sąjungos masto perkėlimo į ES programa, kurioje privalėtų dalyvauti valstybės narės ir pagal kurią būtų numatyta perkelti didelį pabėgėlių skaičių atsižvelgiant į bendrą tarptautinės apsaugos Sąjungoje siekiančių pabėgėlių skaičių, padės išspręsti esamą situaciją.
                  

                     Visų pirma, reikia, kad išorinės ES sienos būtų uždarytos, jokio nelegalaus migrantų judėjimo tarp vidinių ES sienų turi nebelikti, o kvotos turi būti panaikintos, kaip nepasiteisinęs sprendimas.
                  

Κωνσταντίνος Παπαδάκης (NI),
γραπτώς. – Η έκθεση για τη μετανάστευση ενισχύει όλο το απάνθρωπο πλαίσιο της πολιτικής της ΕΕ που υλοποιεί και η κυβέρνηση ΣΥΡΙΖΑ-ΑΝΕΛ ενάντια στους πρόσφυγες και τους μετανάστες, για αυτό το ΚΚΕ την καταψήφισε.
                  

                     Οι προσαρμογές του ‘Δουβλίνο ΙΙΙ’, που προτείνει η έκθεση και οι προτάσεις της Επιτροπής σηματοδοτούν την περαιτέρω ενίσχυσή των όρων που επιβάλλει, προβλέποντας ρητά την επιστροφή των αιτούντων άσυλο από άλλα κράτη μέλη στην Ελλάδα, ως χώρα πρώτης υποδοχής. Επίσης, περιλαμβάνει κυρώσεις ενάντια στις ‘δευτερογενείς μετακινήσεις’, νομιμοποιώντας τον εγκλωβισμό χιλιάδων προσφύγων και μεταναστών στη χώρα μας. Οι αιτήσεις ασύλου θα γίνονται δεκτές μόνο για εκείνους που χαρακτηρίζονται ‘αιτούντες με σαφή ανάγκη διεθνούς προστασίας’, περιορίζοντας απαράδεκτα την έννοια του πρόσφυγα και καταπατώντας τη Συνθήκη της Γενεύης.
                  

                     Το προτεινόμενο σύστημα λειτουργεί ήδη με βάση τα κέντρα κράτησης, τύπου ‘hotspot’, όπου γίνεται η διαλογή πάμφθηνου εργατικού δυναμικού για τις ανάγκες των μονοπωλίων. Για τους υπόλοιπους προβλέπονται φυλακίσεις και μαζικές απελάσεις. Μοχλό των απελάσεων αυτών αποτελεί ο ενιαίος κατάλογος ‘ασφαλών χωρών καταγωγής’ για όλα τα κράτη μέλη της ΕΕ. Μαζί με τη λαϊκή αλληλεγγύη απαιτείται να δυναμώσει η λαϊκή επαγρύπνηση και πάλη ενάντια στις πραγματικές αιτίες του πολέμου και της προσφυγιάς, τους ιμπεριαλιστικούς πολέμους και τους ανταγωνισμούς, στους οποίους εμπλέκεται ολοένα και πιο βαθιά η ελληνική κυβέρνηση.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report and we have tabled RCVs for particular areas of the report in which we strongly disagree with the text. In particular, UKIP believes that national sovereign governments should have the right to control their own borders and should not be forced to take migrants under an EU resettlement scheme. Similarly, we are also concerned with segments of the report which suggest that the EU should create rules governing the entry and residence of third country nationals. UKIP has, however, supported aspects of the report which criticise the Schengen Area as a facilitator and accelerator of both the migrant crisis and the movement of terrorists within Europe.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Considerando che nell'ultimo periodo si è registrato un incremento delle immigrazioni irregolari in Europa; che fornire assistenza a chi si trova in condizioni di pericolo in mare è un obbligo sancito dal diritto internazionale del mare; che vi è spesso la tendenza ad assimilare chi è vittima della tratta di esseri umani e chi, invece, cerca di entrare illegalmente in Europa; che il regolamento di Dublino III dovrebbe prestare maggiore attenzione alle condizioni dei paesi europei che, per la loro posizione geografica, si trovano ad accogliere i migranti, concordo sulla necessità di un intervento più efficace come pure sulla necessità che l'Unione europea rafforzi la protezione delle proprie frontiere.
                  

                     Pertanto ho votato a favore.
                  

Alojz Peterle (PPE),
in writing. – I fully support the report and agree that only the EU can provide the right answers to the migration crisis, which is not a challenge only for the countries that face the Mediterranean, but also those facing the South-Eastern routes. Uncoordinated action from Member States is highly deterring and the EU is the best frame to endeavour a truly holistic approach.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – U dosadašnjem načinu upravljanja migrantskom krizom nedostajao nam je dobar temelj – solidarnost. Prepustili smo državama članicama da se same nose s teretom s kojim se nisu mogle nositi dok smo istovremeno pokušali pronaći zajednički odgovor na migrantsku krizu. U tom smislu pozdravljam ovu rezoluciju. Temeljena na solidarnosti i zajedničkoj odgovornosti, ona pred nas stavlja mehanizam zajedničkog europskog sustava azila i traži poštivanje obveza svih država članica u pogledu preseljenja i premještanja. Postojeće zakonodavstvo potrebno je revidirati kako bi bilo prilagođenu vremenu i situaciji s kojom smo suočeni te kako bi bilo jamac pravednosti i solidarnosti.
                  

                     Ova rezolucija prepoznaje poseban pritisak kojem su izložene države smještene na vanjskim granicama. Porast broja nezakonitih dolazaka u Europu, porast broja smrtnih slučajeva te porast trgovine ljudima mora nas sve zabrinjavati. Spašavanje života mora biti postavljeno kao prioritet, kao i suzbijanje trgovine ljudima, zaštita djece i jedinstvo obitelji. Potrebna nam je dugoročna strategija za rješavanje pokretača migrantske krize – sukoba, progona, etničkog čišćenja na prostorima Bliskog Istoka. Sve ovo prepoznato je na pravi način u ovoj rezoluciji, stoga sam je podržala i nadam se da je ona korak na putu učinkovitog upravljanja migrantskom krizom – za dobrobit izbjeglica i migranata, ali i građana EU-a.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Ce rapport ne propose aucune solution à la terrible crise des migrants. Au contraire, toutes les mesures qu'il suggère sont des incitations supplémentaires pour ceux qui hésiteraient encore à risquer leur vie pour atteindre l'Europe. On encourage au fond les familles à envoyer leurs enfants mineurs entreprendre seuls ce voyage périlleux. Les problèmes majeurs posés par la présence d'un grand nombre de migrants récents sont oubliés. L'impossibilité matérielle de s'occuper convenablement de centaines de milliers de personnes pour beaucoup traumatisées par la guerre ainsi que par leurs conditions de voyage et de vie n'est absolument pas prise en compte. La difficulté à renvoyer les migrants qui n'ont pas droit au statut de réfugié n'est pas du tout résolue. Quant à la volonté des peuples de l'Union européenne, elle n'existe bien évidemment pas dans la logique de ce texte. Je vote donc contre.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Stanje na Sredozemlju je pokazalo da se postojeći mehanizmi u okviru Dublinskog sustava nisu pokazali objektivnima jer nisu poslužili za uspostavu pravednih kriterija za utvrđivanje nadležnosti za zahtjeve za međunarodnu zaštitu i nisu pomogli pri omogućavanju brzog pristupa zaštiti. Mnogi su dijelovi svijeta pogođeni ratom i nasiljem, što bi moglo izazvati više nasilja i nesigurnosti te dovesti do dodatnih kretanja stanovništva, a time se dodatno nameće potreba za cjelovitim pristupom EU-a migraciji.
                  

                     Iz toga razloga pozdravljam ovu rezoluciju, te bih želio istaći da bi jedna od opcija za temeljitu reorganizaciju Dublinskog sustava bila uspostava središnjeg sustava za prikupljanje zahtjeva na razini Unije, pri čemu bi sve države članice snosile odgovornost, a migranti bi bili preraspoređeni na temelju poštenih i objektivnih kriterija. Nadalje, smatram da je trajan, pouzdan i učinkovit odgovor Unije u sklopu operacija potrage i spašavanja na moru ključan za sprečavanje porasta u broju migranata koji smrtno stradaju u pokušaju da prijeđu Sredozemno more, čija brojka samo ove godine iznosi 444, od čega je 77 poginulih djeca.
                  

                     Također je potreban obvezujući zakonodavni pristup preseljenju, općenitija pravila o ulasku i boravku državljana trećih zemalja koji traže posao u Uniji te uzajamno priznavanje pozitivne odluke za azil od strane svih zemalja članica.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Não obstante alguma crítica e até propostas positivas que se perfilam neste extenso relatório, a sua matriz de fundo aceita e sanciona a criminosa política europeia para a migração imposta pelo Conselho e as medidas que têm sido implementadas, promovendo uma agenda xenófoba e racista, a par de outras práticas discriminatórias, autoritárias e antidemocráticas.
                  

                     Os eixos essenciais da chamada política migratória da UE face a esta gravíssima crise humanitária assentam no aprofundamento da Europa Fortaleza, no encerramento de fronteiras, na militarização da resposta ao drama dos que fogem da pobreza extrema, da fome e da guerra, na criminalização de refugiados e migrantes e na concretização da política de retorno, em clara violação do direito internacional, nomeadamente desde os chamados hotspots, transformados em autênticos campos de detenção e deportação, após o inenarrável acordo com a Turquia.
                  

                     Ao longo de todo o documento, não se encontra um único elemento que denuncie as responsabilidades da UE neste drama humanitário que resulta da sua ação intervencionista, em articulação com os EUA e a NATO, no continente africano e no Médio Oriente.
                  

                     Pelo exposto, o voto contra.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržao sam izvješće o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom EU-a migraciji. Budući da je tijekom zadnjih mjeseci u EU-u ušlo više od 800 000 ljudi, a od toga čak 120 000 ove godine, ključan zadatak je pokušati od nekontroliranog i nelegalnog priljeva ljudi, koji bježe od ugroze vlastitog života, organizirati prihvat na solidaran i human način u skladu s pravnim propisima.
                  

                     Spašavanje života mora biti glavni prioritet, nužno je osigurati odgovarajuća financijska sredstva za operacije, potrage i spašavanja, i na razini država članica i na razini Unije. Cjelovit pristup migraciji mora uključivati mjere kojima je cilj onemogućiti aktivnosti kriminalnih mreža koje se bave krijumčarenjem ljudi ili trgovinom ljudima.
                  

                     Pozdravljam inicijativu revizije Dublinske uredbe, zaštite Schengenske stečevine i maksimalni napor u dijalogu s Turskom, gdje je nužno spriječiti krijumčare u ilegalnom prevoženju ljudi preko Egejskog mora koji dovode do tragedija. Zemlje zapadnog Balkana, koje se nalaze na putu kojim izbjeglice i migranti dolaze u EU-u, su pod sve većim i snažnijim pritiskom koji ima ozbiljne posljedice na humanitarnom planu, te smatram da im se treba pružiti pomoć.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – L'Europa deve fronteggiare una crisi migratoria senza precedenti. Le cause di questa crisi sono molteplici. Per questo motivo serviva un approccio globale dell'UE in materia d'immigrazione. L'attuale sistema di asilo non tiene sufficientemente conto della particolare pressione migratoria cui sono sottoposti gli Stati membri situati ai confini esterni dell'Unione. Pertanto, bisogna garantire più equità e responsabilità condivisa e bisogna procedere quanto prima alla modifica del regolamento di Dublino III.
                  

                     Inoltre è fondamentale garantire la realizzazione delle operazioni di rimpatrio, favorendo soprattutto l'adozione di accordi bilaterali di riammissione tra l'UE e i paesi del Nord Africa. È altresì fondamentale procedere alla piena attuazione del programma di ricollocamento e, a mio avviso, sarebbe opportuno estendere il ricollocamento a tutte le nazionalità, una volta esauriti i ricollocamenti di coloro i quali appartengono alle nazionalità per le quali la percentuale di decisioni positive di riconoscimento della protezione internazionale nell'Unione è stata pari o superiore al 75 %, nel trimestre precedente. Per tutti questi motivi, ho espresso un voto favorevole.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – Sprawozdanie Parlamentu Europejskiego z własnej inicjatywy stanowi odpowiedź na program w zakresie migracji przedstawiony przez Komisję Europejską w maju 2015 r. Sprawozdanie miało na celu zaprezentowanie ambitnego i horyzontalnego podejścia do wszystkich form migracji w UE, w tym do legalnej migracji, uchodźców, migracji nieuregulowanej oraz strefy Schengen. Propozycje sprawozdania końcowego obejmują: wezwanie do wprowadzenia obowiązkowego systemu relokacji uchodźców obowiązującego w UE, zastąpienie rozporządzenia dublińskiego scentralizowaną procedurą wnioskowania o azyl realizowaną poprzez europejskie punkty szybkiej rejestracji migrantów (‘hotspoty’) (aby umożliwić skuteczne wnioskowanie o azyl w całej Unii, a nie w poszczególnych państwach członkowskich), wezwanie do wprowadzenia wiz humanitarnych oraz inne sposoby na legalne uzyskanie przez migrantów ekonomicznych dostępu do UE.
                  

                     W sprawozdaniu zbyt mały nacisk położono na tematy wzmocnienia kontroli granic zewnętrznych, zwiększenia efektywności powrotów i readmisji osób, którym nie udzielono azylu, zwalczania handlu ludźmi, skoncentrowania się na przesiedlaniu, a nie relokacji wewnątrz UE, potrzeby szerszego wdrożenia istniejących zasad i zapobiegania wtórnemu przepływowi osób ubiegających się o azyl oraz potrzeby dofinansowania agencji takich jak Europol, EASO oraz Frontex celem przyspieszenia procesu obsługi wniosków, podejmowania decyzji w sprawie wniosków oraz daktyloskopowania wszystkich przybywających osób. Zalecenia dotyczące polityki nie stanowią rozsądnego ani zrównoważonego rozwiązania kryzysu panującego obecnie w Europie. Z tych oto powodów nie mogłem poprzeć sprawozdania.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – La situation en Méditerranée, en raison de la crise migratoire, est très préoccupante. Je rappelle que ce rapport d'initiative n'a pas de valeur contraignante mais j'ai souhaité y apporté mon soutien. Néanmoins, en suivant le principe de subsidiarité, les États membres doivent remplir leurs obligations, notamment en termes de mesures de relocalisation d'urgence. Aussi, les États en première ligne pour l'arrivée des migrants tels que la Grèce ou l'Italie devraient bénéficier d'un soutien financier pour notamment assurer un meilleur fonctionnement des ‘hot spots’.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report and we have tabled RCV for particular areas of the report in which we strongly disagree with the text. In particular, UKIP believes that national sovereign governments should have the right to control their own borders and should not be forced to take migrants under an EU resettlement scheme. Similarly, we are also concerned with segments of the report which suggest that the EU should create rules governing the entry and residence of third country nationals. UKIP has, however, supported aspects of the report which criticise the Schengen Area as a facilitator and accelerator of both the migrant crisis and the movement of terrorists within Europe.

Christine Revault D'Allonnes Bonnefoy (S&D),
par écrit. – À travers ce rapport que je soutiens pleinement, le Parlement européen défend une approche globale et commune des migrations et de l'asile, visant à réorienter la politique migratoire de l'Union dans ses différents aspects. La solidarité et le partage de responsabilités ne peuvent rester des mots vides de sens et doivent être traduits en actions concrètes. Les eurodéputés prônent ainsi une refonte complète du système de Dublin pour mettre en œuvre à la place un système européen d'asile harmonisé. Ils plaident également pour un mécanisme contraignant et obligatoire de réinstallation, et appellent les États membres à honorer leurs engagements sur la relocalisation des demandeurs d'asile.
                  

                     Au-delà de la nécessité de respecter nos obligations en matière de recherche et de sauvetage en mer, il est indispensable de développer des voies d'accès légales et sûres à l'Union pour éviter que des personnes risquent leur vie en fuyant la guerre et les persécutions. En ce sens, je me félicite que le Parlement se prononce en faveur de la création d'un visa humanitaire européen. Enfin, l'Union doit changer de paradigme sur les migrations économiques légales, qui représentent une chance et une réelle opportunité afin de combler les lacunes sur le marché du travail européen.
                  

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Este relatório realça que a solidariedade deve ser o princípio fundamental da União em matéria de migração e que continua a ser necessária uma melhor resposta por parte da Europa a este flagelo. Afirma que deve ser dada grande importância às operações de busca e salvamento, devendo haver uma clara distinção entre as pessoas que são introduzidas clandestinamente na União Europeia e as que são vítimas de tráfico. Para além disso, considera que a reinstalação é uma fase importante no sentido de conceder um acesso seguro e legal à União e salienta que são necessárias medidas suplementares para garantir que o Sistema Europeu Comum de Asilo (SECA) se torne verdadeiramente uniforme.
                  

                     O relatório aborda ainda temas como a integração e participação dos refugiados na sociedade, a preservação da unidade familiar, a situação de vulnerabilidade das crianças refugiadas, a necessidade de dados de melhor qualidade e a exploração laboral, considerando, por fim, que o regresso em segurança das pessoas que, na sequência de uma avaliação individual do pedido de asilo, não sejam consideradas elegíveis para proteção na União, deve ser assegurado no âmbito da correta aplicação do SECA. Pelo exposto, votei positivamente.
                  

Dominique Riquet (ALDE),
par écrit. – Sujet particulièrement sensible pour les citoyens européens, ce rapport démontre la volonté du Parlement européen de s'inscrire pleinement dans le débat autour de la résolution de la crise des réfugiés, notamment en exhortant les États membres à adopter une approche coordonnée et globale sur le sujet.
                  

                     Si l'on peut regretter que les compétences de l'Union européenne en matière de politique migratoire soient plus que limitées, pour ne pas dire quasi inexistantes, ce rapport rappelle toutefois la nécessité d'une action européenne comme seule réponse pertinente et sérieuse devant l'ampleur de la crise migratoire.
                  

                     En outre, les parlementaires y ont exprimé la nécessité d'établir des routes légales et sûres vers l'Europe pour ceux qui recherchent l'asile politique – qui, au demeurant, est une obligation pour les États européens en vertu du droit international – ainsi que le besoin pour l'Union d'un nouveau système fondé sur la solidarité commune et une responsabilité partagée entre pays.
                  

                     En accord avec ces lignes politiques, j'ai donc voté en faveur de ce texte.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – La crisis de refugiados ha demostrado que el enfoque actual hacía la inmigración en la UE no es sostenible. Este informe holístico intenta dar una respuesta global y por eso he votado a favor del mismo.
                  

                     La inmigración es acaso el reto más importante que la UE tiene planteado porque, al igual que la crisis de los refugiados, nos confronta con la cuestión de la solidaridad como base del modelo europeo. Cómo tratamos a las personas que vienen a la UE en busca de un mañana mejor dice mucho de lo que somos.
                  

                     La importancia de este informe radica en que aborda las principales cuestiones que caracterizan el reto migratorio. Entre las más importantes destacan la reforma del Sistema de Dublín, las operaciones de salvamento en el mar, para evitar que el Mediterráneo siga convirtiéndose en una fosa submarina y el establecimiento de un mecanismo permanente y jurídicamente vinculante que establezca una cuota de reparto de refugiados entre los Estados miembros. Además es importante la inclusión de los Visados Humanitarios y promover vías de acceso legales y seguras a la UE, así como redoblar nuestro compromiso contra las mafias que explotan personas y mejorar las políticas de acogida e integración.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport sur la gestion à long terme des migrations dans l'Union européenne, qui demande notamment une révision radicale du système de Dublin. Le texte du rapport demande également des canaux sûrs et légaux pour l'entrée dans l'Union de ressortissants de pays tiers sans que ces derniers ne doivent encore avoir recours à des passeurs et risquer leur vie. Le vote de ce texte fut aussi l'occasion de pointer l'échec du système d'asile européen à faire face au nombre toujours croissant d'arrivées de migrants. La réforme radicale exigée des règles dites de Dublin propose de créer un système central pour rassembler et répartir les demandes d'asile. Le système pourrait inclure un quota pour chaque État membre de l'Union européenne et fonctionnerait sur la base de points d'accès (‘hotspots’) à partir desquels les réfugiés seraient répartis.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą. Pranešime aptariama daugelis esminių aspektų. Pirmiausia juo siekiama išvengti tragedijų, kuomet tūkstančiai žmonių žūva pakeliui į Europą. Tekste pažymima, kad gyvybės gelbėjimas turi būti didžiausias prioritetas, taigi nepaprastai svarbu, kad paieškos ir gelbėjimo operacijos būtų deramai finansuojamos Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis. Taip pat pranešime kalbama ir apie migrantų, kurių prieglobsčio prašymai nėra patenkinami, saugų grąžinimą.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – O presente relatório pretende analisar o resultado do trabalho específico efetuado pela União Europeia no Mediterrâneo, concretamente em diversas operações efetuadas em Itália e na Tunísia, nos domínios das operações de segurança e salvamento, migração, asilo e gestão das fronteiras.
                  

                     O relatório sublinha alguns dos principais aspetos em destaque, resultado da avaliação referida, sustentando a necessidade de um plano abrangente com respostas a médio e longo prazo.
                  

                     Os relatores apontam algumas sugestões que visam ajudar a situação no Mediterrâneo, tais como: uma resposta permanente da União no âmbito das operações de busca e salvamento, a aplicação de medidas capazes de prevenir o tráfico e exploração laboral de imigrantes em situação irregular, ou ainda o assumir de uma gestão integrada das fronteiras, com vista à gestão das migrações de forma eficaz, assegurando igualmente um elevado nível de segurança interna.
                  

                     A solidariedade e a partilha justa e equitativa de responsabilidades pelos diversos Estados-Membros deverá também ser parte integrante deste pacote de medidas enquanto princípio da UE. Por considerar que estas medidas não só são necessárias como também urgentes, votei a favor do presente relatório.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui appelle à la mise en œuvre d'une approche holistique pour la gestion de la crise migratoire en Méditerranée.
                  

                     En 2015, 1,83 millions de personnes ont franchi clandestinement les frontières extérieures de l'Union. Face à une situation humanitaire alarmante, il s'agit de rappeler le principe de solidarité qui lie les pays européens. Le sauvetage des vies doit être une priorité absolue, et des fonds à la hauteur de l'enjeu doivent être alloués. Ce texte demande une révision du système d'asile actuel qui ne tient pas correctement compte des pressions migratoires actuelles auxquelles sont confrontés les États membres aux frontières extérieures de l'Union. Une révision de Schengen est également demandée.
                  

                     J'ai donc soutenu ce rapport qui donne de nouvelles pistes afin de mettre en place une politique de gestion de la crise des réfugiés responsable et humaniste, en facilitant l'accès des réfugiés qui fuient les zones de conflit tout en préconisant la mise en œuvre d'accords de réadmission.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Nos abstenemos en la votación por considerar que, a pesar de ciertos avances respecto del texto original y respecto de los actuales términos de la política migratoria y de asilo de la UE, el texto viene a consagrar la validez del inaceptable e ilegal Acuerdo UE-Turquía que supone la irresponsable deslocalización de la gestión del sistema de migración y de asilo y refugio europeo hacia países donde el irrespeto a los derechos humanos es evidente y sistemática.
                  

Christel Schaldemose (S&D),
skriftlig. – Europa står overfor en enorm humanitær udfordring. Hundredtusindvis af flygtninge er kommet til Europa på grund af krig og forfølgelse i deres hjemland og er berettiget til beskyttelse i Europa
                  

                     I dag står hvert land alene med udfordringen. Det er uholdbart. Der er brug for en fælleseuropæisk løsning, aftalt mellem EUs medlemslande, og hvor en øget og effektiv indsats for at sikre EU's ydre grænser er central. Ligeledes er der behov for en mere fair byrdefordeling landene imellem. Hvordan løsningen i praksis skal se ud, må dog være op til de medlemslande, der skal tage del i den. Danmark har, og vil fortsat have, en klar undtagelse på det flygtninge- og asylpolitiske område. Derfor kan vi ikke stemme for, at alle 28 medlemslande har ansvar for alle flygtninge, der ankommer til EU, idet vi understreger, at den danske asyl- og flygtningepolitik alene bestemmes i Danmark.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich konnte dem Bericht zu einem umfassenden Migrationspolitikansatz zustimmen. Der Bericht ist umfassend und zeigt alle Möglichkeiten in den Bereichen Asyl, Grenzkontrollmanagement und Migration im Allgemeinen auf und nennt dabei klare Empfehlungen.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe es una oportunidad perdida para la Comisión LIBE de poner en la agenda los problemas a los que se están enfrentando actualmente las personas que tratan de llegar a la UE. En lugar de exigir la expedición visados humanitarios o la garantía de que no se llevan a cabo expulsiones colectivas (prohibidas por la legislación internacional y que consagra el acuerdo UE - Turquía), se ha optado por mantener la actual política agresiva impuesta por la Comisión y el Consejo. A pesar de que el acuerdo incluye cosas positivas, como la necesidad de crear vías de acceso seguras, o la necesidad de superar el Sistema de Dublín y que los estados acojan, estas cuestiones aparecen mencionadas sin medidas concretas, por lo que vuelven a quedar como declaraciones vacías. Sin embargo, detalla el plan de militarización del Mediterráneo con la ayuda de la OTAN, la necesidad de realizar devoluciones, la cooperación con fuerzas militares y de seguridad de terceros países, o la elaboración de una lista de países seguros de los que no se aceptarán demandas de asilo, en clara violación de la Convención de Ginebra. Por todo esto, no hemos tenido que votar en contra de este informe.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito. – Votei a favor deste relatório. No entanto, não posso deixar de reforçar que me preocupam as indicações por parte da Amnistia Internacional sobre a alegada detenção ilegal de refugiados e, tal como preconizado por Portugal, considero que a União Europeia deveria preparar-se para receber, e receber efetivamente, tantos refugiados de guerra quanto possível. É um caso de direitos e valores humanos básicos e com os quais temos de ser solidários. Por estas razões, votei também a favor das alterações 34 e 35.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report and we have tabled RCVs for particular areas of the report in which we strongly disagree with the text. In particular, UKIP believes that national sovereign governments should have the right to control their own borders and should not be forced to take migrants under an EU resettlement scheme. Similarly, we are also concerned with segments of the report which suggest that the EU should create rules governing the entry and residence of third country nationals. UKIP has, however, supported aspects of the report which criticise the Schengen Area as a facilitator and accelerator of both the migrant crisis and the movement of terrorists within Europe.

Pedro Silva Pereira (S&D),
por escrito. – Votei a favor desta resolução por ser um bom contributo do Parlamento Europeu para uma melhor resposta da Europa à crise dos refugiados. Afastei-me, porém, da orientação de voto do grupo S&D quanto a um ponto específico, por entender que seria oportuno elogiar aqui a atitude que o Governo português tem assumido de disponibilidade para o acolhimento de refugiados, mesmo para lá da quota estabelecida.
                  

                     Este aspeto era justamente assinalado numa alteração proposta pelo grupo GUE/NGL, saudando a disponibilidade do Governo português para proceder diretamente à recolocação de refugiados a partir da Grécia. Por este motivo, votei a favor da referida alteração.
                  

                     Embora entendendo que a orientação de voto do grupo S&D não traduz um juízo sobre a atitude de Portugal, mas apenas a consequência do compromisso global que foi possível negociar com as demais forças políticas para viabilizar a aprovação desta resolução, entendi expressar pelo meu voto o apoio ao Governo português na sua atitude exemplar de solidariedade no enfrentar do atual desafio dos refugiados que chegam às fronteiras externas da União.
                  

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I have voted in favour of this report because it is giving clear, key recommendations to the Commission as to how we are going to ensure a compassionate and organised response to the biggest refugee crisis that we have faced since the Second World War. It goes further and calls on the Member States to commit action to the cause and respond to this urgent need to take a global approach to migration based on the principle of solidarity between states. The Member States of the EU urgently, urgently need to uphold their responsibilities, show solidarity with our brothers and sisters across Europe and offer humanitarian assistance. By working together we can quickly implement the relocation agreement, as this report calls for, and enhance safer and more legal routes to safety.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – The Mediterranean migration crisis is a crucial challenge where the European Union can demonstrate its co-operation and capacities. We need wisdom and compassion, as well as justice in tackling the different groups involved. Sadly, what this report has advocated for is a 'red carpet' into Europe without any discernment about who is being welcomed in. We cannot afford to continue the catastrophic open door policy for everyone, without discerning who are those genuinely fleeing for their lives. Therefore I voted against this report because, despite many helpful suggestions for life-saving, resourcing and resettlement, it failed to honour the principles of the Dublin Regulations, where our external borders are strengthened so that our internal borders can remain open. It also advocated a more centralised approach, establishing a new European body to process all asylum seekers, again taking power away from sovereign nation states.

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Návrh uznesenia som nepodporila, pretože v správe sa opäť hovorí o stálom prerozdeľovacom mechanizme utečencov, s čím nemôžem súhlasiť, pretože doterajšia prax ukázala, že tento mechanizmus v praxi nefunguje. Spravodajkyne vo svojej správe detailne popísali situáciu s utečencami, problémy s prevádzačskými skupinami, to, že doposiaľ prijaté opatrenia sú neúčinné. Napríklad zo 106 000 žiadateľov o azyl, ktorí čakajú na premiestnenie do iných členských štátov z Talianska a Grécka, bolo do 3. marca tohto roku prerozdelených iba 660 žiadateľov. Z toho jasne vyplýva, že aj tie štáty, ktoré so stálym prerozdeľovacím mechanizmom súhlasili, neplnia toto nariadenie. Ďalej v správe poukazujú na príčiny migračnej vlny a na stratégiu spolupráce s tretími krajinami, najmä v súvislosti s programami regionálnej ochrany, presídľovaním, návratmi a so zameraním na riešenie základných príčin migrácie. Okrem toho sa zamerali na vytváranie primeraných legálnych spôsobov ekonomickej migrácie, s čím taktiež nesúhlasím. Iniciatívna správa popisuje problémy z hľadiska skutočného stavu, na základe ktorej by Komisia mala prijať účinnejšie opatrenia na riešenie utečeneckej krízy v EÚ.
                  

Michaela Šojdrová (PPE),
písemně. – Zpráva o Středomoří a nutnosti uceleného přístupu k migraci se snaží spojit všechny aspekty migrační krize, tak jak ji v EU prožíváme, zejména tak, jak ji vidí kolegové z Malty, Itálie, Řecka a z dalších zemí, kde mají s migrací dlouholeté zkušenosti. Ve zprávě je řada správných opatření jako požadavek na lepší přehlednost a kontrolu finančních prostředků vydávaných na řešení migrace či účinné zavedení evropské pohraniční a pobřežní stráže.
                  

                     Bohužel jsou v této zprávě i body, které nemohu podpořit, protože popírají princip solidarity postavené na dobrovolném přístupu a dohodě. Tato zpráva staví pomoc uprchlíkům nad hledisko bezpečnosti a dodržování pravidel, která jsou stanovena a mezi která patří povinnost členských států chránit vnější hranici schengenského prostoru. Proto jsem hlasovala pro vypuštění bodů, které hovoří o potřebě stálého programu pro přesídlování na úrovni EU s povinnou účastí členských států. Nehlasovala jsem pro zprávu jako celek, protože se tato opatření nepodařilo vypustit.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Po podatkih agencije Frontex je bilo leta 2015 odkritih 1,83 milijonov oseb, ki so poskušale nezakonito prečkati zunanje meje EU; v letu 2014 pa jih je bilo 282.500. Med vsemi migranti, ki pridejo po morju, je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije in Unicefa 20 % otrok. Poleg tega je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije leta 2015 več kot 3771 oseb izgubilo življenje, ali pa je pogrešanih v Sredozemskem morju, zato je nujno potreben celostni pristop EU k migraciji.
                  

                     Pripravljeno poročilo poudarja, da mora delovanje Unije na področju migracij temeljiti na načelu solidarnosti, kar zajema politike na področju azila, priseljevanja in mejnega nadzora.
                  

                     Po načelu solidarnosti so v poročilu izpostavili področja, kjer bo treba ukrepati: iskanje in reševanje, boj proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju ljudi, premestitev in preselitev, humanitarni sprejemi, revizija uredbe Dublin III, seznam varnih izvornih držav, nova evropska obmejna in obalna straža, upravljanje in varnost zunanjih meja, sodelovanje s tretjimi državami, dodatno financiranje na področju migracij, zakonita delovna migracija in še drugi vidiki.
                  

                     Zaradi navedenega sem podprl poročilo o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji.
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Ho espresso voto favorevole sulla relazione con la quale il Parlamento elabora le sue proposte per affrontare la crisi dei rifugiati nel Mediterraneo attraverso un approccio globale UE in materia d'immigrazione.
                  

                     La gravità della situazione non può più essere affrontata con l'approccio attuale e richiede un vero cambiamento: servono una risposta immediata per salvare vite umane attraverso operazioni permanenti di ricerca e salvataggio e una risposta a lungo termine per gestire umanamente ed effettivamente il sistema di asilo nell'Unione europea.
                  

                     Come abbiamo ripetuto per mesi, la soluzione sotto il secondo profilo è superare il meccanismo stabilito dal regolamento Dublino con un sistema di gestione delle domande di asilo centralizzato a livello europeo che consenta la redistribuzione dei rifugiati in tutti i paesi membri in modo equo e un sistema di ricollocazione obbligatorio per i rifugiati che si trovano già in Europa, in modo da alleggerire la pressione sui paesi come Italia e Grecia che si trovano in prima linea.
                  

                     In una prospettiva a lungo termine, riteniamo inoltre che sia necessario creare canali legali di migrazione verso l'Europa per rifugiati e migranti economici qualificati: occorrono quindi visti umanitari e una riforma ambiziosa e concreta della direttiva ‘Blue Card’.
                  

Joachim Starbatty (ECR),
schriftlich. – Der Initiativbericht versucht, eine ganzheitliche Antwort auf die Herausforderungen zu geben, welche mit den aktuellen Migrations- und Flüchtlingsbewegungen nach Europa verbunden sind. Dabei enthält der Bericht gute Ansätze, etwa wenn es um die Bekämpfung von Menschenhandel und Schleusertum, die Verbesserung von Rettungsmaßnahmen für Migranten oder um die Verstärkung der Hilfe für Schutzbedürftige vor Ort geht.
                  

                     Allerdings sollen nach dem Willen der Berichterstatter Zwangsumverteilungen von Asylbewerbern auf die einzelnen EU-Mitgliedstaaten eingeführt werden. Wie die vergangenen Monate gezeigt haben, wird dies nicht funktionieren. Weitaus vielversprechender wäre es, den humanitären Verpflichtungen gegenüber Schutzbedürftigen vorzugsweise in krisennahen Regionen nachzukommen und die Mitgliedstaaten zusätzlich mittels freiwilliger Verpflichtungen bezüglich der Aufnahme von Asylbewerbern einzubinden. Der Bericht befürwortet im Weiteren eine verstärkte wirtschaftlich motivierte Migration nach Europa, was angesichts teilweise hoher Arbeitslosenzahlen in einzelnen Mitgliedsländern realitätsfern ist.
                  

                     Daher habe ich den Bericht abgelehnt.
                  

Jaromír Štětina (PPE),
písemně. – Podpořil jsem nelegislativní, tedy právně nezávaznou zprávu Evropského parlamentu o nutnosti uceleného přístupu EU k migraci, ve které se EP snaží politicky vymezit k celému souboru migračních otázek. Představení holistického přístupu k migraci je komplikovaným úkolem. Zpráva jako celek se bohužel i přes dobré úmysly v mnoha ohledech stala obětí hledání kompromisu mezi politickými frakcemi. Cíl Parlamentu představit komplexní přístup k migraci tak nebyl zcela naplněn. Usnesení však také obsahuje mnoho velmi důležitých a přínosných prvků pro boj s migrační krizí (jako například boj proti převaděčství, legální cesty pro uprchlíky či návratovou politiku a další). Vzhledem k tomu, že se většina bodů zprávy hlasovala en bloc, nebylo možné se k některým výše uvedeným problematickým bodům vyjádřit odděleně. Nepovažoval jsem však za odpovědné hlasovat proti celému usnesení EP, které představuje souhrn názorů a přístupů Parlamentu na komplexní téma fenoménu migrace. Závěrem oceňuji, že je usnesení pojato v solidárním duchu řešení migrační krize. Evropské řešení je nyní zapotřebí víc, než kdy jindy.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Osnovna načela djelovanja Europske unije u području migracija su solidarnost i pravedno dijeljenje odgovornosti. Načelo solidarnosti obuhvaća politiku u području azila, imigracije i granične kontrole. Primjetan je porast broja nezakonitih dolazaka morskim putem kao i porast u broju smrtnih slučajeva na moru, stoga spašavanje života treba biti glavni prioritet.
                  

                     S tim u vezi, nužno je osigurati dostatna financijska sredstva za operacije potrage i spašavanja, kako na razini Unije tako i na razini država članica. Spašavanje života je čin solidarnosti, ali i pravna obveza propisana međunarodnim pravom. Komisija je 27. svibnja 2015. godine usvojila Akcijski plan EU-a protiv krijumčarenja migranata (‘Akcijski plan protiv krijumčarenja’), u sklopu kojeg se predviđa osnivanje kontaktne skupine agencija Unije za suzbijanje krijumčarenja migranata radi jačanja operativne suradnje i razmjene informacija.
                  

                     Također, jedan od prioriteta je i razvoj sigurnosne i zakonske rute povratka osoba koje ne ispunjavaju uvjete da budu pod zaštitom EU-a. Integracija izbjeglica je dvostrani proces, države članice trebaju pružiti punu podršku, a izbjeglice trebaju poštivati načela na kojima je osnovana Europska unija. Slijedom navedenog, podržavam ovo izvješće.
                  

Catherine Stihler (S&D),
in writing. – Labour MEPs voted in favour of the report which gives key recommendations to the Commission as well as Member States to ensure a compassionate and organised response to the biggest refugee crisis since the Second World War. Europe urgently needs to take a global approach to migration based on the principle of solidarity between states. Member States urgently need to uphold their responsibilities and show solidarity with countries on the periphery such as Greece and Italy by offering humanitarian assistance, quickly implementing the relocation agreement and working together to enhance safer and legal routes to Europe.

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Solidarnost je osnovno načelo u rješavanju migracijske krize: od pravedne podjele odgovornosti među zemljama članicama, preko međusobnih priznavanja odluka o azilu, pa sve do humanitarnog prihvata i preseljenja migranata. Još veći izazovi na području Mediterana su krijumčarenje i trgovina ljudima te ilegalna imigracija. Zato se treba pružiti financijska pomoć državama članicama najviše pogođenima ovom krizom, a sve kako bi se zaštitio ljudski život.
                  

                     Smatram da je holistički pristup neophodan u ovoj situaciji. To znači da se u ovoj krizi EU treba kao cjelina boriti protiv negativnih posljedica koje pogađaju pojedine zemlje članice. Također, u suradnju se trebaju uključiti i treće zemlje. Podržavam ovaj prijedlog jer mislim da treba štititi vanjske i unutarnje granice unutar EU-a. Sigurnost građana EU-a je imperativ, a ona se može postići jedino budu li sve države imale obvezujuće zakonodavstvo. Na taj način će se postići preseljenje migranata u EU-u, a samo uz obostrani trud, omogućit će se njihova integracija u zajednicu.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Návrh som nepodporil, pretože zásadne nesúhlasím so systémom povinného premiestňovania utečencov.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji.
                  

                     Po podatkih agencije Frontex je v lanskem letu 1,83 milijona oseb poskušalo nezakonito vstopiti v EU, kar je nekajkrat več v primerjavi z leti poprej in kar še enkrat več kaže na razsežnost begunske krize.
                  

                     Z vidika proračuna EU pozdravljam povečanje sredstev Sklada za azil, migracije in vključevanje za lansko in letošnje leto, obžalujem pa zmanjšanje sredstev za zakonite migracije in vključevanje ter boljše, bolj pravične in učinkovite strategije za vračanje.
                  

                     Veliko prostora za izboljšave je tudi pri preglednosti nad porabo sredstev za delovanje držav članic in tretjih držav na področju migracij, azila in upravljanja meja, s čimer bomo tudi dobili jasnejšo sliko glede celotne porabe Evropske unije za migracije.
                  

                     Razsežnost krize ter potreba po hitrem ukrepanju ne sme biti alibi za nepregledno porabo sredstev iz proračuna Evropske unije.
                  

Pavel Svoboda (PPE),
písemně. – Při dnešním hlasování o návrhu usnesení o situaci ve Středomoří a nutnosti uceleného přístupu EU k migraci jsem se hlasování zdržel, jelikož sice souhlasím s nutností uceleného přístupu k řešení současné situace, čímž je myšleno především řešení na evropské (unijní) úrovni, ale nedomnívám se, že některé pasáže hlasovaného usnesení naplňují právě tento požadavek na komplexnost řešení. Reforma dublinského systému je jistě jednou ze základních součástí budoucího řešení, domnívám se však, že nyní je příliš brzy definovat přesné parametry této reformy, protože se jedná pouze o jeden prvek, jehož podoba může být ovlivněna ostatními prvky řešení, jejichž parametry nyní přesně neznáme a které je třeba nejdříve prodiskutovat. Tento prvek provázanosti nebyl, dle mého názoru, uplatněn v navrženém textu dostatečně.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Στην έκθεση υπάρχουν σημαντικές θετικές αναφορές όπως η ανάγκη να υπάρξει έμπρακτη αλληλεγγύη, η αναφορά στην αποτυχία του Κανονισμού του Δουβλίνου καθώς και η έκκληση για δημιουργία νόμιμων και ασφαλών οδών, για κατανομή των ευθυνών στα κράτη μέλη και προστασία των δικαιωμάτων των προσφύγων.
                  

                     Δυστυχώς, όμως, στην έκθεση στηρίζονται και οι απάνθρωπες στρατιωτικές επιχειρήσεις, η εμπλοκή του ΝΑΤΟ στο Αιγαίο, και η ενίσχυση των ελέγχων στα σύνορα που κάνουν την Ευρώπη φρούριο και συντηρούν το έγκλημα εις βάρος των προσφύγων.
                  

                     Εξίσου αρνητική είναι και η έκκληση για υλοποίηση του σχεδίου δράσης ΕΕ -Τουρκίας, μια συμφωνά που ακόμη και ο Οργανισμός Ηνωμένων Εθνών, κατήγγειλε πως παραβιάζει την διεθνή νομιμότητα. Για τους λόγους αυτούς τηρήσαμε αποχή.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η πολιτική της μαζικής μετανάστευσης δεν αποτελεί λύση στο δημογραφικό και εργασιακό πρόβλημα της Ευρώπης. Αντίθετα, οδηγεί σε πληθυσμιακή αλλοίωση, διάλυση του κοινωνικού ιστού και δυστυχώς ισλαμοποίηση με τα παρελκόμενα της δημιουργίας τζιχαντιστικών τρομοκρατικών θυλάκων.
                  

                     Η πολιτική ανοικτών συνόρων αποτελεί κίνητρο και ενθάρρυνση για μεγαλύτερη εισβολή λαθρομεταναστών στην Ευρώπη. Μία Ευρώπη που στο βωμό της πολυπολιτισμικότητας και της διαφορετικότητας έχει χάσει τις ηθικές της αξίες και επιδιώκει την απώλεια της εθνικής συνείδησης και ομοιογένειας των κρατών μελών.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – Annak érdekében, hogy az állásfoglalással kapcsolatban európai néppárti alelnöki tisztségemből fakadó kötelezettségem miatt ne kerüljek önellentmondásba – mivel a fideszes néppárti delegáció a frakciótól eltérően szavazott – közvetlenül nem vettem részt a szavazásban. Vagyis nem nyomtam meg a szavazógombot, de feltett kézzel jeleztem a néppárti frakciónak a korábban közösen eldöntött szavazási álláspontot.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam az igen alapos jelentés elfogadását, amely megítélésem szerint a jövőben még nagyon fontosnak bizonyulhat, amennyiben érdemben hozzá tud járulni ahhoz, hogy az elsőként a Földközi-tengeren kiéleződött menekültválság tapasztalatai nyomán valóban átfogó, összeurópai megoldást találjunk a működésképtelen dublini rendszer helyett. Egyetértek a kérdéskör holisztikus megközelítésével, s különösen azzal, hogy a javaslatcsomag mintegy alapvetéseként, kötelező normaként a szolidaritás követelményét fogalmazza meg a tagállamok felé. Remélem, hogy ezzel a jelentés segít felismerni az Unió saját jelenlegi gyengeségeit a migrációs politika terén. Mint a vitában is szóvá tettem: alig lehetséges az egymás és a menekültek iránti szolidaritásra építeni egy új uniós migrációs rendet ott, ahol egyes tagállami kormányok a bevándorlók és menekültek elutasítására, sőt gyűlöletére alapozzák menekült-politikájukat. Magyar ellenzéki politikusként külön fájlalom, hogy az Orbán-kormány tartósan idegenellenes kampányt folytat és népszavazást szervez egy nem is létező befogadási döntés ellen. Bízom abban, hogy e fontos EP-jelentés elfogadása az ilyen tagállami anomáliák felszámolásához is hozzájárulhat, és ezzel utat nyit egy új és hatékony uniós migrációs politika számára.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – W wyniku konfliktu w Syrii tylko w ostatnim roku do Unii Europejskiej przedostało się ponad milion uchodźców, doprowadzając do kryzysu migracyjnego na skalę niespotykaną od zakończenia drugiej wojny światowej. Jak do tej pory, kraje unijne nie znalazły rozwiązania dla napływu tak znaczącej liczby ludzi.
                  

                     Przede wszystkim Europa musi zmienić swoje myślenie na temat migracji. Nie można ciągle szukać awaryjnych rozwiązań dla awaryjnych sytuacji. Realne uporanie się z tym problemem to długotrwały proces. Służby muszą wyznaczyć jasną granicę między tymi, którzy potrzebują ochrony, i tymi, którzy przybywają na Stary Kontynent w celach zarobkowych. Ci pierwsi, którzy uciekają przed wojną i prześladowaniami, mają prawo do unijnej ochrony. Ci drudzy muszą polegać na decyzjach państw członkowskich, gdyż to one sprawują kontrolę nad swoimi rynkami pracy. Niezbędna jest też poprawa systemu powrotów, gdyż w 2014 roku tylko 36 % osób, które miały opuścić Unię, udało się odesłać. Co więcej, zniesienie kontroli na granicach wewnętrznych strefy Schengen musi iść w parze ze wzmocnieniem granic zewnętrznych Unii, a osoby, które w Europie zostaną, muszą szanować wartości, na których opiera się Wspólnota.
                  

                     Wszystkie te elementy zostały zawarte w sprawozdaniu na temat sytuacji na Morzu Śródziemnym i potrzeby całościowego podejścia UE do problematyki migracji, dlatego zdecydowałem się je poprzeć.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Raportul elaborat în cadrul Comisiei LIBE întărește ideea că doar o colaborare transpartinică poate răspunde crizei cu care ne confruntăm în zona Mării Mediterane. Obiectivul nostru este de a-i ajuta pe cei care migrează în Europa, dar și de a ne a ajuta pe noi înșine să gestionăm această situație excepțională.
                  

                     Cu alte cuvinte, avem nevoie de compasiune și solidaritate, dar și de un set de măsuri care să regleze responsabil fluxul migrației pe termen lung. Numărul mare de imigranți și de refugiați, precum și reacțiile societăților în care aceștia ajung dovedesc că avem nevoie de un sistem european centralizat pentru primirea și integrarea celor nou-veniți.
                  

                     Salut munca colegilor mei de luare în considerare a acestor aspecte și acord votul meu acestui proiect.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté pour le rapport de ma collègue. Je partage l'avis selon lequel l'approche de la question des migrations en Europe nécessite d'être profondément et durablement remaniée. Toute stratégie viable à long terme doit couvrir tous les aspects relatifs à la migration et à l'asile, notamment les politiques étrangères et diplomatiques, l'économie mondiale du crime, l'acheminement de l'aide humanitaire et une meilleure assistance aux personnes déjà présentes en Europe.
                  

                     En outre, la dimension de genre doit être intégrée dans tous les domaines d'action.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The current refugee crisis has shown that our migration system is not suited to today's realities anymore. We need a collective European response to resolve the current disastrous humanitarian situation and lay the ground for a better future system. While the resolution goes proposes positive steps, some elements are still contradictory and some measures proposed not acceptable in the current situation. I could not support a relocation scheme for refugees. I remain convinced that such schemes are not the correct way to deal with the migration crisis. This is one of the main reasons why I voted against it. There is no doubt that we need to rethink the Dublin regulation and the all migration system on our continent. However, establishing a central collective system for distribution of applicants would be ineffective as long as the EU's external borders are not secured and migration flows is not effectively managed. A strong European Border and Coast Guard is an essential measure in this respect. It is only once this is done that we can progressively establish a new EU Asylum system, based on a fair sharing of responsibility between Member States.

Isabelle Thomas (S&D),
par écrit. – L'Union européenne doit relever le défi de l'arrivée de milliers de réfugiés, fuyant la guerre et les persécutions au Moyen-Orient. L'efficacité et l'exigence morale appellent une réponse commune, basée sur la solidarité et la responsabilité des États membres.
                  

                     Le Parlement s'est mobilisé pour rappeler les États membres à leurs engagements: ceux-ci ont promis d'accueillir 160 000 réfugiés depuis la Grèce et l'Italie et doivent agir immédiatement! Il est inacceptable qu'à ce jour, seuls 600 d'entre eux aient effectivement été relocalisés.
                  

                     Le Parlement appelle à une refonte en profondeur du système d'asile et des règles de Dublin, inadaptés à la situation. Nous demandons à la Commission de préparer une proposition législative ambitieuse, instaurant un système d'asile européen centralisé, à même de répartir de manière juste, solidaire et contraignante, les réfugiés au sein de l'Union. Nous exigeons également la création de passages sûrs et légaux, afin d'éviter que les réfugiés aient recours aux passeurs, au péril de leurs vies.
                  

                     Notre Union est à la croisée des chemins: soit nous parvenons à déterminer une réponse commune et solidaire, qui renforcera nos institutions; soit les égoïsmes nationaux prendront l'ascendant, et l'Union disparaîtra.
                  

László Tőkés (PPE),
írásban. – A migrációs válság nem összemosható a menekültügyi helyzet válságával, mint ahogy nem adhat választ egyes tagállamok demográfiai problémáira sem. Az Európába tartó tömegek csupán töredéke valódi menekült, akiken a legtöbbet az országukhoz közeli befogadó táborok támogatásával segíthetünk. Ha ott méltó körülmények, egészségügyi ellátás és oktatás biztosítható számukra, úgy megkönnyítjük, hogy a helyzet stabilizálódásával visszatérhessenek hazájukba.
                  

                     Ugyanakkor a jobb megélhetés reményében érkező bevándorló tömegek számára minden félreérthető gesztus meghívóként értelmeződik. A szolidaritásnak több formája lehet, nem a mesterségesen kiszabott kötelező kvóták hordozzák a megoldást.
                  

                     A magyar néppárti delegáció nem szavazhatta meg a ma elfogadott migrációról szóló jelentést, mert elfogadhatatlan, hogy központilag mondják meg, kit ültetnek a nyakunkra, és hogy mások döntsék el azt, kit kell beengedni saját tagállamainkba, és kivel kell együtt élni.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Budući da smatram da izvješće o stanju na Sredozemlju i potrebi za cjelovitim pristupom Europske unije migraciji ne nudi održivo rješenje za trenutačnu krizu s kojom se suočava Europa te da ne daje jasne prijedloge kako se boriti s migrantskom krizom, glasovala sam protiv.
                  

                     Naime, smatram da neizdrživi pritisak na europske granice ne možemo smanjiti pukom primjenom skupih tehnoloških rješenja, već promjenom migracijske politike i politike azila. Također, velik broj migranta dolazi iz zemalja koje nisu pogođene sukobima, a ovim izvješćem nisu ponuđena rješenja za takve slučajeve.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji sem podprla.
                  

                     Poročilo je rezultat skoraj enoletnega dela v odboru LIBE, 8 delovnih dokumentov, izmenjave mnenj s strokovnjaki in velikim številom zainteresiranih strani, ene LIBE operacije v Lampedusi, povezane z varnostjo in reševanjem in ene operacije, povezane s sodelovanjem med EU in Tunizijo na področju migracij, azila in upravljanja meja.
                  

                     Cilj poročila je oceniti različne poglede, ki so delikatni na področju migracij, azila in upravljanja meja, razviti vrsto priporočil in poročanj v obliki strateškega poročila s pobudo vseobsegajočega načrta, v smeri kratko, srednje in dolgoročnega odziva.
                  

Yana Toom (ALDE),
kirjalikult. – Euroopa Liit on pagulaste vastuvõtmise ja migratsiooniga seonduvate reformide lävel. Vanad reeglid ei kehti, muudatused on vajalikud. Missugusteks need kujunevad – otsustatakse lähinädalatel.
                  

                     Aruanne räägib õigustatult vajalikest reformidest. Kuid paljud minu fraktsiooni liikmed, nagu ka mina ise, lähtuvad radikaalsematest positsioonidest. Kui Euroopa tahab saada tähtsaks rahvusvaheliseks mänguriks ning tagada sisemise stabiilsuse ja turvalisuse kriisiolukordades - nagu tänapäeval -, siis föderaliseerimise suunas liikumisele alternatiivi pole.
                  

                     Teisisõnu, me vajame suurte volitustega üleeuroopalisi politseistruktuure ja teenistusi, mis tegelevad pagulaste küsimustega. Vajalik on anda piirivalve, terrorismivastase võitluse ja pagulasseisundi andmise küsimused üle riikideülesele (üleeuroopalisele) tasandile.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Nos abstenemos en la votación por considerar que, a pesar de ciertos avances respecto del texto original y respecto de los actuales términos de la política migratoria y de asilo de la UE, el texto viene a consagrar la validez del inaceptable e ilegal Acuerdo UE-Turquía que supone la irresponsable deslocalización de la gestión del sistema de migración y de asilo y refugio europeo hacia países donde el irrespeto a los derechos humanos es evidente y sistemática
                  

Ulrike Trebesius (ECR),
schriftlich. – Der Initiativbericht versucht, eine ganzheitliche Antwort auf die Herausforderungen zu geben, welche mit den aktuellen Migrations- und Flüchtlingsbewegungen nach Europa verbunden sind. Dabei enthält der Bericht gute Ansätze, etwa wenn es um die Bekämpfung von Menschenhandel und Schleusertum, die Verbesserung von Rettungsmaßnahmen für Migranten oder um die Verstärkung der Hilfe für Schutzbedürftige vor Ort geht.
                  

                     Allerdings sollen nach dem Willen der Berichterstatter Zwangsumverteilungen von Asylbewerbern auf die einzelnen EU-Mitgliedstaaten eingeführt werden. Wie die vergangenen Monate gezeigt haben, wird dies nicht funktionieren. Weitaus vielversprechender wäre es, den humanitären Verpflichtungen gegenüber Schutzbedürftigen vorzugsweise in krisennahen Regionen nachzukommen und die Mitgliedstaaten zusätzlich mittels freiwilliger Verpflichtungen bezüglich der Aufnahme von Asylbewerbern einzubinden. Der Bericht befürwortet im Weiteren eine verstärkte wirtschaftlich motivierte Migration nach Europa, was angesichts teilweise hoher Arbeitslosenzahlen in einzelnen Mitgliedsländern realitätsfern ist.
                  

                     Daher habe ich den Bericht abgelehnt.
                  

Ramon Tremosa i Balcells (ALDE),
in writing. – I voted for the report hoping that it will help to find a European solution to the refugee crisis.
I am really worried by the attitude of Member States that don't want to comply (or make no efforts) in order to achieve the quota distributed by the European Commission. What's more, I find deeply disappointing that this has forced the EU to a bad deal with Turkey that should be revised in order to tackle many concerns voiced by civil society groups and the European Parliament, which has been totally sidelined from finding solutions to the crisis.

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Ce rapport concerne la déferlante migratoire actuelle en provenance de la Méditerranée.
                  

                     Ce rapport est le fruit du lobby pro-immigration et milite notamment pour la création de ‘nouveaux itinéraires sûrs et licites’ pour permettre aux demandeurs d'asile et aux réfugiés d'entrer dans l'Union européenne, pour l'établissement de canaux de migration économique légale ‘appropriés’, et encourage les États membres à ‘veiller à préserver l'unité familiale’. Il veut donc faciliter l'effet boule de neige du regroupement familial.
                  

                     J'ai voté contre.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Nos abstenemos en la votación por considerar que, a pesar de ciertos avances respecto del texto original y respecto de los actuales términos de la política migratoria y de asilo de la UE, el texto viene a consagrar la validez del inaceptable e ilegal Acuerdo UE-Turquía que supone la irresponsable deslocalización de la gestión del sistema de migración y de asilo y refugio europeo hacia países donde el irrespeto a los derechos humanos es evidente y sistemático.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the situation in the Mediterranean and the need for a holistic EU approach to migration. The report analyses the current state of affairs touching upon the matters such as trafficking and exploitation of illegal immigrants, border management and visa policy and the overall complexity and tragedy of the unsafe refugee routes. The report underlines solidarity as the principle upon which Union action on migration is based, where the main priority is to save lives, calling for strengthening of the search and rescue capacities.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Hablamos de un informe que es fruto de más de un año de trabajo en la Comisión de Libertades Civiles, Justicia y Asuntos de Interior y que tiene como objetivo evaluar las distintas políticas puestas en marcha en el área de la migración, el asilo y el control de fronteras así como desarrollar una batería de recomendaciones a realizar tanto a corto, como a medio y largo plazo.
                  

Elena Valenciano (S&D),
por escrito. – La crisis de refugiados ha demostrado que el enfoque actual hacía la inmigración en la UE no es sostenible. Este informe holístico intenta dar una respuesta global y por eso he votado a favor del mismo.
                  

                     La inmigración es acaso el reto más importante que la UE tiene planteado porque, al igual que la crisis de los refugiados, nos confronta con la cuestión de la solidaridad como base del modelo europeo. Cómo tratamos a las personas que vienen a la UE en busca de un mañana mejor dice mucho de lo que somos.
                  

                     La importancia de este informe radica en que aborda las principales cuestiones que caracterizan el reto migratorio. Entre las más importantes destacan la reforma del Sistema de Dublín, las operaciones de salvamento en el mar, para evitar que el Mediterráneo siga convirtiéndose en una fosa submarina y el establecimiento de un mecanismo permanente y jurídicamente vinculante que establezca una cuota de reparto de refugiados entre los Estados miembros. Además es importante la inclusión de los Visados Humanitarios y promover vías de acceso legales y seguras a la UE, así como redoblar nuestro compromiso contra las mafias que explotan personas y mejorar las políticas de acogida e integración.
                  

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – It is universally acknowledged that at the moment we face the biggest refugee crisis in Europe since the end of the Second World War. The seemingly unending bloodshed in Syria, as well as global issues of poverty and climate change have brought us face-to-face with a very real challenge. We cannot afford to sit idly by and ignore this problem. I therefore voted in favour of this report, for reasons that I will outline below. This is not just a European problem, this is a global problem but one that can have a European solution if we have the courage to act on the impeccably Labour principle of solidarity, solidarity between people and solidarity between countries. Member States urgently need to uphold their responsibilities and show solidarity with countries on the periphery such as Greece and Italy by offering humanitarian assistance and quickly implementing the relocation agreement as well as working together to enhance safer and legal routes to Europe. If the only routes into Europe are the illegal ones, then people will take them in ever greater numbers. We cannot morally afford to see more drowned children, or leave peripheral Member States with a burden that they cannot hope to shoulder alone.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik was in de Liberale Fractie verantwoordelijk voor dit dossier. De huidige vluchtelingencrisis bewijst steeds opnieuw dat ons huidige systeem voor migratie niet meer werkbaar is in de hedendaagse realiteit. In Europa hebben we dringend nood aan een collectief Europees antwoord op deze crisis. Alleen op die manier kunnen we de dramatische humanitaire situatie van vandaag oplossen.
                  

Paavo Väyrynen (ALDE),
kirjallinen. – Euroopan parlamentti äänesti tänään maahanmuuttoa käsittelevästä päätöslauselmasta, joka ajaa keskitetyn turvapaikkajärjestelmän luomista EU:lle. Äänestin päätöslauselman hyväksymistä vastaan, sillä en pidä paperissa esitettävää mallia kannatettavana. Päätöksenteon pitää pysyä jäsenmaissa. Koordinaatiota jäsenmaiden välillä tulee jatkaa ja syventää.
                  

                     Pakolaisia tulee auttaa EU:n ulkopuolella olevilla pakolaisleireillä, joilla yhdessä UNHCR:n asiantuntijoiden kanssa ratkaistaan, kenelle turvapaikka myönnetään. Turvapaikan saaneita otetaan vastaan kansallisten pakolaiskiintiöiden puitteissa. Kaikkien jäsenmaiden tulee avata kiintiö. Niillä henkilöillä, joille on myönnetty turvapaikka yhdessä jäsenmaassa, tulisi olla oikeus liikkua jäsenmaasta toiseen.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – Triste anniversaire que l'adoption de ce rapport, commencé en avril 2015 après la mort de près de 800 migrants lors d'un naufrage au sud de l'Italie.
                  

                     Un an après, le bilan de la crise humanitaire ne cesse de s'alourdir. Pourtant les chefs d'État et de gouvernement font preuve d'un cynisme croissant. Non contents de ne pas se montrer à la hauteur, ils prennent des décisions dangereuses: remise en cause du droit d'asile, ‘tri des réfugiés’, en passant par l'accord scandaleux passé entre l'Union européenne et la Turquie, rien n'est trop choquant pour empêcher l'accès des réfugiés au sol européen.
                  

                     Ce rapport rappelle, à juste titre, la nécessité de voies légales d'accès, de renforcement de la recherche et du sauvetage en mer et de la reconnaissance mutuelle des décisions d'asile.
                  

                     Malheureusement, il n'est pas vraiment critique des décisions prises ces derniers mois. Pire, il est favorable aux accords de réadmission, à la mise en place d'une liste européenne de pays tiers dits sûrs et à la mise en place de garde-côtes européens.
                  

                     Mon groupe, la GUE/NGL, a déposé un certain nombre d'amendements visant à dénoncer ces décisions, tous ont été rejetés.
                  

                     Ce rapport sans aucune critique rate son objectif, je me suis abstenue pour soutenir à minima les quelques points positifs.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Lamentavelmente, não se encontra neste documento um único parágrafo ou uma única linha de texto que denuncie as responsabilidades da União Europeia e que condene as medidas que têm sido implementadas.
                  

                     Os eixos essenciais da chamada política migratória da UE face a esta gravíssima crise humanitária visam o aprofundamento da ‘Europa Fortaleza’, com a criminalização e expulsão dos refugiados e migrantes, promovendo uma agenda xenófoba e racista a par de outras práticas discriminatórias, de intolerância, autoritárias e antidemocráticas.
                  

                     O acordo recentemente celebrado é bem ilustrativo da hipocrisia da UE e da total ausência de elementares valores de respeito pelos direitos humanos e democráticos quando, para lá do compromisso dos 3 mil milhões de euros, acena com a adesão da Turquia à União Europeia como contrapartida para servir de Estado tampão, retendo no seu território e nas suas fronteiras as vagas de refugiados.
                  

                     Pelo exposto, o voto contra.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Die Schaffung eines EU-weiten zentralen Systems für die Zuteilung von Asylanträgen und für die Zuteilung von deren ‘Zuständigkeit’, das Recht auf Freizügigkeit für Asylanten sowie der Vorschlag, in Fällen von Asyl systematisch von der Verhängung der Strafen abzusehen, ist strikt abzulehnen.
                  

Daniele Viotti (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione sulla situazione della migrazione nel Mediterraneo. L'obiettivo della relazione è di determinare una visione comune a tutti gruppi sugli aspetti più rilevanti delle politiche di migrazione. Gli argomenti trattati sono la solidarietà, l'integrazione e la revisione della convenzione di Dublino per identificare e bloccare i trafficanti di essere umani. Altri argomenti trattati fanno riferimento al lavoro legato alla migrazione, riconoscimento del diritto di asilo e cooperazione con paesi esterni all'UE. Sono convinto che questa relazione ponga le basi per migliorare lo scenario della migrazione in Europa.
                  

Udo Voigt (NI),
schriftlich. – Hier war aus Gründen der nationalen und europäischen Verantwortung Ablehnung geboten. Anders als der zur Abstimmung stehende Bericht suggeriert, kann weder eine ‘Steuerung’ der Migration noch die Sorge um Wohlergehen und Sicherheit nach Europa drängender ‘Flüchtlinge’ im Mittelpunkt der EU-Mittelmeerpolitik stehen; auch die Hervorhebung der Bedeutung einer gesteuerten Zuwanderung für den europäischen Arbeitsmarkt ist verfehlt. Migration gilt es einzig und allein abzuwehren (und nicht zu ‘steuern’), und im Vordergrund eines europäischen Grenzregimes muss in erster Linie die Verhinderung weiterer Zuwanderung stehen.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Die Entschließung des Europäischen Parlaments zu der Lage im Mittelmeerraum und der Notwendigkeit eines ganzheitlichen Ansatzes der EU für Migration habe ich abgelehnt. Der Text fordert unter anderem einen verbindlichen Mechanismus für die Verteilung von Asylbewerbern auf die Mitgliedstaaten, was ich klar ablehne. Darauffolgend fordert die Entschließung eine unionsweite Regelung des Asylantenstatus, wonach jeder Asylbewerber als Person betrachtet würde, die Asyl in der gesamten Union und nicht in einem einzelnen Mitgliedstaat sucht. Das ist ein Schritt in Richtung Abschaffung von nationaler Souveränität, was ich klar ablehne. Es ist das Recht eines souveränen Mitgliedstaats, frei über die Aufnahme von Personen zu entscheiden. Eine zwingende EU-Regelung ist in dem Fall eine Interferenz in das Subsidiaritätsprinzip. Da der Bericht die Kompetenzen der EU überschreitet, habe ich ihn abgelehnt.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report which gives key recommendations to the Commission as well as Member States to ensure a compassionate and organised response to the biggest refugee crisis since the Second World War. The refugee crisis has shown that the current EU approach to migration is not sustainable. We need to have a complete rethink in order to create a system that is fit for the 21st Century. This report outlines the European Parliament's vision of what that could look like. Europe urgently needs to take a global approach to migration based on the principle of solidarity. Member States urgently need to uphold their responsibilities and show solidarity with countries on the periphery, such as Greece and Italy, by offering humanitarian assistance, quickly implementing the relocation agreement and working together to enhance safer and legal routes to Europe. We also need to ensure that the voices of migrants and refugees are heard and in that respect I was pleased to attend the recent parliamentary screening of Jakob Brossman's award-winning film ‘Lampedusa in Winter’.

Glenis Willmott (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, which gives key recommendations to the Commission as well as Member States to ensure a compassionate and organised response to the biggest refugee crisis since the Second World War. Member countries urgently need to uphold their responsibilities and show solidarity with countries on the periphery such as Greece and Italy by offering humanitarian assistance, quickly implementing the relocation agreement and working together to enhance safer and legal routes to Europe.

Θεόδωρος Ζαγοράκης (PPE),
γραπτώς. – Έδωσα την θετική μου ψήφο στην έκθεση σχετικά με την κατάσταση στην περιοχή της Μεσογείου και την ανάγκη για μια ολιστική προσέγγιση της ΕΕ όσον αφορά τη μετανάστευση. Η αντιμετώπιση του μεταναστευτικού και προσφυγικού ζητήματος θα κρίνει σε μεγάλο βαθμό την πορεία της ΕΕ τα επόμενα χρόνια. Μόνο μέσω μιας κοινής ευρωπαϊκής λύσης μπορούμε να δούμε ουσιαστικά αποτελέσματα.
                  

Flavio Zanonato (S&D),
per iscritto. – La relazione sulla situazione nel Mediterraneo è di grande importanza. Il testo propone un quadro completo di tutte le misure ad ora adottate dall'Unione europea per far fronte all'emergenza profughi e, per ciascuna di esse, elenca una serie di correzioni possibili per renderle ancora più efficaci.
                  

                     I principi alla base della storia dell'Unione europea vengono affermati a più riprese: si tratta di solidarietà, responsabilità e rispetto dei diritti umani. Questa è l'identità europea che dobbiamo difendere, impegnandoci a dare concreto aiuto a quanti ogni giorno affrontano un viaggio travagliato e dagli incerti esiti per trovare speranze di vita migliore.
                  

                     Tra le varie proposte, ho particolarmente apprezzato l'indicazione di rivedere il regolamento di Dublino, in modo da ripartire con maggiore equità la gestione dei rifugiati tra i diversi Stati membri, e la richiesta di implementare i canali di accesso legali all'Europa per contrastare efficacemente il traffico di esseri umani.
                  

Roberts Zīle (ECR),
rakstiski. – Es nobalsoju pret Eiropas Parlamenta rezolūciju par vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijas jomā, jo tā uzsver, ka centralizēta patvēruma sistēma ļaus efektīvi atrisināt migrantu un patvēruma meklētāju pieplūdumu. Populisms — lai arī iekrāsots dažādās nokrāsās — vismaz pašlaik Eiropas Parlamentā izrādās spēcīgāks. Turklāt to īsteno kreisi un centriski orientētie Parlamenta kolēģi, no kuriem vairākums necer iegūt politisko varu dalībvalstīs. Tādēļ, piemēram, ES Padomes nostāja šajā jautājumā tomēr ir cita, un vērojama pagriešanās uz saprātīgu un reālu lēmumu pieņemšanas ceļu.
                  

                     Ir jāsaprot, ka piespiedu brīvprātīgās kvotas, kas šoreiz ietērptas solidaritātes čaulā, nestrādā, jo noslēgumā tas nav izdevīgi ne vairākumam dalībvalstu, ne arī pašiem migrantiem, kas, balstoties uz piedāvāto plānu, pret viņu gribu tiktu nosūtīti uz dažādām dalībvalstīm ar dažādu dzīves līmeni un sociālajām garantijām. Turklāt tas neatrisina sekundārās kustības ierobežošanas jautājumu, bet gluži pretēji — ja liels vairākums migrantu un patvēruma meklētāju piespiedu kārtā atrodas valstīs, kurās viņi labprātāk nevēlētos nonākt, tas rada nopietnus riskus Šengenas zonas pastāvēšanai.
                  

                     Dublinas regulas pamatprincipam ir jāpaliek spēkā. Kā arī jāpanāk, ka jebkurš migrants, kas maksājis kontrabandistiem, tiek aizsūtīts atpakaļ; un tikai patiesi no kara apdraudējuma bēgošie savu bēgļa statusu iegūtu trešo valstu nometnēs, kur konkrētai dalībvalstij pieteiktu savu statusa izskatīšanu.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Správu vytvorenú z iniciatívy dvoch politických skupín, Európskej ľudovej strany a Skupiny progresívnej aliancie socialistov a demokratov, som nepodporila. Správa mala načrtnúť postoj Európskeho parlamentu k otázke migrácie a azylového systému v odpovedi na Agendu pre migráciu zverejnenú Európskou komisiou v máji 2015. Správa hovorí najmä o potrebe holistického prístupu k migrácii, avšak v konečnom dôsledku jej chýba akákoľvek ambicióznosť a riešenie problému. Hlavné návrhy na riešenie otázky sa sústreďujú okolo povinného relokačného systému, s ktorým od začiatku nesúhlasím, ako aj okolo nového návrhu centralizovanej azylovej procedúry, v rámci ktorej by už žiadatelia o azyl nežiadali na úrovni jednotlivých štátov, ale na úrovni Európskej únie. Takýto návrh riešenia nemôžem podporiť, keďže zastávam názor, že azylová procedúra by nemala byť prenesená do rúk Európskej únie a naďalej by mala byť ponechaná v kompetencii jednotlivých členských štátov. Rovnako nepodporujem povinné kvóty a od začiatku zastávam názor, že utečeneckú krízu je možné zvládnuť jedine na princípe dobrovoľnej solidarity členských štátov. Z týchto dôvodov som hlasovala proti správe.
                  

Kosma Złotowski (ECR),
na piśmie. – Kryzys migracyjny to problem, który jest skutkiem niestabilności politycznej i bardzo złych warunków bytowych na Bliskim Wschodzie i w Afryce. Wszystkie propozycje rozwiązania tego problemu, które wychodzą z instytucji europejskich, odnoszą się tylko do spraw bieżących i leczenia objawów tego kryzysu, nie można tam jednak znaleźć nic nowego w kwestii rozwiązania fundamentalnego problemu – powstrzymania rozkładu państw znajdujących się w najbliższym sąsiedztwie Unii Europejskiej.
                  

                     To sprawozdanie to kolejny tego typu głos niewnoszący nic nowego i powielający dotychczasowe błędne rozumowanie. Postulatem, z którym szczególnie nie mogę się zgodzić, jest wezwanie do kontynuowania polityki relokacji tzw. uchodźców. Taka polityka prowadzona bez właściwego przygotowania, bez możliwości weryfikacji tożsamości osób relokowanych i bez uwzględnienia woli państw członkowskich pogłębia kryzys i osłabia autorytet instytucji europejskich. UE powinna skupiać się na przeciwdziałaniu masowej imigracji i polepszaniu warunków życia w obozach dla uchodźców w Libanie czy Turcji.
                  

                     Liberalizacja przepisów w zakresie azylu i przekraczania granic strefy Schengen zwiększy zagrożenie terroryzmem i doprowadzi do eskalacji kryzysu migracyjnego. W efekcie wiele państw członkowskich na własną rękę podejmie działania mające na celu zabezpieczenie swoich granic, co grozi rozpadem strefy Schengen. To sprawozdanie oddala perspektywę skutecznego rozwiązania kryzysu migracyjnego dotykającego Europę. Głosowałem przeciw jego przyjęciu.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei favoravelmente o relatório Metsola/Kyenge que propõe uma abordagem holística para a migração na UE. O relatório insta à manutenção de operações de busca e salvamento permanentes e eficazes para evitar a perda de mais vidas no mar Mediterrâneo. Em paralelo, solicita-se a revisão da gestão de pedidos de asilo na UE substituindo o atual sistema de Dublim por um sistema europeu centralizado para distribuir os refugiados de uma forma mais justa e transparente. O relatório prevê ainda a criação de vistos humanitários para permitir que o seu titular viaje diretamente para o país onde pretende pedir asilo. A crise de refugiados demonstrou que a atual abordagem da UE para a migração não é sustentável, pelo que precisamos de uma revisão completa para criar um sistema de resposta que corresponda ao século XXI.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem poročilo o razmerah v Sredozemlju.
                  

                     Ob podanih ugotovitvah pa dodajam, da EU potrebuje celosten pristop k reševanju migrantske krize, ki je povezana tudi z varnostno situacijo.
                  

                     Potrebno je predvsem zavarovati zunanje meje, pospešiti vzpostavljanje Evropske obmejne in obalne straže, finančno in kadrovsko podpreti Frontex in Europol ter se postaviti po robu izsiljevanju Turčije.
                  

                     Poudarjam pa, da sem odločno proti tako imenovani dialoški ali dvosmerni integraciji, saj predpostavlja medsebojno prevzemanje vrednotnih in vedenjskih obrazcev.
                  
6.10.   Annual reports 2012-2013 on subsidiarity and proportionality (A8-0301/2015 - Sajjad Karim)

Dichiarazioni di voto orali


Krisztina Morvai (NI). – Elnök úr! Bár nem szavaztam meg ezt a jelentést, annak örültem, hogy a szubszidiaritás elvét és a szubszidiaritást változatlanul kifejezetten az Európai Unió egyik vezérelvének tekintik. De ha így van, akkor nem tudom, és nem értem, hogy miért dühöngték végig ezt a mai vitát is a kedves fősodratú képviselőtársaink, és miért dühöngenek folyamatosan azon, hogy Magyarország más utat választ a migráció kérdésében, és egyébként néhány más kérdésben is, mint amit ők jónak látnak. Ha egyszer szubszidiaritás van, ha egyszer ott kell meghozni a döntéseket, a lehető legközelebb a polgárokhoz, kivéve azokon a területeken, ahol föladtuk a szuverenitásunkat. A migráció, a bevándorlás területén nem adtuk föl a szuverenitásunkat, tehát tessenek most már leszokni arról, hogy Magyarországot folyamatosan próbálják fegyelmezni és térdre kényszeríteni. Ez a terület minket illet a döntéshozatalt illetően. Önök döntsenek a saját hazájuknak a sorsáról. Köszönöm szépen!
                  

Monica Macovei (ECR). – Domnule președinte, susțin verificarea modului în care sunt folosite fondurile europene, verificarea strictă a acestor proiecte, mai ales a celor care implică sume mari de bani - și asta face parte din raport. Cred că atunci când e vorba mai ales de investiții mari e nevoie ca, pe la mijlocul perioadei de implementare, Comisia Europeană să verifice strict dacă obiectivele acelui proiect sunt atinse, dacă lucrurile merg bine, și să ia măsuri de corecție dacă ele nu merg bine. Asta pentru că nu vrem să aruncăm banii pe fereastră și nici nu vrem să ajungă în buzunarele unor politicieni sau ale unor oameni din administrație, care nu se ocupă de binele public. Aceste proiecte sunt destinate bunăstării oamenilor și dezvoltării țării lor.
                  

                     Suveranitatea nu trebuie să acopere frauda sau neaplicarea legilor europene cu acest pretext, că noi suntem o țară suverană și ca atare Comisia nu are dreptul să vadă, să se preocupe ce facem cu fondurile europene. Ba nu, Comisia trebuie să facă aceste verificări.
                  

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētāj! No vienas puses ir apsveicams fakts, ka 2012. un 2013. gadā Eiropas Savienības pārvaldībā subsidiaritātes un proporcionalitātes principi tika lielākoties efektīvi īstenoti dzīvē. Un līdz ar to es pievienojas aicinājumam arī nacionālajiem parlamentiem Eiropas Savienībā aktīvāk iesaistīties šajos procesos gan kopumā, gan ņemot vērā vispārējo attīstību.
                  

                     Bet tas pats nenoliedzami attiecas uz reģionālās un municipālās pārvaldes iestādēm, jo jāsaka, ka šīs iestādes ir galvenās subsidiaritātes principu realizēšanas iestādes un, es teiktu, de facto ir vistuvākās varas iestādes Eiropas Savienības iedzīvotājiem.
                  

                     Bet žēl, ka pēdējos gados subsidiaritātes principa realizēšana arvien vairāk cieš, es teiktu, arī sakāvi un netiek pilnībā implementēta mūsu dzīvē. Bet piekrītu nepieciešamībai maksimāli vienkāršot Eiropas Savienības finansējuma pieprasīšanas kārtību un atkārtošos, ka nobalsoju ‘par’.
                  

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Karim Report today. As a matter of principle we cannot support a report which endorses the current legislative system under the Treaties. UKIP is opposed to any system which gives the EU the right to impose legislation on the UK and of any concomitant system of giving national parliaments permission to legislate on some issues, a system which is the very negation of Parliamentary sovereignty.

                     ‘Subsidiarity and proportionality’ are weasel words intended to convey the sense that the EU is not a monolithic, all-pervading entity and that the ability of Member States to legislate has somehow been left intact by the Treaties. In reality the concept makes no difference whatsoever to the nature and extent of the ‘competences’ of the EU and the vast areas of policy over which the EU an effective monopoly in its ability to legislate. The EU's power of legislation remains intact.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La presente relazione riguarda il monitoraggio annuale dell'applicazione dei principi di sussidiarietà e proporzionalità all'interno dell'Unione europea. È data la possibilità agli Stati membri di presentare ‘pareri motivati’ sugli atti proposti dalla Commissione europea per contestare la violazione del principio suddetto, e se tali pareri provengono da un numero sufficiente di Stati membri la Commissione deve riconsiderare la proposta. La relazione propone inoltre una serie di misure per garantire una maggiore partecipazione e il più stretto coinvolgimento dei parlamenti nazionali.
                  

                     Il Movimento 5 stelle è a favore di un coinvolgimento maggiore degli Stati nazionali nelle decisioni europee. Per questi motivi ho votato a favore della suddetta relazione.
                  

Clara Eugenia Aguilera García (S&D),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque pone en peligro el equilibrio frágil, pero esencial, para el buen funcionamiento de la Unión. El informe hace un llamamiento para la creación de pasos de procedimiento adicionales en nuestro proceso legislativo que ralentizan la carga burocrática, ya pesada, en nuestras instituciones, y hacen casi imposible la realización del proceso legislativo.
                  

                     Bajo estos principios y fuera de los ámbitos de competencia exclusiva, la Unión Europea sólo debería intervenir si es capaz de actuar con mayor eficacia que los países de la UE en sus respectivos niveles nacionales o locales. Estos principios, exigen que los medios utilizados por la UE, para alcanzar los objetivos fijados por los Tratados, no puedan ir más allá de lo necesario. Los principios de subsidiariedad y proporcionalidad deben equilibrarse con la necesidad de la eficiencia del trabajo de nuestras instituciones. Este equilibrio debe equilibrarse con medidas. Debemos decir sí a estos principios, pero no a costa de la eficacia de la Unión para sus ciudadanos.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe observa, adecuadamente, como el principio de subsidiariedad puede invocarse para frenar propuestas muy lesivas para la clase trabajadora, como fue en el pasado la directiva Monti II (que limitaba el derecho a huelga en los Estados) o en el presente, la inclusión de los ISDS (que sancionan a los Estados que regulan contra los intereses de las multinacionales) en los tratados comerciales. También lo valora como elemento democratizador, al permitir un mayor peso a los Parlamentos nacionales en las decisiones europeas.
                  

                     Del mismo modo, observa la importancia de que la legislación sea proporcionada (algo que, como argumenta la opinión de empleo anexa al informe, no debería utilizarse como pretexto para la reducción de los derechos sociales).
                  

                     Sin embargo, el texto se resiste a denunciar explícitamente como la ambigüedad inherente a los conceptos de subsidiariedad y proporcionalidad está siendo utilizada por la UE para reducir su legislación a su núcleo neoliberal (competencia, gobernanza, Mercado Único, acuerdos de comercio…) y para contribuir a una agenda desreguladora, respectivamente. El silencio cómplice en el tema de la gobernanza, que representa un ataque claro a la subsidiariedad con su chantaje a las finanzas públicas, es especialmente grave.
                  

                     Por todo ello, me he abstenido.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – We abstained on this report as while the objectives and intentions on this report were very positive; any positive provisions were undone by a negative agenda running throughout the text.
Let us be clear, there is no party more committed to protecting Irish sovereignty than Sinn Féin. In our role as an MEP in the European Parliament, we are continuously seeking to ensure that the interests of the Irish people are placed at the forefront of any EU policy. It goes without saying that principle of subsidiarity must represent the starting point for policy formulation.
However, the negative provisions in relation to EU trade policy and the ISDS, means that we were left in no position but to abstain on this report.

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport contient des points et des recommandations positifs (recours plus important aux analyses d'impact, notamment sur la compétitivité, et aux consultations publiques, importance des évaluations ex post souligné, principe de priorité aux PME affirmé), mais il est à craindre qu'il ne leur soit donné, pour un bon nombre, aucune application concrète. Compte tenu de l'équilibre général du rapport, je me suis abstenue.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This report on subsidiarity and proportionality from 2012/13 is now over three years out of date. It has no value being discussed in the Chamber today. Notionally Article 5 TEU is supposed to invite consideration of whether an EU competence is necessary or whether the proposed action could properly and effectively be carried out at Member State level. The unelected European Commission has no desire to allow Member States any say in the subsidiarity and proportionality of new laws. The power-hungry bureaucrats have only one desire, to see national parliaments' independence sacrificed into that of a superstate.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, comme le préconisait la commission compétente au fond.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – įvertinti subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi. Parlamentas palankiai vertina glaudesnį ir aktyvesnį nacionalinių parlamentų dalyvavimą Europos teisėkūros procesuose pastaraisiais metais. Komisijos parengtos metinės ataskaitos yra šiek tiek atsainios, jose dažnai trūksta išsamesnių svarstymų, kaip formuojant ES politiką laikomasi subsidiarumo ir ypač proporcingumo principų. Be to, iš nacionalinių parlamentų gautos pagrįstos nuomonės pakankamai skiriasi pateiktais argumentais ir savo forma. Nėra bendro modelio ir todėl sunkiau įvertinti, kuriuo pagrindu nacionaliniai parlamentai teikia nuomones. Būtina skubiai spresti šias problemas.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Karim report today. As a matter of principle we cannot support a report which endorses the current legislative system under the Treaties. UKIP is opposed to any system which gives the EU the right to impose legislation on the UK and of any concomitant system of giving national Parliaments permission to legislate on some issues, a system which is the very negation of Parliamentary sovereignty.

                     ‘Subsidiarity and proportionality’ are weasel words intended to convey the sense that the EU is not a monolithic, all-pervading entity and that the ability of Member States to legislate has somehow been left intact by the Treaties. In reality the concept makes no difference whatsoever to the nature and extent of the ‘competences’ of the EU and the vast areas of policy over which the EU an effective monopoly in its ability to legislate. The EU's power of legislation remains intact.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Si le principe de subsidiarité, consacré par l'article 5 du traité sur l'Union européenne, est fondamental pour la prise de décision au sein de l'Union en ce qu'il vise à déterminer le niveau d'intervention le plus pertinent dans les domaines de compétences partagées, de même pour le principe de proportionnalité qui en découle, ce rapport ne contribue en rien à le faire respecter plus fidèlement.
                  

                     S'il dénonce le rejet par la Commission des procédures du carton jaune par laquelle les parlements nationaux invitent celle-ci à réexaminer une proposition législative lorsqu'elle a fait l'objet d'‘avis motivés’ – protestations émises par le tiers des parlements nationaux des États membres –, il se borne à appeler la Commission à engager un dialogue avec les parlements nationaux, et refuse la mise en place d'un droit de veto, carton rouge qui consacrerait réellement le principe de subsidiarité.
                  

                     C'est parce que ce rapport refuse de prendre les mesures nécessaires pour faire respecter un principe fondamental, manquement révélateur de la supercherie eurocrate, que je m'y suis opposé.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Les principes de subsidiarité et de proportionnalité sont importants dans l'optique d'une politique cohérente et structurée. Le premier détermine le niveau d'intervention le plus pertinent dans les domaines de compétences partagées entre l'Union européenne et ses États membres tandis que le deuxième encadre les actions de l'Union dans l'exercice de ses compétences.
                  

                     J'ai voté en faveur de ces rapports annuels qui consistent en l'examen d'une application stricte des principes de subsidiarité et de la proportionnalité parce qu'ils se doivent d'être respectés, encore plus en ces temps où les institutions de l'Union européenne sont critiquées comme trop intrusives dans l'action politique des instances nationales, régionales et locales des États membres.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato contro la relazione Karim in materia di sussidiarietà e proporzionalità. Il testo proposto presenta molti punti non condivisibili che contrastano con l'obiettivo, che ritengo essere fondamentale, di rafforzare l'Unione europea dotandola degli strumenti necessari per migliorare la vita dei cittadini.
                  

                     Il gruppo S&D ha presentato numerosi emendamenti per tentare di riportare il testo in un quadro che consentisse di interpretare in maniera organica i principi di sussidiarietà e proporzionalità che sono alla base dei trattati, ma questo non è stato possibile. La relazione risulta quindi essere troppo sbilanciata a favore degli Stati nazionali, con elementi che rischiano di compromettere altre proposte presentate in plenaria.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado abstención en este informe sobre subsidiariedad y proporcionalidad porque, aunque tiene algunos aspectos interesantes en cuanto a transparencia y evaluación del proceso legislativo para la protección de los principios de subsidiariedad y proporcionalidad, la visión general del texto es conservadora, y propone regular los sistemas de litigio internacional entre inversionistas y estados, que rechazamos.
                  

Joëlle Bergeron (EFDD),
par écrit. – J'ai voté sans hésitation en faveur du rapport de mon collègue britannique. Il était temps que quelqu'un rappelle à notre assemblée quelle importance revêt le principe de subsidiarité dans le travail législatif de nos institutions. Une importance qu'on a tendance à oublier, voire à nier, parce que la subsidiarité est une des dernières armes qui restent aux nations européennes quand leurs intérêts ne correspondent pas aux diktats que la Commission veut leur imposer. Et la subsidiarité — est-ce qu'on l'a oublié ? — est ancrée dans le traité de Maastricht, adopté il y a plus de 25 ans. C'était même avec le principe de subsidiarité qu'on a convaincu à l'époque les citoyens récalcitrants de mon pays de voter en faveur de Maastricht au référendum organisé par François Mitterrand. Et voilà que les socialistes, sournoisement, ont essayé, en amendant ce rapport, de vider le principe de subsidiarité de sa substance. L'Europe survivra seulement si les institutions comprennent que la subsidiarité doit rester le socle sur lequel peut se construire une législation qui profite à tous les Européens sans pour autant léser les intérêts des États membres.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai malheureusement dû voter contre ce rapport qui, s'il identifie pleinement la maladie dont souffre l'Union européenne, se trompe lourdement sur le remède.
                  

                     En effet, le rapport concernait le principe de subsidiarité, lequel est consacré par les traités européens et plus particulièrement par l'article 5 du TUE, et vise à déterminer l'échelon d'intervention politique le plus pertinent: européen, national, ou local.
                  

                     Un principe de bon sens régulièrement violé sans vergogne par la Commission européenne qui n'a accepté, ces dernières années qu'un seul ‘carton jaune’ de la part des parlements nationaux, lesquels avaient jugé en 2012 que la Commission outrepassait son champ de compétences en voulant purement et simplement supprimer le droit de grève.
                  

                     Le rapport critique donc cet arbitraire de la Commission qui méprise régulièrement la règle de la proportionnalité. Mais il ne va pas assez loin et se contente de demander des ‘études d'impact’ et plus de dialogue avec les parlements nationaux. Quand David est menacé par Goliath, il ne se contente pas de le supplier à genoux.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – La relazione lancia una forte critica alla Commissione europea per i suoi abusi dei principi di sussidiarietà e di proporzionalità rispetto ai parlamenti nazionali. I parlamenti degli Stati membri dovrebbero avere, infatti, più voce in capitolo, potendo intervenire non solo all'inizio della procedura legislativa ma lungo tutto l'iter del processo di codecisione. Per questo motivo ho sostenuto la relazione con il mio voto.
                  

Malin Björk (GUE/NGL),
skriftlig. – Jag har lagt ned min röst.
                  

                     Min grundläggande inställning är att EU har centraliserat alltför mycket makt till sina egna institutioner, framför allt till byråkraterna i EU-kommissionen. De nationella parlamenten behöver betydligt mer makt inom EU-systemet.
                  

                     Jag uppskattar att betänkandet förhåller sig kritiskt till kommissionen och att det betonar att principerna om subsidiaritet och proportionalitet inte efterlevs på ett korrekt sätt. Betänkandet innehåller dock även otydliga skrivningar, bl.a. i frågan om investeringsskydd.
                  

                     Med dessa argument, och min EU-kritiska inställning i grunden, väljer jag att lägga ned rösten.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – El principio de subsidiariedad pretende determinar el nivel de intervención más pertinente en los ámbitos de las competencias compartidas entre la UE y los países de la UE, ya sea a escala nacional, regional o local. En cualquier caso, la UE solo puede intervenir cuando su actuación sea más eficaz que la de las administraciones nacionales, regionales o locales de los Estados Miembros.
                  

                     El principio de proporcionalidad, aplicable a toda la acción de la UE, establece que la acción de la Unión debe limitarse a lo que es necesario para lograr los objetivos establecidos en los Tratados.
                  

                     La aplicación de estos principios permite determinar cuándo la UE es competente para legislar y contribuye a que las decisiones sean adoptadas lo más cerca posible de los ciudadanos.
                  

                     El Parlamento Europeo elabora informes anuales sobre la aplicación de estos principios en la Unión. He decidido no apoyar con mi voto los informes relativos a los años 2012 y 2013 utilizados por el ponente conservador británico para plasmar su agenda antieuropea y euroescéptica. Estos informes pretenden reforzar los poderes de los parlamentos nacionales para obstaculizar las decisiones adoptadas por la Unión, reducir su capacidad legislativa y debilitar el proyecto europeo.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl pranešimo dėl metinių 2012-2013 m. subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitų. Europos Parlamentas palankiai vertina nacionalinių parlamentų glaudesnį ir aktyvesnį dalyvavimą Europos teisėkūros procesuose pastaraisiais metais, nes jis padidino informuotumą apie principų, kuriais grindžiama ES, įskaitant subsidiarumo ir proporcingumo principus, taikymą tarpinstituciniame kontekste. Tačiau pažymi, kad šiame kontekste vis dar reikia vykdyti papildomą darbą ir siūlo Komisijai pirmiausia kasmet su kiekvienu nacionaliniu parlamentu diskutuoti, kad būtų stiprinamas Komisijos ir nacionalinių parlamentų dialogas. Taip pat Parlamentas atkreipia dėmesį į tai, kad subsidiarumo ir proporcingumo principai yra politikos formavimo pagrindas, todėl svarbu pradedant teisėkūros procesą įvertinti, ar Europos lygmeniu galima geriau pasiekti politikos tikslų nei įgyvendinant nacionalines arba regionines iniciatyvas.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – A jelentés tárgya a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesülése az Unióban, annak vizsgálata, hogy e két alapelvet hogyan sikerült az uniós intézményeknek érvényesíteni a jogalkotás és jogalkalmazás során, hogyan került e két alapelv gyakorlatban alkalmazásra.
                  

                     A jelentés azt vizsgálja, hogy az EU intézmények és testületeik alkalmazzák-e ezt a két alapelvet, és amennyiben igen, hogyan működik ez a gyakorlatban. E folyamatok fejlődését és helyzetét vizsgálja a jelentés, összevetve az elmúlt évek gyakorlatát. Szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Poslanci smo večinsko podprli letni poročili o subsidiarnosti in sorazmernosti za leti 2012 in 2013, saj gre za sestavni del oblikovanja politike ugotavljanja primernosti ukrepanja Evropske unije pri uresničevanju političnih ciljev v razmerju do nacionalnih in regionalnih pobud.
                  

                     Zelo pozitivna se mi tako zdi pobuda za sprejem zelene karte, ki bi dovoljevala nacionalnim parlamentom, da predlagajo uvedbo, spremembo ali razveljavitev zakonodaje Unije.
                  

                     Zagotovo pa še vedno obstajajo področja, kjer imajo nacionalne in regionalne politike več izkušenj in boljši pregled nad urejanjem določenih stvari, kot ga ima bruseljska administracija.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato contro questo documento perché esso invece di trarre le conclusioni che sarebbe normale trarre dai dati della bassissima partecipazione dei Parlamenti nazionali ai cosiddetti sistemi di allerta precoce (appena 292 pareri nel 2012 e 313 nel 2013, dei quali solo il 25% motivati), ossia quei meccanismi, come il ‘Cartellino Giallo’ e quello ‘Arancione’, preposti alla salvaguardia dei due principi, propone di ampliarne le competenze, così snaturando completamente il processo di decisione dell'Unione.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – I principi di sussidiarietà e di proporzionalità sono sanciti dall'articolo 5 del trattato sull'Unione europea (TUE) e dal protocollo n. 2 del trattato sul funzionamento dell'Unione europea (TFUE). Il loro valore non è meramente formale: il principio di sussidiarietà e il principio di proporzionalità disciplinano l'esercizio delle competenze dell'Unione europea.
                  

                     Nei settori che non sono di competenza esclusiva dell'UE il principio di sussidiarietà intende proteggere la capacità di decisione e di azione degli Stati membri e delle comunità locali e, al tempo stesso, serve a legittimare l'intervento dell'Unione se gli obiettivi di un'azione non possono essere conseguiti in misura sufficiente dagli Stati membri ma possono, ‘a motivo della portata o degli effetti dell'azione in questione’, essere conseguiti meglio a livello di Unione.
                  

                     L'inserimento di questo principio nei trattati europei mirava quindi a portare l'esercizio delle competenze il più vicino possibile ai cittadini: per questo è deplorevole l'atteggiamento meramente burocratico e compilatorio adottato troppe volte dalla Commissione europea su questi temi. È nell'interesse del Parlamento europeo riavvicinare le istituzioni ai cittadini, concentrando l'azione dell'UE sui macrotemi di interesse comune, limitando la propria ipertrofia normativa e praticando i principi delle istituzioni federali: nessun uomo basta da solo, nemmeno i funzionari europei.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Ce rapport examine dans quelle mesure l'Union respecte le principe de subsidiarité, qui limite le champ d'intervention et les compétences des institutions européennes. Or, le rapporteur relève que seule une procédure de carton jaune a réussi à convaincre la Commission d'abandonner une proposition législative. Pour rappel, ce type de procédure permet aux Parlements nationaux de contraindre la Commission à respecter le principe de subsidiarité.
                  

                     C'est dans ce contexte que ce rapport demande à la Commission d'établir un dialogue constructif avec les autorités nationales et d'améliorer ses études d'impact. Bien que ce texte dresse un constat plutôt réaliste de la situation actuelle, les propositions qui y sont formulées sont absolument dérisoires pour contraindre l'Union européenne à respecter la souveraineté des États membres. À ce titre, une procédure de carton rouge donnerait un droit de véto aux gouvernements nationaux dès lors qu'ils considèrent une proposition contraire à l'intérêt vital de leur peuple.
                  

                     C'est la raison pour laquelle j'ai voté contre ce texte.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Principiile subsidiarității și proporționalității sunt principii directoare fundamentale pentru Uniunea Europeană, pe care trebuie să se bazeze exercitarea competențelor. Rapoartele anuale 2012-2013 privind subsidiaritatea și proporționalitatea subliniază faptul că respectarea acestor principii a fost controlată atent de instituțiile Uniunii Europene, precum și de parlamentele naționale. Așadar, participarea activă și implicarea mai profundă a parlamentelor naționale în procesul legislativ european în ultimii ani a condus la creșterea sensibilizării cu privire la principiile pe care se întemeiază UE.
                  

                     Principiile subsidiarității și proporționalității reprezintă fundamentul oricăror politici publice, fiind important ca instituțiile europene și parlamentele naționale să promoveze în continuare o cultură a subsidiarității în întreaga UE. În sensul acesta, procedura ‘cartonașului galben’ s-a dovedit un instrument oportun de influențare a procesului de luare a deciziilor la nivelul UE, cu precădere în perioada 2012-2013, însă este nevoie de dublarea acestor instrumente printr-un schimb de informații constante între parlamentele naționale.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestui raport, deoarece consider esențială aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității în vederea asigurării unui dialog care să faciliteze accesul cetățenilor în procesul decizional.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – La relazione d'iniziativa in questione è assolutamente positiva.
                  

                     I principi di sussidiarietà e proporzionalità – secondo l'articolo 5 del trattato sull'Unione europea – sono alla base dell'attività legislativa delle Istituzioni di Bruxelles e il loro rispetto, specialmente per un gruppo politico come il nostro, è fondamentale. Per questa ragione, essendo il testo della commissione giuridica molto severo nei confronti della Commissione europea, non possiamo non sostenerlo con un voto positivo.
                  

                     Va detto, peraltro, che il gruppo S&D interviene con tutta una serie di emendamenti che tendono a ridimensionare le prerogative degli Stati membri (su cui voteremo contro). La relazione, infatti, sottolinea il ruolo importante dei parlamenti nazionali e ipotizza pure che, per il futuro, si possa semplificare ulteriormente la possibilità per il legislatore nazionale di eccepire, magari con più tempo a disposizione, il rispetto del principio di sussidiarietà da parte del legislatore UE.
                  

                     Non solo, si sottolinea anche che i trattati disciplinano l'eccezione dei principi di sussidiarietà e proporzionalità solo all'inizio della procedura legislativa, mentre sarebbe auspicabile che i parlamenti nazionali possano esprimersi anche nelle fasi successive del, talvolta lungo, procedimento di codecisione.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque pone en peligro el equilibrio frágil, pero esencial, para el buen funcionamiento de la Unión. El informe hace un llamamiento para la creación de pasos de procedimiento adicionales en nuestro proceso legislativo que ralentizan la carga burocrática, ya pesada, en nuestras instituciones, y hacen casi imposible la realización del proceso legislativo.
                  

                     Bajo estos principios y fuera de los ámbitos de competencia exclusiva, la Unión Europea sólo debería intervenir si es capaz de actuar con mayor eficacia que los países de la UE en sus respectivos niveles nacionales o locales. Estos principios, exigen que los medios utilizados por la UE, para alcanzar los objetivos fijados por los Tratados, no puedan ir más allá de lo necesario. Los principios de subsidiariedad y proporcionalidad deben equilibrarse con la necesidad de la eficiencia del trabajo de nuestras instituciones. Este equilibrio debe equilibrarse con medidas. Debemos decir sí a estos principios, pero no a costa de la eficacia de la Unión para sus ciudadanos.
                  

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Karim report today. As a matter of principle we cannot support a report which endorses the current legislative system under the Treaties. UKIP is opposed to any system which gives the EU the right to impose legislation on the UK and of any concomitant system of giving national Parliaments permission to legislate on some issues, a system which is the very negation of Parliamentary sovereignty.

                     ‘Subsidiarity and proportionality’ are weasel words intended to convey the sense that the EU is not a monolithic, all-pervading entity and that the ability of Member States to legislate has somehow been left intact by the Treaties. In reality the concept makes no difference whatsoever to the nature and extent of the ‘competences’ of the EU and the vast areas of policy over which the EU an effective monopoly in its ability to legislate. The EU's power of legislation remains intact.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – L'articolo 5 del trattato sull'Unione europea sancisce che l'esercizio delle competenze dell'UE dovrebbe essere guidato dai principi di sussidiarietà e proporzionalità, pertanto è importante incentivare maggiori partecipazione e coinvolgimento dei parlamenti nazionali nel processo legislativo europeo al fine di conseguire tutti insieme gli stessi risultati politici evitando frammentazioni. È altresì fondamentale il coinvolgimento dei cittadini che purtroppo, ancora oggi, non sentono l'Unione europea vicina alle proprie esigenze.
                  

                     Pertanto, voto a favore della relazione del collega Karim auspicando nel miglioramento del dialogo politico non solo in caso di cartellino giallo o arancione, ma come regola generale.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – It is important for national parliaments to exchange views on the scope and evaluation methods applied in order to assess conformity with the subsidiarity and proportionality principles.
EU's competences should always be guided by these principles.
The EU only has exclusive competence in circumstances where the proposed action cannot be sufficiently achieved by the Member States on their own, either at central level or at regional and local level, but can rather, by reason of scale or effects of the proposed action, be better achieved at Union level.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe observa, adecuadamente, como el principio de subsidiariedad puede invocarse para frenar propuestas muy lesivas para la clase trabajadora, como fue en el pasado la directiva Monti II (que limitaba el derecho a huelga en los Estados) o en el presente, la inclusión de los ISDS (que sancionan a los Estados que regulan contra los intereses de las multinacionales) en los tratados comerciales. También lo valora como elemento democratizador, al permitir un mayor peso a los Parlamentos nacionales en las decisiones europeas.
                  

                     Del mismo modo, observa la importancia de que la legislación sea proporcionada (algo que, como argumenta la opinión de empleo anexa al informe, no debería utilizarse como pretexto para la reducción de los derechos sociales).
                  

                     Sin embargo, el texto se resiste a denunciar explícitamente como la ambigüedad inherente a los conceptos de subsidiariedad y proporcionalidad está siendo utilizada por la UE para reducir su legislación a su núcleo neoliberal (competencia, gobernanza, Mercado Único, acuerdos de comercio…) y para contribuir a una agenda desreguladora, respectivamente. El silencio cómplice en el tema de la gobernanza, que representa un ataque claro a la subsidiariedad con su chantaje a las finanzas públicas, es especialmente grave.
                  

                     Por todo ello, me he abstenido.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – A szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesüléséről szóló éves jelentések azt vizsgálják, hogy e két alapelvet hogyan sikerült az uniós intézményeknek érvényesíteni a jogalkotás és jogalkalmazás során, hogyan került e két alapelv gyakorlatban alkalmazásra.
                  

                     A vizsgálat arra vonatkozik, hogy az EU intézmények és testületeik alkalmazzák-e ezt a két alapelvet, és amennyiben igen, hogyan működik ez a gyakorlatban. E folyamatok fejlődésével és helyzetével foglalkozik a jelentés, egyben összevetve az elmúlt évek gyakorlatát.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Ho espresso il mio voto contrario alla relazione ‘sulle relazioni annuali 2012 e 2013 in materia di sussidiarietà e proporzionalità’ perché presenta alcune proposte inaccettabili. I principi di sussidiarietà e proporzionalità sono principi-guida dell'azione dell'Unione europea e dalla loro corretta applicazione dipendono la validità, l'efficacia e l'effettività delle politiche messe in atto. Ciò tuttavia non deve dar modo ai parlamenti nazionali di superare le proprie competenze ed entrare in contrasto con le prerogative degli organi legislativi dell'UE. Da rigettare, dunque, la proposta di una procedura di ‘cartellino verde’, che permetterebbe ai parlamenti nazionali, dopo essersi assicurati il sostegno del Parlamento europeo, di formulare proposte costruttive da sottoporre all'esame della Commissione.
                  

                     Così come da rigettare è la proposta di introduzione di una valutazione intermedia dopo l'avvio della procedura di adozione, nonché al termine del processo legislativo, con la possibilità di rivolgere un avvertimento agli Stati membri che non rispettino il principio di sussidiarietà. Rappresenta un inutile appesantimento della procedura e un dannoso controllo dell'UE sugli Stati membri nell'esercizio delle loro prerogative.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I abstained on this report as while the objectives and intentions on this report were very positive; any positive provisions were undone by a negative agenda running throughout the text.
Let me be clear, there is no party more committed to protecting Irish sovereignty than Sinn Féin. In my role as an MEP in the European Parliament, I am continuously seeking to ensure that the interests of the Irish people are placed at the forefront of any EU policy. It goes without saying that principle of subsidiarity must represent the starting point for policy formulation.
However, the negative provisions in relation to EU trade policy and the ISDS, means that I was left in no position but to abstain on this report.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report as it is a good analysis of the implementation of subsidiarity and proportionality principles in the years 2012-2013. The two principles are an integral part of EU's policy making procedures and are linked to democracy. They are essential to ensure the trust of citizens in the EU and reduce the democratic deficit. Despite the decent situation as presented by the report, I believe that there is always room for improvement and National Parliaments should be even more involved in the EU policy making.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La relazione mira a aumentare il controllo da parte degli stati membri sulle attività dell'Unione Europea e soprattutto della Commissione, una posizione critica condivisa più volte dal MoVimento 5 Stelle. Ho votato a favore.
                  

Jean-Marie Cavada (ALDE),
par écrit. – J'ai décidé de voter contre ce rapport. Je regrette amèrement l'adoption de certains amendements dont la teneur alourdit et affaiblit le processus législatif européen au profit de particularismes nationaux.
                  

                     Je fais notamment référence à la procédure de ‘carton vert’, permettant aux parlements nationaux de soumettre des propositions législatives à la Commission. Une telle procédure est-elle bien nécessaire alors qu'il revient justement aux députés européens, élus à l'échelle locale, de faire notamment valoir l'intérêt de leurs compatriotes auprès des institutions européennes?
                  

                     Par ailleurs, certains amendements adoptés en plénière exigent des évaluations sur l'application des principes de subsidiarité et proportionnalité à mi-parcours et à la fin du processus législatif. Je considère que ces contrôles supplémentaires ne feraient que ralentir une procédure législative déjà complexe. Surtout, comment justifier la nécessité de telles évaluations alors même que l'accord interinstitutionnel ‘Better regulation’ prévoit un renforcement des études d'impact sur le contrôle de subsidiarité?
                  

                     A l'heure où l'Europe se (dé)construit au gré des replis nationaux, le Parlement envoie un bien mauvais message à ceux qui croient en une véritable Union.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση, και επιδοκιμάζουμε τη στενότερη συμμετοχή και τη δυναμικότερη ανάμιξη, κατά τα τελευταία έτη, των εθνικών κοινοβουλίων στην ευρωπαϊκή νομοθετική διαδικασία που οδήγησε σε αύξηση της ευαισθητοποίησης όσον αφορά τις αρχές στις οποίες εδράζεται η ΕΕ, συμπεριλαμβανομένων των αρχών της επικουρικότητας και της αναλογικότητας στο διοργανικό πλαίσιο. Σημειώνουμε, ωστόσο, ότι πολλά πρέπει να γίνουν ακόμα στο πεδίο αυτό.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – È stato ovvio votare a favore di questa relazione relativa ai principi di sussidiarietà e proporzionalità. Questi sono principi guida fondamentali e su di essi si basa l'intera organizzazione dell'Unione europea. A mio avviso sono principi essenziali per accrescere la fiducia dei cittadini nelle istituzioni nel rispetto dei singoli Stati membri. È basilare però, perché questi principi funzionino al meglio, che i singoli parlamenti nazionali partecipino di più al dibattito europeo e, da parte nostra, c'è bisogno di tendere di più l'orecchio.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – The principles of subsidiarity and proportionality are pinnacle principles of the EU. National parliaments, having had closer involvement in the European legislative process over the last years, have increased awareness of the EU's guiding principles. Impact assessments in the legislative process are essential and issues relating to subsidiarity and proportionality must be dealt with in detail. These assessments, considered a key part of the democratic process, are necessary to engage the trust of citizens. National parliaments should exchange their views on the evaluation tools used in order to assess conformity with subsidiarity and proportionality principles. This would strengthen the yellow card procedure, which is integral for influencing EU decision making. As such this procedure should be made more accessible for parliaments. The Commission is called to make the procedure for applying EU funds, particularly the application process, more efficient.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – Os princípios da subsidiariedade e da proporcionalidade são de extrema importância para o funcionamento do processo de decisão europeu. O primeiro permite que as decisões sejam tomadas ao nível mais próximo dos eleitores, o segundo garante (in)ação adequada aos fins prosseguidos.
                  

                     A subsidiariedade, em particular, viu o seu papel reforçado com o Tratado de Lisboa. Os parlamentos nacionais podem agora fazer parar o processo legislativo por violação deste princípio. Os anos de 2012 e de 2013 não parecem ter sido muito ativos neste domínio, mas em duas ocasiões foi utilizado o chamado ‘cartão amarelo’, obrigando-se, pelo menos, a reavaliar a proposta.
                  

                     Não julgo que seja ainda altura de rever estes procedimentos, dado que ainda agora os parlamentos nacionais estão a começar a fazer uso destes, mas congratulo-me pela adoção do relatório na medida em que mostra uma clara evolução e crescente importância destes dois princípios.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Sprawozdanie podkreśla znaczenie zasady pomocniczości i proporcjonalności oraz potrzebę silniejszego zaangażowania parlamentów narodowych w proces legislacyjny w UE. Sprawozdanie proponuje większe włączanie sugestii zgłaszanych przez parlamenty narodowe, w tym dotyczących prac przygotowawczych, takich jak zielone i białe księgi, przedłużenie okresu konsultacji z parlamentami narodowymi w ramach kontroli pomocniczości i szerszego dialogu między Komisją Europejską a każdym parlamentem narodowym poprzez coroczną debatę.
                  

                     Zagłosowałem za przyjęciem sprawozdania.
                  

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I welcome this report from my colleague Mr Karim, in particular its emphasis on strengthening national parliaments' role in the EU legislative process, which is an important tool in improving the quality of legislation. Similarly positive is its emphasis on the need for the Commission to provide serious and detailed feedback when the compliance with subsidiarity of a piece of legislation is questioned by national parliaments. The report's proposal not only for a subsidiarity check but also a full impact assessment to be undertaken at the conclusion of legislative negotiations is also important to ensure that the final legislation, which we all know can change substantially from the original proposals, complies with subsidiarity and proportionality. Better legislation should be the result of these reforms.

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative s'intéresse aux rapports annuels sur la subsidiarité et la proportionnalité. Il établit un état des lieux des procédures et des mécanismes de contrôle de la subsidiarité et de la proportionnalité des parlements nationaux.
                  

                     Le rapporteur met en avant l'importance du dialogue politique entre les institutions nationales et européennes, et la possibilité pour les parlements nationaux de proposer l'adoption, la modification ou le rejet de certaines dispositions législatives.
                  

                     Considérant que la collaboration entre les institutions nationales et européennes améliore le respect des compétences des États membres et favorise la mise en œuvre effective des normes, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

                     Les principes de proportionnalité et de subsidiarité sont des principes fondamentaux de l'Union européenne. Il est primordial que ces deux principes soient respectés et que les institutions ainsi que les parlements nationaux y veillent, par le biais d'un examen minutieux. Afin de réduire le déficit démocratique, il est crucial que des analyses d'impact approfondies de la subsidiarité soient réalisées par la Commission en vue d'accroître la confiance des citoyens et des entreprises.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – A jelentés tárgya a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesülése az Unióban, annak vizsgálata, hogy e két alapelvet hogyan sikerült az uniós intézményeknek érvényesíteni a jogalkotás és jogalkalmazás során, hogyan került e két alapelv gyakorlatban alkalmazásra.
                  

                     A riport azt vizsgálja, hogy az EU-intézmények és testületeik alkalmazzák-e ezt a két alapelvet, és amennyiben igen, hogyan működik ez a gyakorlatban. E folyamatok fejlődését és helyzetét vizsgálja a jelentés, összevetve az elmúlt évek gyakorlatát.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Eu égard au principe de subsidiarité, consacré par l'article 5 du TUE, l'Union européenne ne peut intervenir que si elle est en mesure d'agir plus efficacement que les États membres à l'échelon national ou local.
                  

                     Le rapport regrette l'inefficacité de la procédure du carton jaune, qui est pourtant l'arme principale des parlements nationaux pour contraindre la Commission de Bruxelles à respecter le principe de subsidiarité. Il déplore également le recours massif aux ‘actes délégués’, c'est-à-dire aux décrets-lois de la Commission. Malheureusement, le rapport se borne à appeler la Commission à dialoguer avec les parlements nationaux et à améliorer ses études d'impact.
                  

                     Dans la mesure où le rapport fait un constat franc, mais ne respecte pas la souveraineté des Nations, j'ai voté contre.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепих доклада на колегата Карим, защото смятам, че в него до голяма степен е подчертана важността на принципите на субсидиарност и пропорционалност, както и засиленото сътрудничество с националните парламенти, както е заложено в Европейското законодателство. Съгласен съм най-вече с отправения призив към Европейската комисия да обърне повече внимание на това как принципите на субсидиарност и пропорционалност се спазват в процеса на създаване на европейско законодателство.
                  

                     Смятам, че националните парламенти следва да бъдат насърчавани към по-голяма ангажираност в процеса на наблюдение за спазването на принципа на субсидиарност, тъй като в повечето случаи единствено полският и шведският парламент изпращат своята позиция. Подкрепям и инициативата за проверка на субсидиарността, както и извършването на пълна оценка на въздействието в края на законодателните преговори преди влизането в сила на съответното законодателство.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – A jelentés tárgya a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesülése az Unióban, annak vizsgálata, hogy e két alapelvet hogyan sikerült az uniós intézményeknek érvényesíteni a jogalkotás és jogalkalmazás során, hogyan került e két alapelv gyakorlatban alkalmazásra. A jelentés azt vizsgálja, hogy az EU intézmények és testületeik alkalmazzák-e ezt a két alapelvet, és amennyiben igen, hogyan működik ez a gyakorlatban. E folyamatok fejlődését és helyzetét vizsgálja a jelentés, összevetve az elmúlt évek gyakorlatát.
                  

                     Az Európai Néppárt irányvonalának megfelelően szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Rosa Estaràs Ferragut (PPE),
por escrito. – El principio de subsidiariedad y el principio de proporcionalidad son fundamentales para el correcto funcionamiento de la Unión Europea y son el punto de partida de las políticas europeas. El principio de subsidiariedad acerca la política europea al ciudadano y determina cuándo la Unión Europea es competente para legislar. Lo mismo sucede con el principio de proporcionalidad, que hace que cualquier acción de la Unión Europea tenga sentido y se adapte a la finalidad que se persigue.
                  

                     Este informe es muy importante, ya que lo que intenta es garantizar la eficacia y también la legitimidad democrática en la toma de decisiones y, de alguna manera, refuerza el proyecto europeo. Es verdad que después del Tratado de Lisboa se han creado toda una serie de tarjetas a disposición de los Parlamentos nacionales para establecer mecanismos que permitan supervisar correctamente la aplicación de estos principios de subsidiariedad y proporcionalidad. Cabe destacar que esto se ha llevado con normalidad, pero que es verdad que todos estos mecanismos tienen que ser ágiles, tienen que ser realmente sencillos y tienen que ser eficaces. Lo más importante en estos casos es la cooperación entre todas las administraciones nacionales y europeas y garantizar y reforzar esos dos principios.
                  

Jill Evans (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of this report that emphasised the importance of the principle of subsidiarity in the development of EU law and policy. This core EU principle should be central to Wales' relationship with the EU but the UK Government interprets subsidiarity as operating between the EU and UK Government levels only. It is important that decisions are made at the most appropriate level so this principle must be built upon to include people at all levels.

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – A subsidiariedade e a proporcionalidade constituem princípios orientadores fundamentais da UE e pelos quais esta se deve reger. A Comissão apresentou a proposta ‘Monti II’ sobre a qual os parlamentos nacionais emitiram 12 pareceres fundamentados, o que desencadeou, pela primeira vez, o processo de ‘cartão amarelo’ que obriga a instituição da qual emana o projeto de ato legislativo a proceder à sua reanálise e a justificar a sua decisão quanto à retirada, à alteração ou à manutenção do projeto em questão.
                  

                     A Comissão retirou a proposta mesmo considerando que o princípio da subsidiariedade estava salvaguardado. Concordo que os princípios da subsidiariedade e da proporcionalidade são o ponto de partida para a elaboração de políticas e considero importante que, no início do processo legislativo, se avalie se os objetivos políticos podem ser alcançados de forma mais eficaz a nível europeu do que através de medidas nacionais ou regionais.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: ce carton rouge serait un droit de veto qui permettrait à chaque État de faire respecter sa souveraineté.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – A tendência na UE, no plano legislativo, tem sido a de reforçar a atuação da UE em desfavor da atuação nacional, com o argumento – quase sempre falacioso – de que determinados objetivos são melhor alcançados ao nível da UE. Na verdade, o que se faz é subverter e inverter o princípio da subsidiariedade.
                  

                     Os parlamentos nacionais acabam por ter pouca relevância e a sua opinião ser desprezada. Exemplo disso é o caso da ‘Procuradoria Europeia’, que teve um ‘cartão amarelo’ dos parlamentos, tendo a Comissão Europeia, apesar disso, mantido a proposta. Para quê perguntar a opinião aos parlamentos nacionais se a sua opinião não conta?
                  

                     Este relatório está em linha com esta tendência. São feitas críticas à Comissão Europeia e à sua atuação, mas por outro lado fala-se da dificuldade que acarreta a existência de diferentes visões ao nível dos parlamentos nacionais, como se todos tivessem de pensar da mesma forma – já agora, da forma que a UE quer – passando por cima das diferenças existentes entre os Estados-Membros.
                  

                     A verdade é que as políticas comuns no quadro da UE acabam sempre por beneficiar uns em desfavor de outros.
                  

                     Os parlamentos nacionais tornam-se meros espectadores do processo legislativo da UE. Ou meros ‘notários’ de diretivas que têm de transpor.
                  

                     Votámos contra.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della proposta di relazione in materia di sussidiarietà e proporzionalità. I principi di sussidiarietà e proporzionalità sono i pilastri fondanti dell'Unione europea, alla base di un procedimento legislativo efficace e trasparente. La relazione ha il pregio di rafforzare il coinvolgimento dei parlamenti nazionali degli Stati membri, includendoli maggiormente nei lavori preparatori e migliorando il dialogo tra questi e la Commissione europea. Inoltre, ritengo di fondamentale importanza l'implementazione dei controlli di sussidiarietà da intraprendersi all'inizio e alla fine del procedimento legislativo: questo è un segnale forte e reale di un cambiamento verso un'Unione europea più giusta.
                  

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – V súlade so zásadou subsidiarity v oblastiach, ktoré nepatria do výlučnej právomoci opatrení Európskej Únie, musia byť prijaté iba vtedy, ak ciele plánovanej činnosti nemôžu byť dosiahnuté na úrovni členských štátov, a to na centrálnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. Zásada proporcionality, ktorá sa vzťahuje na všetky činnosti Európskej Únie, požaduje, aby Európska Únia, ak koná, neprekračovala to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv. Sporné body pri tejto konkrétnej správe predstavovali hlavne zavedenie zelených červených kariet zo strany národných parlamentov, posilnený postup pre udeľovanie žltých kariet, strednodobé hodnotenie a vyhodnotenie na konci volebného obdobia a iné.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto a favore della relazione che sottolinea le scarse e insufficienti risposte date dalla Commissione ai parlamenti nazionali.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Η δυσπιστία και ο ευρωσκεπτικισμός των πολιτών είναι αποτέλεσμα της μη συμμόρφωσης προς τις αρχές της αναλογικότητας και επικουρικότητας στη χάραξη ενωσιακών πολιτικών. Προφανώς δε φταίνε οι λαοί της Ευρώπης, όση προπαγάνδα και αν χρησιμοποιείται.
                  

                     Οι εκθέσεις 2012-2013 αποδεικνύουν την αδυναμία εφαρμογής των αρχών προς όφελος των πολιτών, των επιχειρήσεων και των εργαζομένων, προς μείωση του κόστους και την αποφυγή μη απαραίτητων κανονιστικών επιβαρύνσεων και για αυτό το λόγο τις καταψηφίζω.
                  

Ashley Fox (ECR),
in writing. – I voted in favour of Sajjad Karim's report because it supports subsidiarity by giving national parliaments greater influence in the EU legislative process.
My Conservative colleagues and I remain strongly committed to leading the way in reducing the EU's democratic deficit.

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I believe in a strong Europe, which is capable of acting and of making the lives of European citizens better. This report follows a different aim and I will therefore not support it.
I believe we need to consolidate better law-making procedures, to simplify EU law and reduce administrative and regulatory burdens. The legislative process already takes two years. Mid-term evaluation and evaluation at the end of the legislative term would make the work of the European Parliament much harder, longer and add more bureaucracy.
I don't support the introduction of green card and red card procedure for national parliaments. Further subsidiarity check and full impact assessment to be undertaken at the conclusion of the legislative negotiations would also make the process much longer.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – A jelentés tárgya a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesülése az Unióban, annak vizsgálata, hogy e két alapelvet hogyan sikerült az uniós intézményeknek érvényesíteni a jogalkotás és jogalkalmazás során, hogyan került e két alapelv gyakorlatban alkalmazásra.
                  

                     A jelentés azt vizsgálja, hogy az EU intézmények és testületeik alkalmazzák-e ezt a két alapelvet, és amennyiben igen, hogyan működik ez a gyakorlatban. E folyamatok fejlődését és helyzetét vizsgálja a jelentés, összevetve az elmúlt évek gyakorlatát.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Támogatom a Parlament álláspontját a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2012-2013. évi éves jelentésekről. Egyetértek azzal, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elve jelenti a kiindulópontot a politika kialakításához. A jogalkotási folyamat elején fel kell mérni, hogy a szakpolitikai célkitűzéseket uniós szinten, és nem nemzeti vagy regionális kezdeményezések révén lehet-e jobban megalkotni.
                  

                     Továbbá a megfelelő konzultációnak, párbeszédnek és a polgárok, vállalkozások és a civil társadalom kereskedelempolitikát érintő uniós döntéshozatali folyamatba való bevonást is fontosnak tartom.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor completamente convencido de que los principios de subsidiariedad y proporcionalidad son principios fundamentales de la Unión Europea. Por lo tanto, debemos tener siempre presente que, siempre que sea posible, debe ser la administración más cercana al ciudadano la encargada de desarrollar las políticas. Esto significa que las regiones deben jugar un papel fundamental en la configuración y aplicación de las políticas europeas.
                  

Iratxe García Pérez (S&D),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque pone en peligro el equilibrio frágil, pero esencial, para el buen funcionamiento de la Unión. El informe hace un llamamiento a la creación de pasos de procedimiento adicionales en nuestro proceso legislativo que ralentizan la carga burocrática, ya pesada, en nuestras instituciones, y hacen casi imposible la realización del proceso legislativo.
                  

                     Bajo estos principios y fuera de los ámbitos de competencia exclusiva, la UE sólo debería intervenir si es capaz de actuar con mayor eficacia que los países de la UE en sus respectivos niveles nacionales o locales. Estos principios exigen que los medios utilizados por la UE, para alcanzar los objetivos fijados por los Tratados, no puedan ir más allá de lo necesario. Los principios de subsidiariedad y proporcionalidad deben equilibrarse con la necesidad de la eficiencia del trabajo de nuestras instituciones. Este equilibrio debe equilibrarse con medidas. Debemos decir sí a estos principios, pero no a costa de la eficacia de la Unión para sus ciudadanos.
                  

Eider Gardiazabal Rubial (S&D),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque pone en peligro el equilibrio frágil, pero esencial, para el buen funcionamiento de la Unión. El informe hace un llamamiento para la creación de pasos de procedimiento adicionales en nuestro proceso legislativo que ralentizan la carga burocrática, ya pesada, en nuestras instituciones, y hacen casi imposible la realización del proceso legislativo.
                  

                     Bajo estos principios y fuera de los ámbitos de competencia exclusiva, la Unión Europea sólo debería intervenir si es capaz de actuar con mayor eficacia que los países de la UE en sus respectivos niveles nacionales o locales. Estos principios, exigen que los medios utilizados por la UE, para alcanzar los objetivos fijados por los Tratados, no puedan ir más allá de lo necesario. Los principios de subsidiariedad y proporcionalidad deben equilibrarse con la necesidad de la eficiencia del trabajo de nuestras instituciones. Este equilibrio debe equilibrarse con medidas. Debemos decir sí a estos principios, pero no a costa de la eficacia de la Unión para sus ciudadanos.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato contro la risoluzione del PE sulle relazioni annuali 2012 e 2013 in materia di sussidiarietà e proporzionalità perché non ho condiviso l'impianto della relazione e l'impostazione data dal relatore.
                  

                     Penso, infatti, che i principi di sussidiarietà e proporzionalità siano valori assoluti, poiché disciplinano l'azione dell'Unione garantendo efficacia ed efficienza e permettendo un giusto equilibrio tra livelli istituzionali: sono quindi convinta sostenitrice dell'equilibrio raggiunto in sede di negoziazione dei trattati.
                  

                     Non condivido, tuttavia, un'interpretazione troppo larga di tali principi, che finisca per indebolire l'Unione e la sua azione legislativa in un momento di crisi e di sfide sempre più complesse, per rispondere alle quali vogliamo dunque un'Europa forte e giusta, che renda migliore la vita dei cittadini.
                  

                     Non ho condiviso, fra l'altro, l'introduzione di un cartellino verde e di un uno rosso a disposizione dei parlamenti nazionali e di un'estensione del controllo dei parlamenti nazionali sia durante che a conclusione dell'iter legislativo, che vanno invece in una direzione opposta. Essi rischiano di paralizzare l'azione dell'Unione e rallentare il processo decisionale europeo, andando in direzione opposta rispetto al recente accordo interistituzionale per una migliore regolamentazione. Per tutti questi motivi, ho dunque deciso di rigettare la relazione come proposta dal relatore.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über die Jahresberichte 2012-2013 über die Anwendung der Grundsätze der Subsidiarität und der Verhältnismäßigkeit gestimmt, da er genau das einfordert, was mir in meiner Arbeit wichtig ist: mehr gelebte und ernst genommene Subsidiarität in der EU. Mehr Bürgernähe.
                  

Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (S&D),
na piśmie. – Zgodność z zasadami pomocniczości i proporcjonalności to podstawy funkcjonowania Unii Europejskiej. Pozwalają one na określenie, kiedy UE ma kompetencje do tworzenia ustaw i przyczynia się do podejmowania decyzji w myśl zasady ‘jak najbliżej obywateli’ oraz które działania podjęte przez instytucje wspólnotowe są konieczne i niezbędne do osiągnięcia celów zawartych w Traktacie.
                  

                     Większe zaangażowanie parlamentów narodowych w europejski proces legislacyjny w ostatnich latach zaowocowało większą świadomością zasad, na których opiera się UE, w tym zasad pomocniczości i proporcjonalności w kontekście międzyinstytucjonalnym.
                  

                     Mechanizm kontroli zasady pomocniczości ma istotne znaczenie dla współpracy między instytucjami europejskimi i krajowymi. Umożliwia on parlamentom państw członkowskich wydawanie opinii w przypadku, kiedy dany projekt aktu ustawodawczego UE ich zdaniem nie jest zgodny z zasadą pomocniczości. W ostatnich latach liczba takich opinii znacznie wzrosła i w 2012 r. stanowiły one 25%, a w 2013 roku – 30% wszystkich wniosków.
                  

                     Ponadto w 2012 roku po raz pierwszy została uruchomiona procedura żółtej kartki, która doprowadziła m.in. do decyzji Komisji o wycofaniu wniosku dotyczącego podejmowania działań zbiorowych w kontekście swobody przedsiębiorczości i swobody świadczenia usług, z powodu braku poparcia politycznego.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die Grundsätze der Subsidiarität und der Verhältnismäßigkeit sind zwei der wichtigsten Rechtsprinzipien der EU. Für effiziente Rechtssetzung und gerechte Interessenverteilung sind sie von essenzieller Bedeutung und sollten deswegen weiterentwickelt, angepasst und durch den EU-Haushalt gefördert werden.
                  

Julie Girling (ECR),
in writing. – I am strong believer in the principle of subsidiarity and thus firmly welcome this report. By stressing the importance of both subsidiarity and proportionality, as well as a stronger involvement of national parliaments in the EU legislative process, this report does much to enhance the democratic functionality of the EU.
Many have expressed concern over the perceived democratic deficit of the EU. However with greater consideration of suggestions made by national parliaments, extended periods for consultation in addition to more comprehensive dialogue between the European Commission and national parliaments, transparency and more effective oversight of the EU's legislative process can be achieved.
Subsidiarity checks and full impact assessments to be taken at the conclusion of the legislative negotiations and in advance of the adoption of a final text will also reinforce and clarify the division of powers between the EU and national level, minimising any competence creep and interference in areas which are better left to the national level. Such measures will ensure that all policies made are representative and reactive to the needs of all EU citizens.
It is for these reasons that I voted in favour.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – La subsidiarité et la proportionnalité sont les deux principes fondamentaux qui devraient assurer une construction de l'Union européenne respectueuse de la souveraineté des États membres. Les rapports annuels sur ces sujets sont donc importants car ils ont pour objectif de révéler les abus de pouvoirs de la Commission.
                  

                     Ce rapport rappelle notamment que peu de parlements nationaux explorent les voies de recours (dites ‘carton jaune’) et que lorsqu'ils s'y essayent, la Commission ne donne pas les suites attendues. On peut toutefois regretter que ce rapport ne propose pas la mise en place d'un carton rouge, permettant de s'opposer à un acte de la Commission qui porte atteinte à ses intérêts vitaux.
                  

                     Mon expérience personnelle sur les objections aux actes d'exécution (sur les autorisations d'OGM ou de produits chimiques), véritables décisions sans appel de la Commission, montre que le Parlement européen est lui-même peu enclin à exercer sa mission de contrôle et de défenses des intérêts des citoyens.
                  

                     J'ai donc voté contre ce rapport.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado abstención en este informe sobre subsidiariedad y proporcionalidad porque, aunque tiene algunos aspectos interesantes en cuanto a transparencia y evaluación del proceso legislativo para la protección de los principios de subsidiariedad y proporcionalidad, la visión general del texto es conservadora, y propone regular los sistemas de litigio internacional entre inversionistas y estados, que rechazamos.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report because it recognises Labour's belief that national parliaments need a stronger role in EU legislation, this will enable national parliaments to submit amendments to the Commission for consideration as well as enabling better communication between national parliaments.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. It provided comprehensive information about the activities of the main EU institutional bodies.

András Gyürk (PPE),
írásban. – A jelentés tárgya a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesülése az Unióban, annak vizsgálata, hogy e két alapelvet hogyan sikerült az uniós intézményeknek érvényesíteni a jogalkotás és jogalkalmazás során.
                  

                     A jelentés azt vizsgálja, hogy az EU intézmények és testületeik alkalmazzák-e ezt a két alapelvet, és amennyiben igen, hogyan működik ez a gyakorlatban.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Στα θετικά της έκθεσης είναι η αναγνώριση της επικουρικότητας και της αναλογικότητας ως βασικές αρχές για τη λειτουργία της ΕΕ καθώς και η ανάγκη για μεγαλύτερη συμμετοχή των εθνικών κοινοβουλίων στην ευρωπαϊκή νομοθετική διαδικασία (υπογραμμίζοντας όμως την προστασία των αποκλειστικών αρμοδιοτήτων της Ένωσης).
                  

                     Στο πλαίσιο αυτό, μία από τις προτάσεις της έκθεσης είναι να ενισχύσει ακόμη περισσότερο τα εθνικά κοινοβούλια στη νομοθετική διαδικασία. Εντούτοις, όμως, απουσιάζει οποιαδήποτε κριτική σχετικά με το περιεχόμενο των πρωτοβουλιών/προτάσεων/νομοθεσιών της ΕΕ, ειδικότερα όσον αφορά τις αρνητικές οικονομικές επιπτώσεις που έχουν/μπορεί να έχουν στους ευρωπαίους πολίτες. Για αυτό τον λόγο κρατήσαμε Αποχή.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the Commission's annual report that looks at how the EU institutions and bodies have implemented the principles of subsidiarity and proportionality. The report carefully examines the control mechanisms for the principles and suggests several modifications enabling national parliaments to have further involvement in the legislative work of the European Union.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of the motion as the principles of subsidiarity and proportionality are an important element of policy formulation to allow the EU to effectively achieve policy goals and these measures would allow for a more transparent process.

Anja Hazekamp (GUE/NGL),
schriftelijk. – Proportionaliteit en subsidiariteit zijn essentiële grondbeginselen van het Europese wetgevende proces. Een subsidiariteitstoets is noodzakelijk, want niet alles hoeft direct geharmoniseerd te worden. Als het beter geregeld kan worden op nationaal of regionaal niveau, dan is Europese wetgeving zeker niet nodig. Het is een schande dat enkele amendementen zijn aangenomen, waardoor het controversiële ‘investor state dispute settlement (ISDS)’-mechanisme in de tekst is opgenomen. Daarmee wordt de invloed van bedrijven vergroot. Multinationals gebruiken ISDS-clausules in handelsverdragen om geld te claimen bij landen die in hun ogen beperkende regels opstellen om bijvoorbeeld het milieu, dierenwelzijn of de volksgezondheid te beschermen. Dit ondermijnt de democratie en de rechtsstaat en ISDS zal de proportionaliteit- en subsidiariteitstoets zeker niet doorstaan.
                  

György Hölvényi (PPE),
írásban. – A jelentés tárgya a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesülése az Unióban, annak vizsgálata, hogy e két alapelvet hogyan sikerült az uniós intézményeknek érvényesíteni a jogalkotás és jogalkalmazás során, hogyan került e két alapelv gyakorlatban alkalmazásra.
                  

                     A riport azt vizsgálja, hogy az EU intézmények és testületeik alkalmazzák-e ezt a két alapelvet, és amennyiben igen, hogyan működik ez a gyakorlatban. E folyamatok fejlődését és helyzetét vizsgálja a jelentés, összevetve az elmúlt évek gyakorlatát.
                  

                     Ezért támogattam szavazatommal a jelentést.
                  

Mary Honeyball (S&D),
in writing. – Labour MEPs support a greater role for national parliaments, including enabling better and earlier communication between parliaments, and parliaments being able to submit proposals or amendments for the European Commission's consideration.
We also support the report's proposals for mid-term and full-term evaluations of the legislative process, full impact assessments and more regular checks to ensure the principle of subsidiarity is adhered to – that decisions are taken at the most local, least centralised level of governance.
Labour MEPs support an EU which takes into account the views and needs of its citizens and national parliaments, ensures legislation is adopted at the most appropriate level, and is subject to regular, ongoing review of its legislative process.

Richard Howitt (S&D),
in writing. – As a Labour Euro MP, I fully support the provisions for a greater role for national parliaments in EU decision-making. I have always seen the European Parliament as a democratic partner to our national parliamentary colleagues. It is our job to hold the European Commission and the presidency of the European Council to account, the role of national parliaments to hold to account positions proposed and taken by national governments in the Council of Ministers. If we both do our jobs – and collaborate together in doing so – there is better democratic scrutiny for the European Union as a whole. The proposal for an enhanced ‘warning card’ system for national parliaments to have greater opportunity for national parliaments to intervene earlier on pending EU legislation where there is a concern about subsidiarity, was first proposed by the British Labour Party and only subsequently adopted by our Conservative colleagues. All of us who say Europe needs reform but that Britain is better off in a reformed European Union, should support these proposals.
The benefit in the end is for our citizens, increasing democracy and ensuring that legislation is adopted at the level which is closest to the people.

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of this report. Subsidiarity is a fundamental part of the EU, as set out in the Treaty of Lisbon. This House has nothing to fear from it or indeed from impact assessments into the work of the EU. The EU must be properly engaged with its citizens and subsidiarity is a key element of that engagement.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – We need a strong Europe and I don't agree with the direction in which this report is going. We need another Europe-friendly strategy for subsidiarity and proportionality. I voted against this report.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za prijedlog rezolucije Europskog parlamenta o godišnjim izvješćima za 2012.-2013. o supsidijarnosti i proporcionalnosti, zbog toga što smatram da su ova dva načela temelj funkcioniranja strukture Unije. U tom kontekstu, držim da je nužna veća uključenost nacionalnih parlamenata u europskom zakonodavnom postupku i oblikovanju drugih politika; svakako treba uzeti u obzir mogu li se pojedini ciljevi bolje ostvariti na europskoj nego li na regionalnoj ili lokalnoj razini.
                  

                     U skladu s tim, podržavam upotrebu postupka žutog kartona od strane nacionalnih parlamenata, kao što je to bio slučaj 2012. godine. Povrh toga, važan je proces procjene učinka, politički dijalog te napori u promicanju načela supsidijarnosti diljem Unije kako bi se isti primjenjivao dosljedno i na učinkovit način. Stoga, snažno podržavam zahtjev, u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, kojim se od Komisije traži da pojednostavni postupke prijave za europske fondove.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – La procédure du carton jaune est l'arme principale des parlements nationaux pour contraindre la Commission de Bruxelles à respecter le principe de subsidiarité. Elle oblige la Commission à réexaminer une proposition législative lorsque celle-ci a fait l'objet d'‘avis motivés’, c'est-à-dire de protestations, de la part du tiers des parlements nationaux des États membres.
                  

                     La subsidiarité est donc un leurre. La Commission ne la respecte pas et la viole soit directement, soit indirectement par le biais d'‘actes délégués’, c'est-à-dire de décrets-lois auxquels elle recourt massivement, comme le rapport le déplore.
                  

                     Le rapport a le mérite de dénoncer cette situation. Mais il déçoit en se bornant à appeler la Commission à engager un dialogue avec les parlements nationaux et à améliorer ses études d'impact. C'est une solution beaucoup plus radicale qu'il faudrait mettre en place: elle consisterait à créer une vraie procédure de carton rouge, qui permettrait à chaque État membre de s'opposer à une proposition législative de la Commission dès lors qu'il estime que cette proposition porte atteinte à son intérêt vital.
                  

                     J'ai voté contre ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Karim report today. As a matter of principle we cannot support a report which endorses the current legislative system under the Treaties. UKIP is opposed to any system which gives the EU the right to impose legislation on the UK and of any concomitant system of giving national parliaments permission to legislate on some issues, a system which is the very negation of parliamentary sovereignty.

                     ‘Subsidiarity and proportionality’ are weasel words intended to convey the sense that the EU is not a monolithic, all-pervading entity and that the ability of Member States to legislate has somehow been left intact by the Treaties. In reality the concept makes no difference whatsoever to the nature and extent of the ‘competences’ of the EU and the vast areas of policy over which the EU an effective monopoly in its ability to legislate. The EU's power of legislation remains intact.

Petr Ježek (ALDE),
písemně. – Principy subsidiarity a proporcionality považuji za jádro demokratického procesu a vytváření legislativy v EU. V době, kdy je evropská veřejnost velmi citlivá vůči přehnaným zásahům EU, je jistě dobré využívat tento nástroj, zapojovat národní parlamenty do tvorby legislativy a zlepšit tak i informovanost občanů o rozhodnutích v Bruselu. Zprávu volající po důsledné komunikaci Evropské komise s parlamenty a adekvátním vysvětlení principů subsidiarity a proporcionality u jednotlivých dokumentů jsem proto uvítal. Myslím si také, že Komise by lépe měla reagovat v případě žlutých karet a svou pozici vysvětlit jak v daném národním parlamentu, tak před relevantním výborem Evropského parlamentu.
                  

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur des rapports annuels 2012 et 2013 sur la subsidiarité et la proportionnalité proposés par mon collègue Sajjad Karim.
                  

                     Le rapport met en avant le fait que des analyses d'impact poussées qui évaluent le respect de la subsidiarité d'une manière approfondie sont indispensables pour améliorer la confiance des citoyens. J'ai approuvé cette proposition de la Commission qui aide les décideurs à évaluer si une législation est conforme aux principes de l'Union et améliore la transparence quant aux aboutissements des périodes de négociation.
                  

                     Cette résolution a été adoptée à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Ce texte portait sur deux rapports de la Commission relatifs à l'application des principes de subsidiarité et de proportionnalité dans l'Union européenne, et particulièrement sur le lien avec les parlements nationaux et sur l'utilisation des études d'impact dans le cadre de la procédure législative au niveau européen. Le rapport suggère notamment de mieux intégrer les parlements nationaux à la procédure législative.
                  

                     Ce texte étant équilibré, j'ai donc voté en sa faveur
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted for the report, as it calls for reform of the European Union's law-making procedures, including a greater role for national parliaments, and regular reviews of the legislative process.

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – A jelentés tárgya a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesülése az Unióban, annak vizsgálata, hogy e két alapelvet hogyan sikerült az uniós intézményeknek érvényesíteni a jogalkotás és jogalkalmazás során, hogyan került e két alapelv gyakorlatban alkalmazásra.
                  

                     A jelentés azt vizsgálja, hogy az EU intézmények és testületeik alkalmazzák-e ezt a két alapelvet, és amennyiben igen, hogyan működik ez a gyakorlatban. E folyamatok fejlődését és helyzetét vizsgálja a jelentés, összevetve az elmúlt évek gyakorlatát
                  

Agnieszka Kozłowska-Rajewicz (PPE),
na piśmie. – Sprawozdanie na temat sprawozdania komisji Europejskiej o stosowaniu zasady pomocniczości i proporcjonalności trafia w czas, gdy na nowo dyskutowana jest przyszłość Unii Europejskiej i zasady wspólnego funkcjonowania państw członkowskich. Szerokie poparcie dla tego sprawozdania i dobre o nim opinie świadczą, że podstawowa zasada funkcjonowania UE, jaką jest subsydiarność, powinna być częściej i głębiej analizowana podczas tworzenia prawa, tak aby przynosiło ono korzyści państwom członkowskim, stanowiło wartość dodaną, narzędzie, które rozwiązuje problemy na poziomie europejskim lepiej, niż mogłyby to zrobić działające w pojedynkę kraje członkowskie.
                  

                     To sprawozdanie, oprócz apelu o większe zaangażowanie i silniejszy głos parlamentów narodowych w tworzeniu europejskiego prawa, przywołuje już istniejące narzędzia pozwalające ocenić skutki regulacji w kontekście zasady pomocniczości. Jest to konieczne w czasie, gdy liczne sprawozdanie PE wykraczają poza kompetencje UE, wkraczają w kompetencje krajów członkowskich i powodując niepotrzebne napięcia i podziały.
                  

                     Zasada subsydiarności nie oznacza, że PE nie może się wypowiadać o politykach krajowych, a jedynie, że wspólne rozwiązania w tym obszarze wymagają dobrowolnej współpracy państw członkowskich i nie mogą być narzucane z góry, jako ‘europejska odpowiedź na problem’, ale powinny powstawać oddolnie na bazie wymiany dobrych praktyk, a potem koordynacji wybranych działań tak, by bez ograniczania swobody państw członkowskich przynosić korzyści ze współpracy.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – There is no doubt that principles of subsidiarity and proportionality should apply to EU's common commerce policy in a proper way. This is so, because of the importance of the policy in the formation process of EU's economic relations with third countries and regional organisations. Thereby, in a long term perspective, both principles (subsidiarity and proportionality) will bring transparency in cases when the Union carry out trade negotiations which on the other hand will speed up ratification procedure of trade agreements between the EU and a third party.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. – Ho deciso di sostenere la relazione dell'onorevole Karim, relativa ai principi di sussidiarietà e di proporzionalità, correlati all'intero contesto interistituzionale. Tali principi costituiscono parte integrante dell'assetto politico e mirano a stabilire se l'azione dell'UE sia in grado di sviluppare degli obiettivi politici migliori rispetto a quelli delle politiche nazionali o anche regionali. Esempi ne sono la soglia dei ‘cartellini gialli’, raggiunta nel 2012 sulla proposta della Monti II; l'introduzione della ‘carta verde’ che permetterebbe ai parlamenti nazionali la possibilità di proporre l'introduzione, la modifica o l'abrogazione della normativa dell'UE e quella del ‘cartellino rosso’, la quale considera l'estensione del periodo di consultazione dei parlamenti nazionali sotto il controllo di sussidiarietà e di introdurre una procedura più forte.
                  

                     Alla luce di quanto sopra esposto, ritengo che la questione meriti ulteriori interventi ed accorgimenti per accrescerne il potenziale del quale essa è dotata, e ritengo altresì che la Commissione debba impegnarsi affinché il suo interloquire con ciascuno dei parlamenti nazionali possa essere idoneo a rafforzare il suo dialogo con essi.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre les rapports sur la subsidiarité et la proportionnalité.
                  

                     Le principe de subsidiarité est fondamental. L'UE ne peut intervenir que si elle est en mesure d'agir plus efficacement que les États membres.
                  

                     La procédure du carton jaune est l'arme principale des parlements nationaux pour contraindre la Commission à respecter ce principe. Elle oblige la Commission à réexaminer une proposition législative lorsque celle-ci a fait l'objet d'‘avis motivé’ de la part du tiers des parlements nationaux. Le rapport relève que ce carton jaune a réussi une seule fois à persuader la Commission d'abandonner une proposition. C'est un bilan bien maigre.
                  

                     Le rapport a le mérite de dénoncer cette situation. Mais il déçoit en se bornant à appeler la Commission à engager un dialogue avec les parlements nationaux et à améliorer ses études d'impact.
                  

                     Il faudrait créer une procédure de carton rouge, qui permettrait à chaque État membre de s'opposer à une proposition législative de la Commission dès lors que cette proposition porte atteinte à son intérêt vital. Ce droit de veto qui permettrait à chaque État de faire respecter sa souveraineté. Il constituerait un premier pas vers le remplacement de l'Union européenne par l'Europe des nations.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport car, s'il constate certes que l'UE porte atteinte au principe de subsidiarité, il ne propose, pour y faire face, que des remèdes homéopathiques: dialoguer, faire des études d'impact, créer un ‘carton vert’ permettant aux parlements nationaux de faire des suggestions à la Commission…
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque pone en peligro el equilibrio frágil, pero esencial, para el buen funcionamiento de la Unión. El informe hace un llamamiento para la creación de pasos de procedimiento adicionales en nuestro proceso legislativo que ralentizan la carga burocrática, ya pesada, en nuestras instituciones, y hacen casi imposible la realización del proceso legislativo.
                  

                     Bajo estos principios y fuera de los ámbitos de competencia exclusiva, la Unión Europea sólo debería intervenir si es capaz de actuar con mayor eficacia que los países de la UE en sus respectivos niveles nacionales o locales. Estos principios, exigen que los medios utilizados por la UE, para alcanzar los objetivos fijados por los Tratados, no puedan ir más allá de lo necesario. Los principios de subsidiariedad y proporcionalidad deben equilibrarse con la necesidad de la eficiencia del trabajo de nuestras instituciones. Este equilibrio debe equilibrarse con medidas. Debemos decir sí a estos principios, pero no a costa de la eficacia de la Unión para sus ciudadanos.
                  

Juan Fernando López Aguilar (S&D),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque pone en peligro el equilibrio frágil, pero esencial, para el buen funcionamiento de la Unión. El informe hace un llamamiento para la creación de pasos de procedimiento adicionales en nuestro proceso legislativo que ralentizan la carga burocrática, ya pesada, en nuestras instituciones, y hacen casi imposible la realización del proceso legislativo.
                  

                     Bajo estos principios y fuera de los ámbitos de competencia exclusiva, la Unión Europea sólo debería intervenir si es capaz de actuar con mayor eficacia que los países de la UE en sus respectivos niveles nacionales o locales. Estos principios, exigen que los medios utilizados por la UE, para alcanzar los objetivos fijados por los Tratados, no puedan ir más allá de lo necesario. Los principios de subsidiariedad y proporcionalidad deben equilibrarse con la necesidad de la eficiencia del trabajo de nuestras instituciones. Este equilibrio debe equilibrarse con medidas. Debemos decir sí a estos principios, pero no a costa de la eficacia de la Unión para sus ciudadanos.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe observa, adecuadamente, como el principio de subsidiariedad puede invocarse para frenar propuestas muy lesivas para la clase trabajadora, como fue en el pasado la directiva Monti II (que limitaba el derecho a huelga en los Estados) o en el presente, la inclusión de los ISDS (que sancionan a los Estados que regulan contra los intereses de las multinacionales) en los tratados comerciales. También lo valora como elemento democratizador, al permitir un mayor peso a los Parlamentos nacionales en las decisiones europeas.
                  

                     Del mismo modo, observa la importancia de que la legislación sea proporcionada (algo que, como argumenta la opinión de empleo anexa al informe, no debería utilizarse como pretexto para la reducción de los derechos sociales).
                  

                     Sin embargo, el texto se resiste a denunciar explícitamente como la ambigüedad inherente a los conceptos de subsidiariedad y proporcionalidad está siendo utilizada por la UE para reducir su legislación a su núcleo neoliberal (competencia, gobernanza, Mercado Único, acuerdos de comercio…) y para contribuir a una agenda desreguladora, respectivamente. El silencio cómplice en el tema de la gobernanza, que representa un ataque claro a la subsidiariedad con su chantaje a las finanzas públicas, es especialmente grave.
                  

                     Por todo ello, me he abstenido.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – Los informes anuales de 2012 y 2013 se efectúan para garantizar que los principios de Subsidiaridad y Proporcionalidad protegidos por el TUE son respetados cuando las instituciones de la UE hacen uso de sus competencias atribuidas. Sin embargo aclaran que para reforzar su toma en consideración todavía queda mucho por hacer.
                  

                     Sugiere que la CE participe en debates anuales con cada uno de los Parlamentos nacionales con el fin de reforzar el dialogo con los mismos.
                  

                     Apoyo la aprobación de este informe donde además se realiza un estudio de los dictámenes motivados de los últimos años, procedentes de los parlamentos nacionales a la hora de manifestar su preocupación a la Comisión por la falta de respeto de estos principios. Resalta además el valor de algunos instrumentos de los que hace uso la CE, como son las evaluaciones de impacto, que sirven de apoyo para la toma de decisiones durante el proceso legislativo, y que así se valore debidamente las cuestiones relativas a la subsidiariedad y la proporcionalidad.
                  

                     Doy por tanto mi voto favorable a la aprobación de este informe y subrayo la importancia que tiene el dialogo político como herramienta para mejorar y para garantizar el respeto de estos principios.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Zpráva je zastaralá, zabývá se stavem z roku 2012 a 2013. Mezitím Slovensko a Maďarsko podaly na EU žalobu, pokud jde o nepřiměřené a v rozporu se subsidiaritou přijaté rozhodnutí o přerozdělení migrantů, a to tato zpráva nijak nebere v potaz.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti su temeljna vodeća načela Europske unije i polazišta za oblikovanje politika. Godišnja izvješća za 2012. i 2013. pokazuju da su institucije Europske unije i nacionalni parlamenti pažljivo nadgledali poštuju li se ova dva načela. Također, pokazuje se aktivnije sudjelovanje i uključenost nacionalnih parlamenata u europskom zakonodavnom postupku posljednjih godina.
                  

                     Važno je da nacionalni parlamenti i europske institucije razmjenjuju mišljenja i prakse nadzora načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, budući da su ona ključna za povećanje povjerenja građana koji ih vide kao važan instrument za smanjenje demokratskog deficita. Kako bi se zajamčilo poštovanje načela supsidijarnosti, politički dijalog postaje sve važniji.
                  

                     U tom smislu potrebno je poticati nastojanja Komisije i izvjestitelja da se češće pojavljuju i stupaju u kontakt s nacionalnim parlamentima. Ovim izvješćima traži se od Komisije da u skladu s načelima proporcionalnosti i supsidijarnosti pojednostavi postupke prijave za fondove EU-a kako bi bili učinkovitiji i usmjereniji na rezultate, stoga sam podržala ovaj prijedlog.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Zásady subsidiarity a proporcionality zakotvené v Zmluve o EÚ sú základným nástrojom úpravy vzťahov medzi orgánmi Únie a členskými štátmi. Pre prijímanie noriem bude v EÚ vždy dôležité vopred riadne posúdiť, či sledované politické ciele možno dosiahnuť efektívnejšie na celoeurópskej alebo štátnej úrovni. Súhlasím s tým, že pred prijatím každého konečného znenia nariadenia alebo smernice by sa mala vykonať opakovaná kontrola subsidiarity a posudzovanie vplyvov, čím by sa zvýšila transparentnosť a súlad noriem so zásadami Únie.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης σχετικά με τις ετήσιες εκθέσεις 2012-2013 για την επικουρικότητα και την αναλογικότητα, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην Ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 11/4/2016, καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte.
                  

                     Ce rapport vise à modifier substantiellement la définition du principe de subsidiarité, actuellement fixée par l'article 5 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne. Le principe de subsidiarité consiste à limiter les interventions de l'Union européenne en dehors de ses compétences exclusives et à préserver ainsi les prérogatives des États souverains. Le principe de proportionnalité lui est étroitement associé.
                  

                     Dans les faits, l'application du principe de subsidiarité est lacunaire et fait l'objet de nombreuses entorses par la Commission européenne. Les voies de recours des parlements nationaux sont, en effet, largement illusoires.
                  

                     C'est donc la procédure de voie de recours qu'il convient de renforcer, en instaurant un véritable mécanisme de ‘carton rouge’ des parlements nationaux.
                  

David Martin (S&D),
in writing. – I welcome the closer participation and stronger involvement of national parliaments in the European legislative process in recent years, which has resulted in an increased awareness of the principles on which the EU is founded, including the principles of subsidiarity and proportionality in the inter institutional context; notes, however, that further work still needs to be done in this context; suggests as a first step that the Commission engage in a yearly debate with each of the national parliaments in order to strengthen the dialogue between the Commission and the national parliaments.

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore delle relazioni annuali 2012 e 2013 in materia di sussidarietà e proporzionalità.
                  

                     L'obiettivo della relazione e'di evidenziare la maggiore partecipazione e il più stretto coinvolgimento dei parlamenti nazionali nel processo legislativo europeo negli ultimi anni, il che ha condotto a un'accresciuta consapevolezza circa i principi su cui è fondata l'UE, ivi inclusi i principi di sussidiarietà e di proporzionalità nel contesto interistituzionale
                  

Barbara Matera (PPE),
per iscritto. – Qui al Parlamento europeo non dobbiamo dimenticare la strada che abbiamo fatto e i principi su cui si è formata l'Unione europea, senza tralasciare il rispetto per l'autorità delle istituzioni nazionali.
                  

                     Qualunque cosa facciamo, non dobbiamo imporre eccessivi oneri per le imprese.
                  

                     Nel complesso, abbiamo bisogno di ridurre la percezione di un deficit democratico e migliorare la fiducia e la partecipazione tra i nostri cittadini, quindi per questi motivi ho votato a favore di questa risoluzione.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – La subsidiariedad y la proporcionalidad son fundamentales para el correcto funcionamiento de la UE y son el punto de partida de las políticas europeas. Es importante este informe porque lo que se intenta es garantizar la eficacia y también la legitimidad democrática en la toma de decisiones, por lo que apoyo los informes relativos a 2012 y 2013.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Οι αρχές της επικουρικότητας και της αναλογικότητας αποτελούν αδιαμφισβήτητα θεμελιώδεις αρχές της Ένωσης ευρισκόμενες στο άρθρο 5 της Συνθήκης για την ΕΕ. Κάθε ευρωπαϊκή νομοθεσία πρέπει να συνάδει προς τις αρχές αυτές, οι οποίες ενισχύουν το νομικό υπόβαθρο και τη νομιμότητα της νομοπαρασκευαστικής διαδικασίας της Ένωσης. Παρόλο που θεωρώ αξιόλογη την προσπάθεια των προηγούμενων χρόνων αναφορικά με την εφαρμογή των δύο αρχών στις πολιτικές της Ένωσης, θα ήθελα να επισημάνω την ανάγκη για περισσότερη ενίσχυση του μηχανισμού ελέγχου της εφαρμογής τους μέσα από αποτελεσματική συνεργασία των ευρωπαϊκών και εθνικών νομοθετικών οργάνων.
                  

                     Το ψήφισμα προβλέπει επίσης τον διάλογο με τα κράτη μέλη στο αρχικό στάδιο κάθε νομοθετικής διαδικασίας και το συνυπολογισμό των αιτιολογημένων γνωμών των εθνικών κοινοβουλίων, τα οποία έχουν τον πρώτο λόγο στα θέματα που δεν άπτονται στην αποκλειστική δικαιοδοσία της Ένωσης. Εντούτοις, απουσιάζουν περαιτέρω σημαντικά μέσα ελέγχου της αρχής της επικουρικότητας, όπως και έλεγχος των συνεπειών παράβλεψής της κατά τις νομοπαρασκευαστικές διαπραγματεύσεις με τα κράτη. Η προαναφερθείσα αρχή της επικουρικότητας, παράλληλα με την αρχή της αναλογικότητας όπου τα μέσα που χρησιμοποιούνται είναι ανάλογα προς τον σκοπό που εξυπηρετείται, αποτελούν καθοριστικά εχέγγυα νομιμότητας της νομοθετικής διαδικασίας της Ένωσης και για αυτό το λόγο καταψηφίζω το συγκεκριμένο ψήφισμα.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport discute avec hypocrisie de la subsidiarité et la proportionnalité. Il émet certes quelques critiques sur la procédure de carton ‘jaune’ et la prise en considération des parlements nationaux.
                  

                     S'il se félicite du mécanisme de règlement des différends investisseur-État, c'est pour mieux saluer le fait que ce domaine est une compétence exclusive de l'UE et, ‘par conséquent, que le principe de subsidiarité ne s'applique pas à cette politique’. Ce qui signifie que le TAFTA ne pourrait pas faire l'objet d'un vote dans un État membre (referendum, congrès des parlementaires).
                  

                     Enfin il conclut en préconisant ‘une intégration poussée des instruments de la politique extérieure de l'Union, combinant la politique commerciale, la politique du développement et la politique étrangère et de sécurité commune’. Toutes les attributions régaliennes seront soustraites au contrôle populaire.
                  

                     Je vote contre ce texte.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Les principes de subsidiarité et de proportionnalité permettent de fixer le champ d'action de l'UE et sa légitimité.
                  

                     La procédure du carton jaune adressé par les parlements nationaux à la Commission est une voie de recours en cas d'abus de prérogative. Or, je constate que cette procédure n'a abouti qu'une seule fois, contre une remise en cause du droit de grève en 2012. Le reste du temps, elle a été bafouée avec une certaine assurance autocratique. Cet outil d'avertissement est donc un leurre.
                  

                     Le rapport en lui-même note cela mais ses mesures ne sont pas suffisamment radicales, puisqu'elles recommandent à la Commission de dialoguer avec les parlements nationaux. Nous serions pour l'instauration d'un droit de véto des États membres.
                  

                     En conséquence je me suis prononcée contre ce texte
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I supported this resolution as it highlights the progress already made in the field of subsidiarity and proportionality, but also provides concrete proposals for improvement, such as in the inclusion of SMEs and civil society in the EU decision-making process.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Les principes de subsidiarité et de proportionnalité sont des principes fondamentaux de l'UE, en vertu desquels l'Union ne peut agir dans des domaines qui ne relèvent pas de sa compétence exclusive que ‘si, et dans la mesure où, les objectifs de l'action envisagée ne peuvent pas être atteints de manière suffisante par les États membres, tant au niveau central qu'au niveau régional et local, mais peuvent l'être mieux, en raison des dimensions ou des effets de l'action envisagée, au niveau de l'Union’ et pour autant que ‘le contenu et la forme de l'action de l'Union n'excèdent pas ce qui est nécessaire pour atteindre les objectifs des traités’.
                  

                     Afin de promouvoir une véritable ‘culture de la subsidiarité’ au sein de l'Union, je suis d'avis qu'il serait pertinent d'allonger la période de consultation des parlements nationaux de 8 à 12 semaines pour les analyses de la subsidiarité car dans la plupart des cas, les parlements nationaux ont des priorités internes, imposées par la législation nationale. Cette extension de la période de consultation impliquerait une modification du traité et donc devrait entraîner une révision du traité.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Zásady subsidiarity a proporcionality predstavujú základné nosné elementy, na ktorých je postavené právo EÚ. Umožňujú európskym normotvorcom posúdiť, či vytýčené ciele je možné čo najefektívnejšie dosiahnuť úpravou na národnej, regionálnej alebo európskej úrovni. Pri tvorbe novej legislatívy sa zásady subsidiarity a proporcionality preskúmavajú v počiatočnom štádiu legislatívneho procesu ako súčasť posudzovania vplyvu. Stotožňujem sa s návrhom spravodajcu, že v záujme kredibilného posúdenia zachovania uvedených princípov je nutné, aby sa ich dodržiavanie hodnotilo aj v neskorších štádiách tvorby novej legislatívy, keďže tá je v mnohých prípadoch zdĺhavá. Domnievam sa taktiež, že cieľ kvalitnej normotvorby sa nám podarí dosiahnuť len užšou spoluprácou s národnými parlamentmi, čím sa zaručí väčšia miera kontinuity medzi prácou Európskeho parlamentu a národnými zákonodarnými zbormi, a tým aj vyššia úroveň dôvery občanov v európsku legislatívu, čo považujem v konečnom dôsledku za náš primárny cieľ. Hlasujem za stanovisko v predloženom znení.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I am in favour of closer participation and stronger involvement of national parliaments in the European legislative process, which has resulted in an increase in the awareness of the principles upon which the EU is founded, including the principles of subsidiarity and proportionality in the inter-institutional context. However, I also believe that the Commission need to involve all stakeholders including social partners, consumers organisations, NGOs in the impact assessment of EU legislation, to run the proportionality and subsidiarity check (at ex-ante stage), and to monitor implementation (ex-post stage). This Report follows a different aim, therefore I voted against.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A szubszidiaritás és az arányosság az Európai Unió alapvető vezérelvei. A Bizottság a Lisszaboni Szerződésben bevezetett szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmus keretében benyújtotta a szubszidiaritásról és arányosságról szóló 2012. évi és 2013. évi éves jelentését. E két év jelentősége, hogy mindkettőben lezajlott egy-egy sárgalapos eljárás: 2012-ben a kollektív fellépéshez való jognak a letelepedés szabadságával és a szolgáltatásnyújtás szabadságával összefüggésben való gyakorlásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslattal, 2013-ban pedig az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslattal kapcsolatban.
                  

                     A jelentésbe számos olyan elem került, amely gyengítené az uniós döntéshozatalt, az Európai Parlament szerepét, sőt meg is akaszthatná az uniós jogalkotási folyamatot. Ezeknek köszönhetően a jelentést végül nem tudtam támogatni.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Le rapport relève que ce carton jaune a réussi une seule fois à persuader la Commission d'abandonner une proposition. C'était en 2012, à propos de la scandaleuse proposition ‘Monti 2’ qui remettait en cause le droit de grève. C'est un bilan bien maigre car le reste du temps, la Commission a rejeté avec une certaine arrogance les autres cartons jaunes. La subsidiarité est donc un leurre. La Commission ne la respecte pas et la viole soit directement, soit indirectement par le biais d'‘actes délégués’, c'est-à-dire de décrets-lois auxquels elle recourt massivement, comme le rapport le déplore.
                  

                     Le rapport a le mérite de dénoncer cette situation, mais il déçoit en se bornant à appeler la Commission à engager un dialogue avec les parlements nationaux et à améliorer ses études d'impact. C'est une solution beaucoup plus radicale qu'il faudrait mettre en place: permettre à chaque État membre de s'opposer à une proposition législative de la Commission dès lors qu'il estime que cette proposition porte atteinte à son intérêt vital.
                  

                     En conséquence, il convient de voter contre ce rapport.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – À luz do artigo 5.o do TUE e do Protocolo n.o 2 do TFUE, as instituições europeias devem respeitar os princípios da subsidiariedade e da proporcionalidade, que são de caráter geral e vinculam as instituições no exercício dos poderes da União, salvo quando se trate de áreas da exclusiva competência da União, em que o princípio da subsidiariedade não é aplicável.
                  

                     A subsidiariedade e a proporcionalidade constituem princípios orientadores fundamentais da UE, como instrumentos essenciais para moldar as políticas em benefício dos cidadãos da UE, e constituem também instrumentos que possibilitam avaliar o impacto financeiro da legislação.
                  

                     Registo com satisfação que o número de pareceres fundamentados em percentagem do número total de comunicações aumentou de forma significativa. Subscrevo o lamento do relator relativamente à falta de padrões comuns, o que torna mais difícil avaliar em que bases assenta a intervenção dos parlamentos dos Estados-Membros.
                  

                     Destaco a importância das avaliações de impacto para a tomada de decisão durante o processo legislativo e, neste contexto, é fundamental a execução de avaliações de impacto rigorosas, que verifiquem a observância do princípio da subsidiariedade, com o objetivo de recuperar a confiança dos cidadãos, para quem a subsidiariedade constitui frequentemente um aspeto essencial do processo democrático.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Ce rapport porte sur le renforcement et le perfectionnement du marché unique intérieur, en passant par le renforcement des pouvoirs de la Commission, le rabaissement des États considérés comme de simples ‘partenaires’ chargés d'appliquer la politique définie à Bruxelles, la mise en œuvre des outils d'intégration de manière agressive et sans consultation.
                  

                     Favorable à une Europe des Nations et non une Europe du marché, j'ai donc voté contre ce texte.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, which supports a greater role for national parliaments, including enabling better and earlier communication between parliaments, and parliaments being able to submit proposals or amendments for the European Commission's consideration.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur les rapports annuels pour les années 2012 et 2013 publiés par la Commission européenne concernant l'application des principes de subsidiarité et de proportionnalité dans l'Union européenne.
                  

                     J'ai notamment soutenu les dispositions qui visent à mieux intégrer les parlements nationaux à la procédure législative, en particulier avec la création du ‘carton vert’, la meilleure prise en compte des procédures de ‘carton jaune’ et la mise en place d'une étude d'impact au terme de chaque processus législatif pour s'assurer que le résultat du travail d'examen est bien toujours en ligne avec les principes de proportionnalité et de subsidiarité.
                  

Alessia Maria Mosca (S&D),
per iscritto. – Rigettiamo il rapporto annuale 2012-2013 in materia di sussidiarietà e proporzionalità.
                  

                     La sussidiarietà è un principio cardine dell'Unione europea che si prefigge di definire, in maniera pertinente, le materie di competenza condivisa tra l'Unione e i paesi membri. Introdotto nel 1992 con il trattato di Maastricht, esso contribuisce anche a stabilire le competenze esclusive dell'Unione.
                  

                     Il principio di proporzionalità è invece un corollario necessario alla definizione dei limiti dell'azione comunitaria e delle prerogative degli Stati membri.
                  

                     È dunque oltremodo necessario che questi principi siano rispettati. Il rapporto non va purtroppo nella direzione sperata, introducendo diversi elementi controversi non conformi alla nostra visione del rapporto tra Stati membri e Unione europea. Il gruppo dei Socialisti e Democratici al Parlamento europeo crede in un'Europa forte e unita, capace di agire nell'interesse dei cittadini per migliorare la qualità della vita e delle nostre istituzioni comunitarie. Questo rapporto invece non segue le indicazioni che il nostro gruppo aveva indicato. Per questa ragione esprimo il mio voto contrario.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – Les principes de subsidiarité et de proportionnalité constituent les fondements de la politique de l'Union européenne, car ceux-ci garantissent une action au plus près des citoyens européens et respectueuse des spécificités de chaque État.
                  

                     En votant le rapport sur la subsidiarité et la proportionnalité, nous rappelons l'importance de maintenir ces principes dans la conduite de la politique européenne. Nous appelons également à la réalisation d'analyses d'impact approfondies à la fin des négociations législatives pour assurer ainsi la conformité des législations aux principes fondamentaux de l'Union et renforcer le processus démocratique par davantage de transparence.
                  

Alessandra Mussolini (PPE),
per iscritto. – Le relazioni annuali 2012 e 2013 in materia di sussidiarietà e proporzionalità accolgono con favore la maggiore partecipazione e il più stretto coinvolgimento dei parlamenti nazionali nel processo legislativo europeo negli ultimi anni, il che ha condotto a un'accresciuta consapevolezza circa i principi su cui è fondata l'Unione Europea. Ho scelto di votare positivamente il provvedimento e ritengo che vi sia ancora del lavoro da fare in questo campo e che la Commissione debba impegnarsi in un dibattito annuale con ciascun Parlamento Nazionale al fine di rafforzarne il dialogo.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – A szubszidiaritás és arányosság az európai uniós jogalkotás két nagyon fontos alapelve. A szubszidiaritás alapgondolata, hogy a döntések meghozatalára az állampolgárokhoz lehető legközelebbi szinten kerüljön sor, figyelembe véve annak a csoportnak az egyéni jellegzetességeit, akiket az majd leginkább befolyásol. A jogalkotás minőségének növelése érdekében még a folyamat megkezdése előtt kell felmérni, hogy az adott célkitűzés milyen – uniós, nemzeti vagy regionális – szinten teljesíthető a lehető legjobban. A jelentés, amit szavazatommal én is támogattam, ezen két alapelv megerősítését szorgalmazza.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – I have voted against the annual report 2012-2013 regarding the principles of subsidiarity and proportionality.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport, deoarece consider că principiile subsidiarității și proporționalității sunt principii fundamentale ale UE și stau la baza Uniunii Europene. Așa cum se afirmă și în documentul adoptat astăzi, evoluția constantă a participării parlamentelor naționale la procesul legislativ european este una care a condus la creșterea vizibilității acestor principii directoare ale UE, și anume subsidiaritatea și proporționalitatea.
                  

                     De asemenea, apreciez faptul că raportul recomandă instituțiilor europene și parlamentelor naționale să continue promovarea culturii apropierii de comunitățile locale prin intermediul unei dezbateri anuale interinstituționale, dar și prin integrarea în textele legislative a mai multor poziții formulate de către parlamentele naționale.
                  

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Podpořil jsem zprávu, která připomíná význam principu subsidiarity a proporcionality pro zajištění správného fungování unijních rozhodovacích procesů. O tom, že v této oblasti má EU ještě značné rezervy a má co zlepšovat, vypovídá zvýroční zpráva Výboru pro posuzování dopadů (IAB), podle níž více než 30 % posouzení dopadů přezkoumávaných v letech 2012-2013 obsahovalo neuspokojivou analýzu souladu se zásadou subsidiarity a v roce 2014 toto číslo bylo dokonce 50 %.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich bei diesen Bericht meiner Stimme enthalten, da der Bericht nicht sorgfältig ausgearbeitet wurde und inhaltlich abgeschwächt wurde. Des Weiteren werden die Folgen des negativen Trends inhaltlich nicht angemessen abgeschätzt.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Balsavau už šią rezoliuciją dėl metinių 2012-2013 m. subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitų.
                  

                     Proporcingumo ir subsidiarumo principai yra Europos Sąjungos sprendimų priėmimo proceso pagrindas. ES kompetencijos įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas subsidiarumo ir proporcingumo principais. Tinkamas šių principų taikymas sustiprina teisių apsaugą tiek nacionaliniu, tiek supranacionaliniu lygiu. Atsižvelgiant į tai turėtų būti sustiprintos subsidiarumo principo taikymo patikros taip pat ir nacionalinių parlamentų galios ES teisės aktų kūrime.
                  

                     Visų pirma, reikia sudaryti palankesnes sąlygas labiau įtraukti nacionalinių parlamentų pozicijas, perspektyvas ir kitus pasiūlymus į politinį dialogą. Be to, atsižvelgiant į nacionalinių parlamentų prašymus, turėtų būti pratęsti konsultavimosi su nacionaliniais parlamentais terminai, dėl kurių susitartų nacionaliniai parlamentai ir Komisija pagal subsidiarumo principo taikymo patikras.
                  

                     Atkreiptinas dėmesys į tai, jog Komisijos parengtos metinės ataskaitos yra šiek tiek atsainios, jose dažnai trūksta išsamesnių svarstymų, kaip formuojant ES politiką laikomasi subsidiarumo ir ypač proporcingumo principų.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Karim report today. As a matter of principle we cannot support a report which endorses the current legislative system under the Treaties. UKIP is opposed to any system which gives the EU the right to impose legislation on the UK and of any concomitant system of giving national Parliaments permission to legislate on some issues, a system which is the very negation of Parliamentary sovereignty.

                     ‘Subsidiarity and proportionality’ are weasel words intended to convey the sense that the EU is not a monolithic, all-pervading entity and that the ability of Member States to legislate has somehow been left intact by the Treaties. In reality the concept makes no difference whatsoever to the nature and extent of the ‘competences’ of the EU and the vast areas of policy over which the EU an effective monopoly in its ability to legislate. The EU's power of legislation remains intact.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – I principi di sussidiarietà e proporzionalità, sanciti all'articolo 5 del TFUE, sono principi fondamentali dell'Unione europea. Il necessario maggiore coinvolgimento degli Stati membri nella definizione delle politiche europee deve essere sempre in linea con i suddetti principi, e in alcuni casi la definizione degli stessi e la ripartizione delle competenze tra gli Stati membri e l'UE è motivo di confusione. Considerato che un maggiore dialogo tra i Parlamenti nazionali e le Istituzioni europee può contribuire al rispetto di tali principi e ridurre i cosi si ricorso al cosiddetto ‘cartellino giallo’, ho votato a favore.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržavam odluku Europske komisije o pokretanju javnog savjetovanja o reviziji smjernica za procjenu učinka te o smjernicama za savjetovanje s dionicima koje je uslijedilo nakon zahtjeva Parlamenta za poboljšanje komunikacije s civilnim društvom u Rezoluciji od 14. rujna 2011. o boljem zakonodavstvu, supsidijarnosti i proporcionalnosti. Smatram da je ocjenjivanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti važan dio postupka donošenja politika u Europskoj uniji.
                  

                     Pozdravljam postupak kojim bi se tijekom izrade proračuna Europske unije proračunska tijela služila cjelovitom ocjenom rezultata politika koje podržava Europska komisija čime bi se postigla veća učinkovitost jer je iznesena činjenica da se proračunska sredstva EU-a u nekim slučajevima troše na projekte kojim se ne ostvaruju konkretni rezultati. Pozivam Komisiju da razmotri uvođenje procjena na licu mjesta za projekte s velikim lokalnim financijskim učinkom te da u skladu s načelima proporcionalnosti i supsidijarnosti pojednostavi postupke prijave za fondove Europske unije kako bi takvi postupci bili učinkovitiji i uspješniji.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Le rapport relève que la procédure dite du carton jaune a réussi une seule fois à persuader la Commission d'abandonner une proposition, en 2012. Le reste du temps, la Commission a rejeté avec arrogance les objections. La subsidiarité est donc un leurre. La Commission ne la respecte pas et la viole directement ou indirectement par le biais d'‘actes délégués’, c'est-à-dire de décrets-lois auxquels elle recourt massivement, comme le rapport le déplore.
                  

                     Le texte dénonce cette situation. Mais il déçoit en se bornant à appeler la Commission à engager un dialogue avec les parlements nationaux et à améliorer ses études d'impact. C'est une solution beaucoup plus radicale qu'il faudrait: créer une vraie procédure de carton rouge, un droit de veto, qui permettrait à chaque État membre de s'opposer à une proposition législative de la Commission. Cela constituerait ainsi un premier pas vers le remplacement de l'Union européenne par l'Europe des nations.
                  

                     En l'état, je vote donc contre ce rapport, par trop pusillanime.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti polazište su za oblikovanje politike i temeljna vodeća načela Europske unije. Stoga, naglašavam da bi primjena nadležnosti EU-a trebala biti nadahnuta tim načelima. U područjima koja nisu u isključivoj nadležnosti Europske unije, načelom supsidijarnosti želi se zaštititi pravo država članica da donose odluke i djeluju te dati legitimitet djelovanju Unije ako države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve nekog djelovanja, stoga ono ima praktičnu važnost posebno u okviru zakonodavnih postupaka.
                  

                     Načelom proporcionalnosti, djelovanje institucija EU-a nastoji se postaviti unutar određenih granica. Prema tom pravilu, djelovanje EU-a mora biti ograničeno na ono što je nužno za postizanje ciljeva Ugovora. Iz tog razloga, ističem potrebu da europske institucije poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te napominjem važnost procjena učinka i mehanizama za provjeru načela supsidijarnosti i proporcionalnosti budući da su od ključne važnosti za suradnju europskih i nacionalnih institucija.
                  

                     Izražavam zabrinutost što su godišnja izvješća Komisije na neki način rutinska te se u njima često ne razmatra detaljnije na koji način se supsidijarnost, a posebno proporcionalnost, poštuje pri oblikovanju politike EU-a. Vjerujem u snažnu Europu koja je sposobna svojim građanima živote činiti boljima te žalim što ovo izvješće ne slijedi ista uvjerenja.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Estes relatórios anuais fazem o acompanhamento da aplicação do artigo 5.o do TUE. A aplicação destes princípios está intimamente relacionada com a relação entre a União Europeia e as autoridades dos Estados-Membros, os parlamentos nacionais.
                  

                     Não obstante o articulado do referido artigo, a prática demonstra a tendência em curso de reforço da atuação da União em desfavor da atuação nacional ou regional, com o argumento de que determinados objetivos são mais bem alcançados ao nível da União. Os Parlamentos Nacionais acabam não só por ter pouca relevância como são desconsiderados.
                  

                     É disso exemplo o caso da Procuradoria Europeia, que teve um cartão amarelo dos parlamentos, mas que a Comissão acabou por manter. Os parlamentos nacionais não podem tornar-se meros espectadores do processo legislativo da UE, que abarca áreas determinantes do seu dia-a-dia e do seu coletivo devir.
                  

                     Ainda que promova algumas críticas à Comissão, o relator apoia a ideia da necessidade de centralização da decisão, valorizando a política de diminuição legislativa numa visão economicista. A imposição de políticas comuns tem como fim, além da perda de soberania dos estados, o benefício de uns Estados em detrimento de outros.
                  

                     Rejeitamos o ataque às soberanias e a tentativa de esvaziamento do papel e das responsabilidades dos parlamentos nacionais, estruturas representativas dos cidadãos. Votámos contra.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržao sam izvješće kolege Sajjada Karima, o godišnjim izvješćima za 2012. i 2013. o supsidijarnosti i proporcionalnosti. Radi se o integralnim načelima kreiranja politika, kako bi se ustanovilo može li EU postići ciljeve bolje od lokalnih ili regionalnih inicijativa.
                  

                     Smatram nužnim naglasiti važnost načela supsidijarnosti, posebice putem postupaka potpune procjene učinka, kojima se temeljito evaluiraju usklađenost s načelom i time su istovremeno i esencijalni za unaprjeđenje povjerenja građana, koji načelo supsidijarnosti usko vežu za demokraciju.
                  

                     Zalažem se za provođenje daljnje provjere supsidijarnosti i potpunu procjenu učinka po okončanju zakonodavnog postupka, s obzirom da će taj period pomoći kreatorima politika u procjeni usklađenosti zakonodavstva s temeljnim načelima EU-a te povećati transparentnost cjelokupnog postupka.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur des rapports annuels 2012 et 2013 sur la subsidiarité et la proportionnalité, dont le vote initial avait été reporté en raison des négociations sur l'accord institutionnel ‘Mieux Légiférer’.
                  

                     Avec ce texte, j'ai souhaité soutenir une meilleure intégration des parlements nationaux à la procédure législative européenne grâce à une procédure de ‘carton vert’, donnant la possibilité de demander à la Commission européenne de travailler à une initiative, une révision ou un retrait d'une législation de l'UE. Il est aussi proposé de réaliser une étude d'impact au terme de chaque processus législatif pour s'assurer que le résultat du travail d'examen est conforme aux principes de proportionnalité et de subsidiarité.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Karim report today. As a matter of principle we cannot support a report which endorses the current legislative system under the Treaties. UKIP is opposed to any system which gives the EU the right to impose legislation on the UK and of any concomitant system of giving national Parliaments permission to legislate on some issues, a system which is the very negation of Parliamentary sovereignty.

                     ‘Subsidiarity and proportionality’ are weasel words intended to convey the sense that the EU is not a monolithic, all-pervading entity and that the ability of Member States to legislate has somehow been left intact by the Treaties. In reality the concept makes no difference whatsoever to the nature and extent of the ‘competences’ of the EU and the vast areas of policy over which the EU an effective monopoly in its ability to legislate. The EU's power of legislation remains intact.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei a favor do presente relatório por concordar que a verificação do princípio da subsidiariedade é muito importante para a colaboração entre as instituições europeias, nacionais e regionais. O princípio da subsidiariedade apenas permite à União agir para além da sua competência quando os objetivos da ação em causa não possam ser alcançados pelos Estados-Membros, tanto ao nível central como ao nível regional e local, podendo contudo, devido às dimensões ou aos efeitos da ação considerada, ser melhor alcançados ao nível da União.
                  

                     Por outro lado, o princípio da proporcionalidade obriga a que o conteúdo e a forma da ação da União não devem exceder o necessário para alcançar os objetivos dos Tratado.
                  

                     Concordo, por isso, que a formulação de políticas deve respeitar o princípio da subsidiariedade e ter valor acrescentado europeu palpável. E entendo que é essencial que o princípio da subsidiariedade seja respeitado tendo em conta o papel dos parceiros sociais e assegurando a sua autonomia de acordo com os costumes e as tradições dos Estados-Membros; as violações do princípio da subsidiariedade podem ter consequências na perda de confiança dos cidadãos.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – El principio de subsidiariedad pretende determinar el nivel de intervención más pertinente en los ámbitos de las competencias compartidas entre la UE y los países de la UE, ya sea a escala nacional, regional o local. En cualquier caso, la UE solo puede intervenir cuando su actuación sea más eficaz que la de las administraciones nacionales, regionales o locales de los Estados Miembros.
                  

                     El principio de proporcionalidad, aplicable a toda la acción de la UE, establece que la acción de la Unión debe limitarse a lo que es necesario para lograr los objetivos establecidos en los Tratados.
                  

                     La aplicación de estos principios permite determinar cuándo la UE es competente para legislar y contribuye a que las decisiones sean adoptadas lo más cerca posible de los ciudadanos.
                  

                     El Parlamento Europeo elabora informes anuales sobre la aplicación de estos principios en la Unión. He decidido no apoyar con mi voto los informes relativos a los años 2012 y 2013 utilizados por el ponente conservador británico para plasmar su agenda antieuropea y euroescéptica. Estos informes pretenden reforzar los poderes de los parlamentos nacionales para obstaculizar las decisiones adoptadas por la Unión, reducir su capacidad legislativa y debilitar el proyecto europeo.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, qui salue la participation et l'engagement accrus des parlements nationaux dans le processus législatif européen au cours de ces dernières années, mais qui constate cependant que des efforts restent encore à faire à cet égard. Ainsi, par exemple, le texte adopté suggère notamment que, dans un premier temps, la Commission européenne engage annuellement un débat avec chaque parlement national pour renforcer son dialogue avec eux.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau prieš šį pranešimą. Mano įsitikinimu, dokumentas yra parengtas neblogai – jame iškeliama svarbi konsultavimosi su nacionaliniais parlamentais problematika, pateikiama vertingų pasiūlymų dėl teisės aktų projektų poveikio vertinimo tobulinimo, ‘žaliosios kortelės’, paspartinančios teisės aktų priėmimą, procedūros įvedimo ir kita.
                  

                     Kartu aš pritariu frakcijos nuomonei, jog pranešimas nėra pakankamai ambicingas. Jame įvardijami tikslai jau arba yra pasiekti, kaip, pavyzdžiui, konsultacijų su nacionaliniais parlamentais laikotarpio prailginimas nuo 8 iki 12 savaičių, arba, kai poveikio vertinimo atveju, jau yra įgyvendinami. Kitą vertus, siūloma poveikio vertinimo reforma, numatanti pilną teisės akto poveikio vertinimą prieš jam įsigaliojant (vietoje dabartinio supaprastinto vertinimo), mano manymu gerokai apsunkintų ir prailgintų teisėkūros procesą ir tikrai neprisidėtų prie geresnės teisėkūros tikslų.
                  

                     Todėl balsuoju prieš, bet prašau tai įvertinti kaip konstruktyvią kritiką, raginančią tęsti pradėtą darbą ir parengti toliau siekiančias pranešimo tezes.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – O controlo da subsidiariedade e da proporcionalidade por parte dos parlamentos nacionais analisado por este relatório é uma parte fundamental da aplicação destes princípios no âmbito do edifício normativo europeu.
                  

                     De facto, a subsidiariedade e a proporcionalidade são um elemento integrante e orientador da formulação de políticas europeias, a fim de estabelecer o nível de melhoria que os resultados políticos da ação da União Europeia podem alcançar, ao nível do reforço, do diálogo e da cooperação com os parlamentos nacionais.
                  

                     O que os relatórios de 2012-2013 sobre a subsidiariedade e a proporcionalidade vieram demonstrar foi uma maior participação e um maior envolvimento dos parlamentos nacionais no processo legislativo europeu, demonstrando a maior eficácia dos objetivos a um nível macro do que através de simples medidas nacionais ou regionais.
                  

                     Tal como o relator, considero que o reforço do diálogo político entre a Comissão e os parlamentos nacionais é fundamental, assim como a realização de avaliações de impacto credíveis que permitam auxiliar nos processos de tomada de decisão, durante o processo legislativo, onde as questões relativas à subsidiariedade e proporcionalidade se colocam com maior acutilância.
                  

                     Face ao que precede, decidi apoiar este relatório do colega Karim.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce texte qui rappelle que les principes de subsidiarité et de proportionnalité font partie intégrante de l'élaboration des politiques de l'Union. En effet, ces deux principes permettent de déterminer si une action de l'UE est plus à même d'atteindre des objectifs politiques ou si une action nationale ou régionale est préférable.
                  

                     Les rapports annuels de 2012 et 2013 sur la subsidiarité et la proportionnalité soulignent notamment l'importance des analyses d'impact approfondies, qui permettent de fournir des informations et d'évaluer le respect de la subsidiarité d'une manière approfondie.
                  

                     Au final, le respect de ces deux principes permet d'améliorer la confiance des citoyens et de mener à bien, en utilisant la manière la plus efficace, les objectifs politiques que nous nous fixons.
                  

Massimiliano Salini (PPE),
per iscritto. – Il voto del Parlamento su questo rapporto relativo ai processi decisionali dell'UE invita la Commissione a tenere in considerazione i pareri motivati dei parlamenti nazionali e a incoraggiare il dialogo fra i parlamenti nazionali e la Commissione fin dalla fase iniziale del processo legislativo.
                  

                     Si tratta di ribadire la centralità del principio di sussidiarietà sancito dai trattati. Il suo rispetto e l'impegno per la sua attuazione reale sono fondamentali per ridurre il deficit democratico di cui soffre attualmente l'Unione e da cui dipende la fiducia dei suoi cittadini verso le istituzioni.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado abstención en este informe sobre subsidiariedad y proporcionalidad porque, aunque tiene algunos aspectos interesantes en cuanto a transparencia y evaluación del proceso legislativo para la protección de los principios de subsidiariedad y proporcionalidad, la visión general del texto es conservadora, y propone regular los sistemas de litigio internacional entre inversionistas y estados, que rechazamos.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für die Jahresberichte 2012-2013 über die Anwendung der Grundsätze der Subsidiarität und Verhältnismäßigkeit gestimmt. Diese sind ein integraler Bestandteil der Politikgestaltung auf EU-Ebene, um festzustellen, ob politische Ziele der Europäischen Union besser mit nationalen Initiativen oder Maßnahmen der EU erreicht werden können. Von wesentlicher Bedeutung ist dabei die sorgfältige Folgenabschätzung der Einhaltung des Subsidiaritätsprinzips.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe observa, adecuadamente, como el principio de subsidiariedad puede invocarse para frenar propuestas muy lesivas para la clase trabajadora, como fue en el pasado la directiva Monti II (que limitaba el derecho a huelga en los Estados) o en el presente, la inclusión de los ISDS (que sancionan a los Estados que regulan contra los intereses de las multinacionales) en los tratados comerciales. También lo valora como elemento democratizador, al permitir un mayor peso a los Parlamentos nacionales en las decisiones europeas.
                  

                     Del mismo modo, observa la importancia de que la legislación sea proporcionada (algo que, como argumenta la opinión de empleo anexa al informe, no debería utilizarse como pretexto para la reducción de los derechos sociales).
                  

                     Sin embargo, el texto se resiste a denunciar explícitamente como la ambigüedad inherente a los conceptos de subsidiariedad y proporcionalidad está siendo utilizada por la UE para reducir su legislación a su núcleo neoliberal (competencia, gobernanza, Mercado Único, acuerdos de comercio…) y para contribuir a una agenda desreguladora, respectivamente. El silencio cómplice en el tema de la gobernanza, que representa un ataque claro a la subsidiariedad con su chantaje a las finanzas públicas, es especialmente grave.
                  

                     Por todo ello, me he abstenido.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Con il voto di oggi, il Parlamento ribadisce che i principi di sussidiarietà e proporzionalità sono principi guida fondamentali per l'Unione europea.
                  

                     Le due relazioni della Commissione europea del 2012 e del 2013 esaminano come i due principi in questione sono stati attuati dalle varie istituzioni europee. In particolare, è opportuno che i parlamenti nazionali, più incisivi sul territorio, siano coinvolti maggiormente nel procedimento legislativo dell'UE e nei controlli di sussidiarietà. In merito a quest'ultimo punto, sostengo che oltre alle valutazioni d'impatto che sono redatte solitamente all'inizio del procedimento legislativo, dovrebbero essere eseguite ulteriori valutazioni sia nella fase intermedia, sia al termine del processo legislativo e prima dell'adozione di un testo definitivo, al fine di garantire che sussidiarietà e proporzionalità siano rispettate.
                  

                     Ho sostenuto quindi la relazione con il mio voto favorevole, convinto del fatto che un più attento controllo da parte delle istituzioni europee e nazionali consentirà di intraprendere azioni legislative in modo più efficiente, evitando oneri normativi superflui e apportando benefici concreti per i cittadini.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Karim report today. As a matter of principle we cannot support a report which endorses the current legislative system under the Treaties. UKIP is opposed to any system which gives the EU the right to impose legislation on the UK and of any concomitant system of giving national parliaments permission to legislate on some issues, a system which is the very negation of parliamentary sovereignty.

                     ‘Subsidiarity and proportionality’ are weasel words intended to convey the sense that the EU is not a monolithic, all-pervading entity and that the ability of Member States to legislate has somehow been left intact by the Treaties. In reality the concept makes no difference whatsoever to the nature and extent of the ‘competences’ of the EU and the vast areas of policy over which the EU an effective monopoly in its ability to legislate. The EU's power of legislation remains intact.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report on these important principles in the European Union because it reinforces Labour's backing of an EU that takes into account the views and needs of its citizens and their national parliaments. This increases democratic quality and closes the deficit of democracy in the EU.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – I voted in favour of the annual report '12-'13 on subsidiarity and proportionality in the European Union as the idea of the report is in line with my stands on subsidiarity. It calls for a subsidiarity culture in the EU and that all reports should be checked on this matter as well.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Pozitivno sam glasao za ovo izvješće, no ovo obrazloženje glasovanja nastaje kao kritika postojećem sustavu vrednovanja rada zastupnika u Europskom parlamentu isključivo na osnovu statističkog broja parlamentarnih aktivnosti potenciranog u Hrvatskoj, a koji zapravo ne odražava stvarnu kvalitetu i količinu rada, učinkovitost te ponajviše uspjeh zastupničkog djelovanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Nepodporila som správu, lebo neprešli dôležité pozmeňujúce návrhy, aj keď zásady subsidiarity a proporcionality považujem za kľúčový nástroj Únie pre tvorbu politiky, ktorý pomáha členským štátom na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni účinne riešiť uplatňované ciele. V správe sa opäť stretávame s poukázaním na prípady, keď sa zásade subsidiarity v posúdeniach vplyvu, ktoré vypracovala Komisia, nevenovala primeraná pozornosť. Za neprijateľné považujem najmä to, že u viac než 30 % posúdení vplyvu, ktoré výbor preskúmal v rokoch 2012 a 2013, sa poukazuje na neuspokojivú analýzu zásady subsidiarity. A čo je ešte horšie je to, že tento počet vzrástol v roku 2014 na 50 %. Verím, že Komisia sa pri revízii usmernení, ktoré sa vzťahujú na posúdenia vplyvu, bude vážnejšie zaoberať touto otázkou a urobí všetko preto, aby sa tento nelichotivý stav v ďalšom období zlepšil. Je veľmi dôležité, aby sme v záujme dodržiavania zásady subsidiarity posilnili politický dialóg nielen v prípadoch žltej alebo oranžovej karty, ale aj ako všeobecné pravidlo (prípadne zvážiť postup zelenej karty). Rovnako očakávam, že európske inštitúcie a národné parlamenty budú naďalej usilovať o podporu ‘kultúry subsidiarity’ v celej EÚ.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti sta temeljni vodilni načeli Evropske unije in poročilo pozdravlja dejstvo, da je bilo v letih 2012 in 2013 skrbno pregledana skladnost teh dveh načel s strani institucij EU in nacionalnih parlamentov.
                  

                     Pozitivno je dejstvo, da nacionalni parlamenti tesneje sodelujejo in se več vključujejo v evropski zakonodajni proces, saj je tako večja zavest o temeljnih načelih EU, med katerimi sta tudi subsidiarnost in sorazmernost v medinstitucionalnem okviru.
                  

                     Poleg tega so nacionalni parlamenti pomembni zaradi ozemeljskega vpliva in bližine državljanom, zato se morajo vsi parlamenti še bolj vključiti v evropsko razpravo.
                  

                     Ker so ocene učinka važen pripomoček pri odločanju v zakonodajnem postopku, bi morali v njih tudi upoštevati vprašanja v zvezi s subsidiarnostjo in sorazmernostjo. Po zaslugi temeljitih ocen učinka bi se lahko povečalo zaupanje državljanov, ker je načelo subsidiarnosti ključen element demokratičnega procesa, z ocenami učinka pa bi lahko prišlo do natančne ocene skladnosti z s tem načelom.
                  

                     Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, določeni v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji, bi morali usmerjati izvajanje pristojnosti EU. Zaradi navedenega sem glasoval za poročilo.
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Il principio di sussidiarietà e quello di proporzionalità sono dei cardini della costruzione europea, poiché inquadrano l'azione dell'Unione europea nei suoi rapporti con gli Stati membri.
                  

                     Grazie al primo, nelle aree che non sono di competenza esclusiva dell'UE, essa agisce solo se e nella misura in cui gli obiettivi dell'azione in causa non possono essere raggiunti dagli Stati membri, a livello centrale, regionale o locale e, in conformità con il secondo, tale intervento non può andare oltre quanto sia necessario per raggiungere gli obiettivi stabiliti dai trattati. L'applicazione di questi due principi alle azioni e politiche dell'UE ha consentito nel corso del tempo la creazione del mercato interno con le libertà di circolazione e la progressiva integrazione economica e politica, che le forze progressiste continuano a portare avanti.
                  

                     Sfortunatamente, le relazioni annuali sull'applicazione dei due principi votate oggi sostengono una visione euroscettica e fuorviante, poiché propongono di introdurre una serie di procedure per limitare l'azione legislativa dell'UE in modo strumentale e al di là delle condizioni previste dalle disposizioni dei trattati sulla base dei principi citati. Per queste ragioni ho espresso voto negativo sulla relazione nel suo complesso.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Zásada subsidiarity a proporcionality je základným princípom práva EÚ, ktorý vymedzuje jej právomoci. Dodržiavanie týchto zásad je kontrolované európskymi inštitúciami a národnými parlamentmi. Na základe výročných správ vypracovaných Európskou komisiou je však potrebné aktívnejšie začleniť národné parlamenty do rozhodovacieho procesu, aby bolo zabezpečené efektívne dodržiavanie týchto zásad.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti su jedna od načela djelovanja Europske unije te predstavljaju početnu točku za oblikovanje politike. Godišnja izvješća o supsidijarnosti i proporcionalnosti za 2012. i 2013. godinu ukazuju na porast postotka obrazloženih mišljenja u ukupnim podnescima u odnosu na 2010. i 2011.
                  

                     Nacionalni parlamenti su primijetili da uključivanje važnih i brojnih delegiranih ovlasti otežava učinkovitu ocjenu potpune usklađenosti završnih propisa s načelom supsidijarnosti. Nadalje, u izvješćima Komisije često se ne razmatra detaljnije na koji način se načela supsidijarnosti i proporcionalnosti poštuju u oblikovanju politike EU-a. Određeni politički ciljevi ne mogu se europskim djelovanjem uvijek ostvariti bolje nego što se to može nacionalnim ili regionalnim inicijativama.
                  

                     Potpune procjene učinka kojima se procjenjuje poštovanje načela supsidijarnosti ključne su za povećanje transparentnosti i veće povjerenje građana u demokratski postupak. Potreban je snažniji pristup i politički dijalog kako bi se u potpunosti priznalo i zajamčilo poštovanje načela supsidijarnosti, te stoga podržavam ovo izvješće.
                  

Catherine Stihler (S&D),
in writing. – I advocate an EU which takes into account the views and needs of its citizens and national parliaments, increasing democracy and closing the ‘democratic deficit’, as well as ensuring that legislation is adopted at the most appropriate level to be most effective.

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti ukazuju na to koliko je EU učinkovitija u ostvarivanju političkih ciljeva od nacionalnih i regionalnih institucija. Za to se koriste detaljne procjene utjecaja nakon provedbe zakonodavstva. To razdoblje nakon provedbe omogućuje bolju procjenu jer pogoduje napretku transparentnosti pri objavi rezultata. Na taj način snažan politički dijalog dobiva na značenju. Potiče se što raniji dijalog i uključenost izvjestitelja EU-a s državnim parlamentima.
                  

                     Podržavam izvješće o godišnjim izvješćima za 2012. i 2013. o supsidijarnosti i proporcionalnosti. Smatram da je načelo supsidijarnosti bitno za povjerenje građana EU-a u zakonodavstvo i procese značajne za demokraciju i život u EU-u. Jedno od temeljnih načela demokracije je supsidijarnost i na tome se cijeli proces temelji što pridonosi i transparentnosti procesa demokracije.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Hlasoval som za návrh a plne podporujem všetky snahy o zvýšenie subsidiarity rozhodovania v Európskej únii. Aj keď sa oficiálne Európska únia k princípu subsidiarity hlási, v skutočnosti ho v praxi neustále porušuje, čo je tiež spolu s nerešpektovaním vlastných pravidiel hlavným koreňom dnešných problémov EÚ.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti 2012 in 2013.
                  

                     S pravilno uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti bomo lahko dejansko prišli do zakonodaje, ki bo koristila državljanom, podjetjem in delavcem ter se izognili nepotrebnim upravnim bremenom.
                  

                     Odbor za proračunski nadzor se je še posebej zavzel, da Komisija v skladu z obema načeloma poenostavi postopke pridobitve sredstev EU.
                  

                     Prijavni postopki morajo biti učinkoviti in usmerjeni k rezultatom. Hkrati pa bi morala Komisija bolje dokazati in pokazati dodano vrednost programov iz večletnega finančnega okvira v upravičenih državah članicah.
                  

                     Presoja načel subsidiarnosti in sorazmernosti mora biti bistveni element Unije in priprave ter ocenjevanja njenih politik in za zaupanje državljanov v EU.
                  

                     Za zabijanje žebljev je dovolj kladivo, in niso potrebni težki stroji in vsakega problema ni treba reševati na ravni EU, ampak se lahko primerno reši na nacionalni ravni.
                  

Kay Swinburne (ECR),
in writing. – I voted in favour of this report and I fully support its calls for greater respect for national parliaments, and subsidiarity and proportionality, in the EU legislative process.

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η δυσπιστία και ο ευρωσκεπτικισμός των πολιτών είναι αποτέλεσμα της μη συμμόρφωσης προς τις αρχές της αναλογικότητας και επικουρικότητας στη χάραξη ενωσιακών πολιτικών. Προφανώς, δε φταίνε οι λαοί της Ευρώπης, όση προπαγάνδα και αν χρησιμοποιείται.
                  

                     Οι εκθέσεις 2012-2013 αποδεικνύουν την αδυναμία εφαρμογής των αρχών προς όφελος των πολιτών, των επιχειρήσεων και των εργαζομένων, για μείωση του κόστους και αποφυγή μη απαραίτητων κανονιστικών επιβαρύνσεων.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – A jelentés tárgya a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesülése az Unióban, annak vizsgálata, hogy e két alapelvet hogyan sikerült az uniós intézményeknek érvényesíteni a jogalkotás és jogalkalmazás során, hogyan került e két alapelv gyakorlatban alkalmazásra.
                  

                     A jelentés azt vizsgálja, hogy az EU intézmények és testületeik alkalmazzák-e ezt a két alapelvet, és amennyiben igen, hogyan működik ez a gyakorlatban. E folyamatok fejlődését és helyzetét vizsgálja a jelentés, összevetve az elmúlt évek gyakorlatát.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal nem támogattam a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló jelentést, mert azt jelen fázisban nem érzem kellően kidolgozottnak, a szorosabb európai együttműködést helyes irányba előmozdító dokumentumnak.
                  

                     Mindazonáltal aláhúzom, ahogy azt a jelentés is kiemeli, a szubszidiaritás és az arányosság az EU alapvető vezérelvei, amelyekre támaszkodva minden jogalkotási folyamat elején fel kell mérni, hogy a szakpolitikai célkitűzéseket uniós szinten, nemzeti vagy regionális kezdeményezések révén lehet-e jobban megvalósítani. Helyeslem, hogy a jelentéstevő felhívta a figyelmet arra, hogy az uniós költségvetési forrásokat egyes esetekben olyan projektekre fordították, amelyek nem érnek el hatékony eredményeket, ezért lényeges, hogy a Bizottság a helyi szinten jelentős pénzügyi hatást kifejtő projektek esetében vegye fontolóra helyszíni értékelések bevezetését.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Salut rapoartele anuale privind respectarea principiilor de subsidiaritate și proporționalitate în Uniunea Europeană.
                  

                     Exercitarea competențelor Uniunii Europene trebuie să se bazeze pe aceste principii, de altfel - întocmai cum este stipulat în articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. UE poate să intervină în domeniile care nu sunt de competența sa exclusivă ‘numai dacă și în măsura în care obiectivele acțiunii preconizate nu pot fi realizate în mod satisfăcător de statele membre nici la nivel central, nici la nivel regional și local’. Totodată, acțiunea Uniunii nu trebuie să depășească ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor tratatelor. Astfel, trebuie să facem o prioritate din colaborarea între parlamentele naționale și instituțiile europene. Schimburile de opinii în acest moment și practicile de control al acestor principii nu se derulează în parametrii optimi. Credem într-o Europă puternică, care este capabilă de a acționa și de a transforma viața cetățenilor europeni spre mai bine. Acțiunea UE trebuie să fie direct proporțională cu nevoia de a atinge obiectivele comun asumate. Tot ce trece de această graniță, poate fi înțeles ca un exces de control.
                  

                     Prin urmare, credem într-o Europă puternică, dar în același timp considerăm că tocmai puterea de decizie a statelor membre ne întărește.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Nous constatons que les accords commerciaux préférentiels en vigueur ont montré qu'ils peuvent être bénéfiques à l'économie européenne et engendrer de la croissance et de l'emploi.
                  

                     Les retombées des accords commerciaux sont tributaires du résultat des négociations et les projections en matière d'impact sont dès lors toujours fondées sur des hypothèses. La Commission doit donc réaliser les évaluations de l'incidence sur le développement durable avant le lancement des négociations des accords commerciaux dans le cadre d'un exercice d'évaluation de l'impact ex ante afin d'analyser les retombées économiques, sociales et environnementales sur les citoyens et les entreprises de l'Union, et plus particulièrement sur les PME. Les États membres devraient également jouer un rôle crucial dans l'évaluation des avantages potentiels et des retombées des accords commerciaux préférentiels sur leur propre économie.
                  

                     J'insiste sur l'importance capitale d'un mécanisme adéquat de consultation, de dialogue et de participation des citoyens, des entreprises (notamment des PME) et de la société civile au processus décisionnel relatif à la politique commerciale de l'Union
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – Many Europeans believe that the EU is both too distant and too involved in national matters. I voted in favour of this report assessing the implementation of these two principles in 2012 and 2013, as I agree that we should work on making impact assessments more effective, and involve our national parliaments in the European legislative process even more. This will bring the citizens closer to the EU, and bring the EU closer to the citizens.

László Tőkés (PPE),
írásban. – A jelentés tárgya a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesülése az Unióban, annak vizsgálata, hogy e két alapelvet hogyan sikerült az uniós intézményeknek érvényesíteni a jogalkotás és jogalkalmazás során, hogyan került e két alapelv gyakorlatban alkalmazásra.
                  

                     A jelentés azt vizsgálja, hogy az EU intézmények és testületeik alkalmazzák-e ezt a két alapelvet, és amennyiben igen, hogyan működik ez a gyakorlatban. E folyamatok fejlődését és helyzetét vizsgálja a jelentés, összevetve az elmúlt évek gyakorlatát.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Aktivnije sudjelovanje i snažnija uključenost nacionalnih parlamenata u europskom zakonodavnom postupku posljednjih godina svakako označava pozitivan pomak, no slažem se s izvjestiteljevim stavom da je potreban dodatan rad kako bi se u potpunosti primjenjivala načela na kojima se temelji Europska unija, a to se prvenstveno odnosi na načelo supsidijarnosti koje štiti pravo država članica pri donošenju odluka i njihovo djelovanje na područja dogovorenim Ugovorom o Europskoj uniji.
                  

                     Stoga smatram da je nužno stvoriti obrasce koji jasnije definiraju kada i na kojoj osnovi trebaju intervenirati nacionalni parlamenti, a kada institucije Europske unije. Isto tako, podržavam prijedlog aktivnijeg sudjelovanja i veće uključenosti nacionalnih parlamenata u europskom zakonodavnom postupku. Vjerujem da će ojačani dijalog između Komisije i nacionalnih parlamenata doprinijeti povećanju povjerenja građana u demokratske postupke Europske unije, stoga sam podržala ovo izvješće.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti 2012 in 2013 sem podprla, saj podpiram tesnejše sodelovanje in večjo vključenost nacionalnih parlamentov v evropskem zakonodajnem procesu, rezultat tega pa je večja zavest o načelih, na katerih temelji EU, vključno z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti v medinstitucionalnem okviru.
                  

                     Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti sta sestavni del oblikovanja in vodenja EU politike, z njima ugotavljamo, ali z ukrepi EU dosegamo boljše rezultate od nacionalne ali regionalne politike.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado abstención en este informe sobre subsidiariedad y proporcionalidad porque, aunque tiene algunos aspectos interesantes en cuanto a transparencia y evaluación del proceso legislativo para la protección de los principios de subsidiariedad y proporcionalidad, la visión general del texto es conservadora, y propone regular los sistemas de litigio internacional entre inversionistas y estados, que rechazamos.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Ce rapport dénonce l'attitude dénigrante de la Commission devant la procédure de carton jaune. Il illustre très bien le caractère anti-démocratique des institutions européennes.
                  

                     Malheureusement il reste trop évasif quant aux mesures à prendre pour y remédier, et notamment sur la possibilité d'introduire un carton rouge qui serait un droit de veto et qui permettrait à chaque État de faire respecter sa souveraineté. Il constituerait ainsi un premier pas vers le remplacement de l'Union européenne par l'Europe des nations.
                  

                     J'ai voté contre ce rapport.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Az utóbbi években a nemzeti parlamentek szorosabban részt vettek és fokozottan bekapcsolódtak az európai jogalkotási folyamatba, amelynek következtében nagyobb figyelmet kaptak az EU alapját képező elvek, köztük intézményközi vonatkozásokban a szubszidiaritás és az arányosság elve. Ezzel kapcsolatban még további munkára van szükség, ezért a most tárgyalt jelentés a Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti párbeszéd megerősítése érdekében első lépésként azt javasolja, hogy a Bizottság évente tartson tanácskozást a parlamentekkel. Voksommal az S&D-frakció álláspontját követtem.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado abstención en este informe sobre subsidiariedad y proporcionalidad porque, aunque tiene algunos aspectos interesantes en cuanto a transparencia y evaluación del proceso legislativo para la protección de los principios de subsidiariedad y proporcionalidad, la visión general del texto es conservadora, y propone regular los sistemas de litigio internacional entre inversionistas y estados, que rechazamos.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – I voted against this file because it emphasises the importance of impact assessment and calls for a further subsidiarity check and full impact assessment to be undertaken at the conclusion of the legislative negotiations and in advance of the adoption of a final text, in order that compliance with subsidiarity can be guaranteed and that assessments including proportionality can be made.

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the Annual reports 2012-2013 on subsidiarity and proportionality. The report emphasises that the use of the EU's competences should be guided by the principles of subsidiarity and proportionality. It equally points out the crucial importance of proper consultation, dialogue and involvement of citizens, SMEs and civil society in the EU decision-making process for trade policy.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Los principios de subsidiariedad y proporcionalidad son un elemento clave para establecer los casos en los que la Unión Europea puede conseguir objetivos políticos de mejor manera con respecto a las autoridades nacionales y regionales. Este informe muestra como la proporción de opiniones razonadas ha incrementado significativamente. El ponente trata con acierto la necesidad de potenciar el diálogo político y el compromiso en este área. Hablamos por lo tanto de un informe equilibrado que ha sido fruto de un amplio compromiso por parte de la cámara, por lo que considero necesario votar a su favor.
                  

Elena Valenciano (S&D),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque pone en peligro el equilibrio frágil, pero esencial, para el buen funcionamiento de la Unión. El informe hace un llamamiento para la creación de pasos de procedimiento adicionales en nuestro proceso legislativo que ralentizan la carga burocrática, ya pesada, en nuestras instituciones, y hacen casi imposible la realización del proceso legislativo.
                  

                     Bajo estos principios y fuera de los ámbitos de competencia exclusiva, la Unión Europea sólo debería intervenir si es capaz de actuar con mayor eficacia que los países de la UE en sus respectivos niveles nacionales o locales. Estos principios, exigen que los medios utilizados por la UE, para alcanzar los objetivos fijados por los Tratados, no puedan ir más allá de lo necesario. Los principios de subsidiariedad y proporcionalidad deben equilibrarse con la necesidad de la eficiencia del trabajo de nuestras instituciones. Este equilibrio debe equilibrarse con medidas. Debemos decir sí a estos principios, pero no a costa de la eficacia de la Unión para sus ciudadanos.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor deze jaarverslagen, omdat de beginselen van subsidiariteit en evenredigheid een uiterst belangrijke leidraad zijn voor de Europese beleidsvorming. Deze verslagen geven veel informatie over de activiteiten van de Europese Instellingen met betrekking tot deze twee beginselen.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – O princípio da subsidiariedade parece positivo. O problema é que a tendência de que se fala é que se deve reforçar a atuação da União em desfavor da atuação nacional ou regional, pelo argumento de que determinados objetivos são mais bem alcançados ao nível da União.
                  

                     No cômputo geral, os parlamentos nacionais acabam por ter pouca relevância e a sua opinião é pouco considerada. Exemplo disso é o caso da Procuradoria Europeia, que teve um cartão amarelo dos parlamentos, mas cuja proposta a Comissão acabou por manter.
                  

                     Então para quê perguntar a opinião aos parlamentos nacionais se a sua opinião não conta? O esvaziamento das soberanias das estruturas representativas dos cidadãos que estão mais próximas dos mesmos é negativo. Os parlamentos nacionais tornam-se meros espectadores do processo legislativo da UE (como o demonstra a experiência do mecanismo dos cartões, relativo à vigilância do princípio da subsidiariedade), que abarca áreas determinantes do seu dia-a-dia e do seu coletivo devir.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Die Grundsätze der Subsidiarität und der Verhältnismäßigkeit stellen grundlegende Prinzipien in der EU dar. Sowohl der im Bericht geforderten Etablierung des Verfahrens der ‘grünen Karte’ als Vorstufe zum Vorwarnmechanismus als auch der geforderten Subsidiaritätsprüfung und Folgenabschätzung am Ende des Legislativverfahrens ist zuzustimmen.
                  

Daniele Viotti (S&D),
per iscritto. – Ho votato contro la relazione annuale sulla sussidiarietà e proporzionalità. Secondo il principio di sussidiarietà, nelle aree che non rientrano nelle competenze esclusive dell'Unione, dovrebbe essere intrapresa un'azione solo se gli obiettivi della proposta azione non possono essere raggiunti dagli Stati membri. Secondo il principio di proporzionalità, che viene applicato a tutte le azioni dell'Unione, ogni azione dell'Unione non deve eccedere il necessario per raggiungere gli obbiettivi dei trattati. Io credo fermamente nell'Europa che è in grado di agire e migliorare le vite dei cittadini. Questa relazione non è compatibile con questo obiettivo.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Die Entschließung des Europäischen Parlaments zu den Jahresberichten 2012-2013 über die Anwendung der Grundsätze der Subsidiarität und Verhältnismäßigkeit habe ich abgelehnt. Die Thematik ist an sich veraltet, die Themen, die in dem Bericht angesprochen werden, nicht mehr aktuell, da mehr als drei Jahre vergangen sind. Ferner ist dies ein Initiativbericht und keine legislative Reglung, dementsprechend hat er auch keine bindende Kraft. Der Text stellt daher keine Veränderung der EU-Gesetzgebung dar und wurde von mir deshalb abgelehnt.
                  

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. – Am votat Raportul referitor la rapoartele anuale 2012-2013 privind subsidiaritatea și proporționalitatea.
                  

                     Salut faptul că raportorul a inclus în documentul final și recomandările INTA, comisie care a constatat importanța politicii comerciale comune, în cadrul căreia UE poate profita de propria-i statură pentru a maximiza impactul în ceea ce privește negocierile, și a relațiilor economice ale UE cu țările terțe și organizațiile regionale, pentru creșterea economică în Europa și crearea de locuri de muncă.
                  

                     De altfel, INTA a subliniat nevoia clarificării, în raport cu principiul subsidiarității, a diviziunii competențelor atunci când politicile comerciale au consecințe asupra altor investiții decât investițiile străine directe, și anume investițiile de portofoliu, deoarece în cazul acordurilor de liber schimb actuale persistă unele controverse.
                  

                     INTA a mai subliniat și deosebita importanță a bunei consultări, a dialogului și implicării cetățenilor, a întreprinderilor (și anume a IMM-urilor) și a societății civile în procesul decizional de la nivelul UE privind politica comercială.
                  

Tomáš Zdechovský (PPE),
písemně. – Výroční zprávu o subsidiaritě a proporcionalitě jsem se rozhodl podpořit, neboť tyto zásady jsou základními principy, jimiž se celá Evropská unie řídí. Osobně také souhlasím s užším zapojením vnitrostátních parlamentů do evropského legislativního procesu, avšak uznávám, že je v této problematice ještě nutná celá řada další práce, která tyto národní parlamenty posílí a tím prohloubí požadovaný princip subsidiarity. Za pozitivní krok v této problematice pak shledávám i to, že v roce 2012 byl poprvé uplatněn tzv. postup žluté karty vnitrostátních parlamentů, což mělo za následek stažení návrhu Komise o výkonu práva na kolektivní akci v rámci svobody usazování a volného pohybu služeb (nařízení Monti II). Považuji za důležité, aby byl tento postup žluté karty pro vnitrostátní parlamenty i nadále snadno uplatnitelný.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Stanovisko k výročným správam za roky 2012-2013 o subsidiarite a proporcionalite som podporila. V tomto stanovisku spravodajca zdôrazňuje dôležitosť subsidiarity, proporcionality, ako aj potrebu väčšieho zahrnutia národných parlamentov jednotlivých členských štátov do legislatívneho procesu Európskej únie. Ja, ako aj skupina ECR, dlhodobo zdôrazňujeme práve potrebu dôkladnej kontroly subsidiarity a proporcionality, a to ako prostredníctvom posilnených dialógov s národnými parlamentmi, tak aj prostredníctvom hodnotení vplyvu nových legislatívnych návrhov. Rovnako ako spravodajca som presvedčená, že kontrola subsidiarity by nemala byť vykonávaná iba na začiatku legislatívneho procesu, a teda pri prvotnom návrhu, keďže zo skúseností vieme, že texty pôvodných návrhov sa v priebehu procesu dokážu veľmi výrazne zmeniť. Preto taktiež apelujem na zváženie ďalších dodatočných testov subsidiarity pred prijatím finálneho návrhu novej legislatívy.
                  

Kosma Złotowski (ECR),
na piśmie. – Zasada pomocniczości to niezwykle cenne narzędzie w procesie tworzenia prawa europejskiego. Daje ona możliwość zweryfikowania, czy działania podjęte na szczeblu europejskim są zasadne i efektywne. Państwa członkowskie i parlamenty narodowe mają dzięki tej zasadzie możliwość wypowiadania się i zajmowania stanowiska uwzględniającego ich perspektywę. W bardzo wielu sprawach stosowanie tej zasady pozwoliło uniknąć uchwalenia regulacji, które byłyby znacznie skuteczniejsze, gdyby uwzględniono krajową specyfikę i zostawiono daną materię w gestii prawodawcy z konkretnego państwa członkowskiego.
                  

                     Promocja zasady subsydiarności i jej szczególnego znaczenia powinna być ważnym zadaniem instytucji europejskich, a szczególnie Parlamentu Europejskiego, który jest głosem obywateli państw członkowskich. W wielu sprawach szersze uwzględnienie tego głosu pozwoliłoby uniknąć absurdów prawnych i usprawniłoby funkcjonowanie europejskiej administracji.
                  

                     Zgadzam się z tezami tego sprawozdania, które wskazuje, że Komisja Europejska niewystarczająco wsłuchuje się w głos państw członkowskich i w zgłaszane przez nich zastrzeżenia. Konstruktywny dialog między Komisją a państwami członkowskimi powinien być podstawą skutecznej legislacji. Powinien on uwzględniać kluczową rolę państw członkowskich w kształtowaniu polityki europejskiej i być bardziej otwarty na zastrzeżenia, jakie wobec propozycji Komisji formułują parlamenty narodowe. Zgadzam się z wnioskami przedstawionymi w tym sprawozdaniu i popieram wezwanie do lepszego stosowania zasady pomocniczości w pracach instytucji europejskich.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti sta temeljni vodilni načeli Evropske unije za ugotavljanje, ali lahko ukrepi, sprejeti na ravni Unije, učinkoviteje dosežejo cilje kot na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni.
                  

                     Seveda pa je potrebno upoštevati tudi načelo ekonomičnosti zakonodajnega postopka, da postopek sprejemanja pravnih aktov ostane pregleden, hiter in učinkovit.
                  

                     Letni poročili predstavljata dober kompromis med načeli subsidiarnosti, sorazmernosti in ekonomičnosti, zato sem ju tudi podprl.
                  
6.11.   Regulatory Fitness and Performance Programme (A8-0208/2015 - Sylvia-Yvonne Kaufmann)

Dichiarazioni di voto orali


Stefano Maullu (PPE). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ho votato convintamente questa relazione. Credo che si sia scampato un pericolo, infatti abbiamo evitato che fosse introdotto il concetto di profilo nutrizionale, completamente estraneo a quello che riguarda una buona e una cattiva alimentazione, ma soprattutto in palese contrasto con quelle che i regolamenti europei prevedono già, ovvero le informazioni sui cibi e sugli alimenti preparati.
                  

                     D'altro canto, votando a favore ed eliminando questa possibilità che aleggiava sulla relazione, abbiamo contribuito a garantire alla filiera dell'industria europea, l'industria alimentare, la possibilità di poter garantire che i cibi che produciamo in Europa e dico anche in Italia, abbiano il giusto valore sul mercato senza essere inficiati da possibili regolamentazioni che ne avrebbero danneggiato sicuramente la produzione e l'esportazione.
                  

Monica Macovei (ECR). – Domnule președinte, acest raport reglementează chestiuni importante cu privire la modalitatea de aplicare, de implementare și de verificare a eficienței măsurilor luate în ceea ce privește obiectivul pieței comune. Aș vrea să spun că este foarte important să ne uităm la cum e transpusă legislația în statele membre în ceea ce privește reglementarea pieței comune, dar, de asemenea, sunt foarte importante normele interne de aplicare, pentru că de multe ori normele interne de aplicare a unei legi schimbă total legea, destinația legii, miezul legii și obiectivele legii. Este important circuitul documentelor, sunt importante felurile în care se iau decizii, câte persoane trebuie să semneze pentru o decizie. Toate acestea pentru a îndepărta orice birocrație și orice timp suplimentar pentru aplicarea normală a acestor norme, a acestor acte ale Uniunii Europene, care sunt implementate în statele membre și care reglementează piața comună.
                  

Jiří Pospíšil (PPE). – Já jsem podpořil tuto zprávu, protože jsem přesvědčen, že jakýkoli postup Komise, který se týká přezkumu a zvyšování kvality evropské legislativy, je správný.
                  

                     Po svých zkušenostech v národní legislativě jsem přesvědčen, že při přijímaní právních předpisů vždy platí, že méně bývá více, a dvojnásobně to platí o evropských právních předpisech. Pokud tedy zde je vytvořen program Evropské komise, jak zkoumat kvalitu jednotlivých legislativních návrhů a vyhodnocovat následně aplikaci těchto právních předpisů, tak mi to připadá jako správné. Stejně jako vítám to, že jednou z programových tezí Junckerovy Komise bylo zpomalit legislativní proces a opravdu ubrat. Je to i vidět oproti množství navrhovaných právních předpisů za předchozí Komise, Junckerova Komise navrhuje předpisů méně.
                  

                     Myslím si, že je to správné a že bychom se mnohem více měli zabývat tím, jak jsou potom následně implementovány právní předpisy a jak v praxi fungují.
                  

Seán Kelly (PPE). – A Uachtaráin, vótáil mé agus mo ghrúpa leis na leasuithe go léir anseo agus dar ndóigh leis an tuarascáil féin, rud atá eisceachtúil. Ach ní nach ionadh mar is tuarascáil maith é.
                  

                     The REFIT programme especially is a very good one, and I strongly welcome the Commission's move towards a better regulation agenda led by Vice-President Timmermans. I especially welcome the emphasis on SMEs and how they can sometimes be hindered by excessive bureaucracy. SMEs are the drivers of employment and economic growth in the European Union.
                  

                     This time in particular we must do everything we can to ensure that all small businesses can prosper and create more and more jobs. Bad or excessive regulation is one of the main barriers to entry for small businesses. Incumbent market players can deal with this, but SMEs cannot, and for that reason I welcome the opportunities to have better regulation, removing excessive red tape, which will allow market access for SMEs. This will drive innovation, growth and lower consumer prices.
                  

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētāj! Normatīvās atbilstības un izpildes programmu viennozīmīgi var nosaukt par vienu no loģiskākajiem jauninājumiem, kas jebkad ir realizēts Eiropas Savienībā, bet, protams, tās galvenais mērķis ir tiesību aktu vienkāršošana, regulēšanas izmaksu samazināšana un tā tālāk.
                  

                     Bet kad mūsu iedzīvotāji prasa dažreiz mums, deputātiem, un vispār… Kad izsaka viedokli, kāpēc viņi ir pret vai daļēji skeptiski skatās uz Eiropas Savienību, skaidra atbilde ir, ka birokrātija un pārāk liela birokratizēšana ir tas iemesls, kāpēc dažreiz Eiropas Savienības iedzīvotāji neuzticas Eiropas Savienībai un tās varas iestādēm.
                  

                     Tā kā maksimāla caurskatāmība, konsultācijas ar ieinteresētām pusēm un vispār dialogs ar iedzīvotājiem un sociāliem partneriem — tas ir uzdevums numur viens, kas mums ir jāizpilda, un tas principā neprasa tik daudz laika un pūļu, lai tas viss notiktu. Bet kopumā es atbalstu šo dokumentu. Uzskatu, ka tas ir ļoti jēdzīgs. Paldies!
                  

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Kaufmann report today. As a matter of principle we do not support and will not vote for any report which accepts the right of the EU to make the laws of the United Kingdom, however virtuous the proposals seem in isolation. The report makes it clear that, in whatever form, the process of legislation is going to continue. Its only virtue is that it impliedly damns the method of legislation that has pertained over the last sixty-odd years and which has so damaged the fabric of British trade, manufacturing and business since our entry into the then EEC in 1973 by burdensome and anti-competitive legislation. Sadly, the damage – vast damage – has already been done and is ongoing. Only by returning all legislative power to a newly-liberated UK Parliament with all its sovereignty restored, can the legislative process be made relevant to UK interests and legislators fully accountable to the people.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La proposta di risoluzione riguarda la situazione attuale e le prospettive sul programma di controllo dell'adeguatezza e dell'efficacia della regolamentazione (REFIT) introdotto nell'accordo interistituzionale ‘Legiferare meglio’. La piattaforma mira a controllare l'adeguatezza e l'efficacia della regolamentazione. La relazione presenta delle criticità soprattutto riguardo al rischio di deregulation che il programma REFIT comporta. Inoltre poteva essere destinata maggiore attenzione alla trasparenza. Per questi motivi ho deciso di astenermi.
                  

Clara Eugenia Aguilera García (S&D),
por escrito. – He votado a favor del informe porque supone un avance en la legislación, avanzando en la simplificación de las normativas de la UE y en la reducción de los costes que ocasiona. En este sentido, y con el fin de promover el empleo en Europa, la reducción de las cargas burocráticas nos parece un medio adecuado.
                  

                     Los estándares de empleo no pueden reducirse ni debe crecer la precariedad laboral, de este modo la idea de ‘mejor regulación’ no debe convertirse en una excusa para eliminar la ordenación y reducir la capacidad legislativa de la UE.
                  

                     Se trata de poner en forma todo el aparato regulatorio de la UE, al tiempo que se evalúa el desempeño de la regulación emanada de las instituciones europeas.
                  

                     Así mismo, se logró garantizar la protección del dialogo social y el papel de consumidores e interlocutores sociales, así como los estándares medioambientales, sociales, de salud y de seguridad. Se ha conseguido también rechazar los llamamientos conservadores y antieuropeístas.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque a pesar de su apariencia técnica, supone un espaldarazo político a la estrategia de la Comisión para aumentar su poder legislativo y evitar el escrutinio de sus decisiones. Ex ante, la Comisión refuerza políticamente su agenda neoliberal con consultas y estudios técnicos a la medida de sus intereses, que le permiten fijar los límites de la discusión política. Ex post, se reserva el derecho a retirar propuestas legislativas que el Parlamento ha modificado (como fue el caso de la directiva de maternidad) o a introducir cambios en su aplicación que terminan por vaciar su contenido (como ha ocurrido con los nuevos parámetros de emisiones de NOx o de toxicidad química, REACH). Ambos cambios, bajo los eslóganes de una regulación ‘mejor’, ‘más adecuada’, ‘más informada’ o ‘más eficaz’ no pueden esconder el sesgo antidemocrático que caracteriza a la construcción europea.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce texte sur le programme pour une réglementation affûtée et performante.
                  

                     Ce rapport vise à identifier les contraintes administratives dans le but d'alléger la bureaucratie européenne qui pèse sur nos entreprises et nos concitoyens. Il préconise, par exemple, d'avoir recours plus fréquemment à des analyses d'impact, notamment sur la compétitivité, et souligne l'importance des évaluations ex post.
                  

                     Bien qu'il soit honorable de vouloir s'attaquer à la surrèglementation, nous contestons certaines recommandations formulées dans ce rapport, en particulier celle visant à privilégier les règlements aux directives. Par ailleurs, le rapporteur ne remet jamais en cause la Commission européenne, dont les mesures sont à l'origine des charges administratives que subissent au quotidien les agents économiques.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report which concealed its real agenda under terms such as ‘administrative burdens’ or ‘regulatory burdens’
                  
These are codes for an economy of low-pay, long-hours, non-unionised, de-regulated, two-tier, universal labour with the very barest minimum of social welfare support and privatised public services.
The discussion around lifting administrative burden for SMEs is something of a red herring: the extension of the Better Regulation Agenda is biased towards deregulation and will be used to justify lower standards for EU workers (including those in SMEs).
REFIT is linked to 'better law-making' and it is primarily concerned with de regulation. It is being concealed under the cover of efficiency but the agenda is very much related to financial de regulation.
Moreover, important initiatives such as maternity leave, cancer protection at the work place, etc. have already been blocked by EU-Commission with reference to REFIT. Better regulation was also major part of the Brexit deal to promise the UK an even more market liberal European Union and it also seems to play a role in the TTIP negotiations.

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Υπερψήφισα τη συγκεκριμένη έκθεση καθώς συμπεριλαμβάνει νομοθετικά μέτρα τα οποία θα μειώσουν τις περιττές νομοθετικές επιβαρύνσεις, ενώ ταυτοχρόνως θα απλοποιήσουν και θα βελτιώσουν τον σχεδιασμό και την ποιότητα της νομοθεσίας με στόχο την περεταίρω ανάπτυξη της απασχόλησης στην Ευρώπη.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport contient des points et des recommandations positifs (recours plus important aux analyses d'impact, notamment sur la compétitivité, et aux consultations publiques, importance des évaluations ex post soulignée, principe de priorité aux PME affirmé), mais il est à craindre qu'il ne leur soit donné, pour un bon nombre, aucune application concrète. Compte tenu de l'équilibre général du rapport, je me suis abstenue.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – After 60 years of imposing thousands of pages of onerous and anti-competitive legislation, the EU has become vaguely aware that the Member States are being regulated to death. In addition, they have also realised that Brussels is not popular and this report on ‘better’ law making is more propaganda from the European Commission. I am opposed to each and every part of the European legislative process. I believe good legislation can only originate in the UK, be designed and debated in the UK and democratically amended and passed throughout the legislative process.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette resolution, qui permet d'élaborer des politiques et des actes législatifs de manière à ce qu'ils atteignent leurs objectifs moyennant un coût minimal. Ce programme permet de mettre en place des législations plus ouvertes et transparentes, sur la base des meilleures données disponibles et avec la participation des parties prenantes.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – supaprastinti teisės aktus, sumažinti reglamentavimo administracinę naštą ir panaikinti augimo ir naujų darbo vietų kūrimo kliūtis. REFIT programa yra viena iš pagrindinių naujosios Komisijos geresnio reglamentavimo strategijos dalių. Ja siekiama įtvirtinti geresnės teisėkūros procedūrą, supaprastinti ES teisę ir sumažinti administracinę ir reglamentavimo naštą. Atsižvelgiant į pernelyg didelį biurokratizmo lygį visoje ES ir į tai, kad reikia supaprastinti teisės aktus, geresnis reglamentavimas turėtų apimti viešojo administravimo visais ES lygmenimis kultūrą, Sąjungos aktų įgyvendinimą ir taikymą Europos Sąjungos, taip pat nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, siekiant užtikrinti gerą administravimą. Pritariu, kad Komisija turėtų teikti prioritetą tam tikrų priemonių plėtrai ir skirti daugiau dėmesio teisėkūros procedūra priimamų aktų kokybei ir geresniam esamų teisės aktų įgyvendinimui, o ne teisės aktų kiekiui.
                  

Zoltán Balczó (NI),
írásban. – A jelentés üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a jogalkotási folyamatot átláthatóbbá teszi, valamint a polgárokat és az érdekelt feleket jobban bevonja az egész folyamatba. A Bizottságnak a jogalkotási aktusok száma helyett elsőbbséget kellene biztosítania bizonyos intézkedések kidolgozásának, és a jogalkotás minőségére és a meglévő jogszabályok jobb végrehajtására kellene összpontosítania. Ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy a költségek nem lehetnek döntő tényezők. Különösen fontos, hogy a Bizottság kötelezettségvállalása, amely szerint tovább javítja a kkv-kra vonatkozó hatásvizsgálatot, tekintettel arra, hogy a több mint 20 millió kis- és középvállalkozás teszi ki az uniós vállalkozások 99%-át, és hogy a kkv-k ezáltal a gazdaság, a növekedés és a foglalkoztatás sarokkövét alkotják. A jelentés felhívja a Bizottságot, hogy ne adja fel a kkv-k adminisztratív terheinek csökkentésére vonatkozó célkitűzéseit. Mindezek alapján a jelentés elfogadására szavaztam.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Kaufmann report today. As a matter of principle we do not support and will not vote for any report which accepts the right of the EU to make the laws of the United Kingdom, however virtuous the proposals seem in isolation. The report makes it clear that, in whatever form, the process of legislation is going to continue. Its only virtue is that it impliedly damns the method of legislation that has pertained over the last sixty-odd years and which has so damaged the fabric of British trade, manufacturing and business since our entry into the then EEC in 1973 by burdensome and anti-competitive legislation. Sadly, the damage – vast damage – has already been done and is ongoing. Only by returning all legislative power to a newly-liberated UK Parliament with all its sovereignty restored, can the legislative process be made relevant to UK interests and legislators fully accountable to the people.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Ce rapport sur le ‘Programme pour une réglementation affûtée et performante’ de la Commission européenne, qui vise à identifier les réglementations contraignantes ou inefficaces afin de mettre en place une réglementation européenne plus efficace, présente de nombreux points positifs, de l'appel à un usage plus fréquent des études d'impact au principe de priorité accordée aux PME trop souvent limitées par les contraintes administratives. Cependant, je n'ai pas pu y souscrire en ce qu'il se félicite des mesures prises par la Commission, souvent responsable de l'hypertrophie réglementaire, et qu'il induit, au mépris de toute souveraineté des États membres, la primauté du règlement européen, présenté à tort comme renforçant le marché intérieur. De plus, aucune application concrète correspondant aux points positifs énoncés ci-dessus n'est proposée.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce rapport de ma collègue Kaufmann.
                  

                     D'une part, je souhaite souligner la qualité de ce rapport qui précise à plusieurs reprises qu'une simplification de la législation européenne ne peut porter atteinte aux normes environnementales, sanitaires et sociales et doit respecter la mise en œuvre des accords intervenus entre les partenaires sociaux.
                  

                     D'autre part, le programme REFIT reste pour nous un danger potentiel pour la santé des travailleurs et la protection de l'environnement ce qui a motivé mon abstention.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Il programma REFIT, proposto dalla Commissione, ha come obiettivo il miglioramento del processo di produzione legislativa, riducendo gli oneri amministrativi e normativi e semplificando il diritto dell'Unione. Migliorare la proposta legislativa significa, in senso più ampio, andare incontro alle aspettative dei cittadini, che richiedono un quadro normativo sempre più chiaro ed accessibile e risposte rapide ed efficaci ai problemi sociali, economici ed ambientali.
                  

                     Ho deciso di votare a favore della relazione sul programma di controllo dell'adeguatezza e dell'efficacia della regolamentazione perché ritengo che esso contenga soluzioni adeguate alle sfide che coinvolgono il processo legislativo a livello europeo. L'intervento sulla legiferazione è un intervento che combatte l'eccesso di burocrazia allontanando al contempo i rischi di deregolamentazione di interi settori e la messa in discussione di valori fondamentali quali la protezione sociale, la tutela ambientale e il diritto alla salute. Positivo risulta essere l'approccio della Commissione in materia di trasparenza e di coinvolgimento dei cittadini e delle parti interessate all'interno del processo legislativo.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe sigue en la línea de instaurar el programa REFIT (programa de adecuación y eficacia de la reglamentación). Aunque somos críticos con muchos aspectos de su implantación en el marco reglamentario de los procedimientos legislativos, hemos votado abstención porque el marco regulatorio no está dirigido a perjudicar los derechos de los y las trabajadoras.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer a la ponente este informe sobre la adecuación y eficacia de la reglamentación. En este informe, he diferido con mi Grupo en el voto del apartado 47, que hace referencia al perfil nutricional y a las declaraciones nutricionales y de propiedades saludables en los alimentos y particularmente los problemas de distorsión de la competencia. Se pide que se revise el fundamento científico, la utilidad y el realismo del Reglamento (CE) n.o 1924/2006.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai rejeté ce rapport qui maudit les conséquences des causes qu'il chérit.
                  

                     Il réagit en effet à la communication de la Commission intitulée ‘Programme pour une réglementation affûtée et performante (REFIT): résultats et prochaines étapes’, laquelle détaille des lignes directrices en faveur de la réduction de la surproduction législative, propositions retranscrites dans le paquet ‘Mieux légiférer’.
                  

                     Le rapport pointe certes du doigt de nombreux éléments intéressants: la nécessité de clarifier les lignes entre les actes d'exécution et les actes délégués; l'importance des analyses d'impact, notamment concernant la compétitivité, et la nécessité d'accroître les consultations publiques et les évaluations ex post; ou encore, le principe de priorité aux PME qui prévoit notamment une volonté de réduire les contraintes administratives pesant sur les entreprises.
                  

                     Cependant, voulant régler ces dysfonctionnements, le rapport préconise des mesures qui auront l'effet exactement inverse. Ainsi, le rapporteur met en exergue le caractère plus efficace du règlement, d'effet direct et obligatoire: préconiser l'accroissement de son utilisation entérine le mépris pour les parlements nationaux. Par ailleurs, le rapport semble oublier le fait que la Commission est la première responsable de cette boulimie législative et notamment des charges pensant sur nos entreprises.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – Pur essendo un testo in buona parte condivisibile, permangono passaggi poco chiari che potrebbero generare criticità. Per questo motivo mi sono espressa con un'astensione.
                  

Malin Björk (GUE/NGL),
skriftlig. – Jag har röstat nej.
                  

                     Kommissionen har länge talat om att förenkla lagstiftningen och minska de administrativa bördorna. I centrum för detta intresse har man ställt företagen och deras krav. Följden har blivit att kommissionen, under tal om förenkling och lättade bördor, har lagt förslag som skulle gjort det lättare för företagen men som också skulle ha inneburit försämrad arbetsmiljö, hälsa och sociala rättigheter för arbetstagarna.
                  

                     Betänkandet tar delvis upp denna problematik, vilket är bra, men det räcker inte med att hylla olika, nya utfästelser från kommissionen. Jag önskar att principen slagits fast att förenklingar aldrig, under några omständigheter, får innebära försämringar för arbetstagarna, konsumenterna och miljön. Genom EU-harmoniserad lagstiftning hotas också vissa länders egen, ursprungliga lagstiftning på olika områden av försämringar.
                  

                     Av dessa anledningar väljer jag att rösta nej.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – REFIT es el programa de Adecuación y Eficacia de la Reglamentación de la Comisión Europea. El programa contempla medidas para simplificar la normativa de la UE y reducir los costes que ocasiona. El programa REFIT se inscribe dentro de un concepto más amplio que es el de ‘Smart Regulation’ o ‘Better Regulation’. Esta mejora de la legislación consiste en concebir las normas y políticas de la UE de modo que obtengan sus objetivos al mínimo coste.
                  

                     Para los socialistas, la idea de ‘mejor regulación’ no debe convertirse en una excusa para eliminar la regulación y reducir la capacidad legislativa de la UE.
                  

                     Con este informe liderado por los socialistas hemos conseguido garantizar, en el marco de este programa, la protección del diálogo social y el papel de consumidores e interlocutores sociales, así como los estándares medioambientales, sociales, de salud y de seguridad. Hemos conseguido también rechazar los llamamientos conservadores y antieuropeos para la creación de un Organismo Asesor para la Mejora Regulatoria de carácter independiente, limitar las pretensiones de los grupos euroescépticos para obstaculizar la capacidad legislativa de la Unión.
                  

                     Por todo ello, he decidido votar en favor del mismo.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriame nagrinėjama ES teisės aktų reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa. Pirmiausia, Europos Parlamentas pabrėžia, kad tik pasiekus didesnį skaidrumą ES veikimas taps veiksmingesnis, o pilietinės visuomenės pasitikėjimas ES padidės. Šiuo atveju palankiai vertina tai, jog Komisija pabrėžia, kad dialogas su piliečiais, socialiniais partneriais ir kitais ekonominiais ir pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais padeda užtikrinti skaidrų, tinkamai orientuotą ir darnų ES teisėkūros procesą, ir pritaria Komisijos ketinimui aiškiau parodyti, kaip ji rengia pasiūlymus, pavyzdžiui, teisės aktų tekstus arba komunikatus. Šalia to, Parlamentas dar ragina Komisiją persvarstyti savo vertinimo gaires, sustiprinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir konsultavimąsi su jais ir naudojant kuo labiau tiesioginį metodą, kad ES piliečiai galėtų dalyvauti priimant sprendimus.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Poslanci EPP smo večinsko podprli program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), ker menimo, da je potrebno skrajšati birokratske postopke.
                  

                     S poenostavitvijo in izboljšanjem zakonodaje se trudimo, da bi bili cilji te politike, seveda ob popolnem spoštovanju pogodb in zlasti ob upoštevanju načel subsidiarnosti, doseženi s čim manj upravnimi postopki in v najkrajšem možnem času. Posledično s tem tudi zmanjšujemo upravne obremenitve podjetij ter odpravljamo ovire za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest.
                  

Simona Bonafè (S&D),
per iscritto. – È in momenti di difficoltà come quello che sta attraversando oggi l'UE che è necessario raddoppiare gli sforzi per adoperare politiche di trasparenza che facciano riavvicinare i cittadini al progetto dell'Unione. Accolgo quindi con favore l'approvazione del programma REFIT votato oggi a Strasburgo. Questo programma permetterà di rafforzare il legame tra Parlamento e Commissione, incoraggiando una semplificazione burocratica, una maggiore efficacia del processo decisionale ed un incremento nel controllo parlamentare sugli atti adottati dalla Commissione. La semplificazione di alcune procedure permetterà una riduzione degli oneri amministrativi, soprattutto per le PMI.
                  

                     In riferimento ad una legislazione più efficiente, ho votato a favore del paragrafo 47 relativo alle indicazioni dei profili nutrizionali nei prodotti alimentari. Questi profili, oltre ad essere privi di fondamento scientifico, genererebbero comprovati problemi di distorsione della concorrenza favorendo una classificazione semplicistica tra cibi ‘buoni’ e ‘cattivi’, e asseconderebbero forme di restrizione come l'etichettatura a semaforo. Ci tengo a sottolineare che la composizione nutrizionale non è di per sé in grado di garantire una corretta dieta per i consumatori: una dieta equilibrata si basa su un consumo bilanciato dei vari alimenti. Per questo abbiamo chiesto alla Commissione l'eliminazione del concetto dei profili nutrizionali.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Ce rapport contient des points et recommandations positifs (préconisation d'un plus grand recours aux études d'impacts, le principe de priorités au PME, la clarification actes délégués/actes d'exécution) mais il est à craindre qu'il ne leur soit donné, pour un bon nombre, aucune application concrète. Un autre nombre de points ne sont en aucun cas acceptables (règlement UE plus efficace que les directives, de nombreuses félicitations données à la Commission alors qu'elle est la responsable de la surréglementation qui s'abat sur nos entreprises).
                  

                     Compte tenu de l'équilibre général du rapport, je me suis abstenue.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché credo che il Programma di controllo dell'adeguatezza e dell'efficacia della regolamentazione rappresenti un importante passo avanti verso una maggiore efficienza della legislazione europea e una maggiore trasparenza.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Il programma REFIT promosso dalla Commissione a partire dal 2014 allo scopo di semplificare e rendere più chiaro un quadro giuridico europeo spesso sovraccarico e talvolta contorto è un'ottima iniziativa in grado di diminuire alcuni eccessi di cui la burocrazia europea soffre, di rendere il processo decisionale più inclusivo e trasparente e di migliorare così la qualità della legislazione europea, il tutto a vantaggio di cittadini, consumatori ed imprese.
                  

                     Sostengo inoltre con estrema convinzione l'invito rivolto alla Commissione di riesaminare la base scientifica e l'utilità del concetto di ‘profilo nutrizionale’ contenuto all'interno del regolamento (CE) n. 1924/2006 relativo alle indicazioni nutrizionali e sulla salute fornite sui prodotti alimentari, in quanto è all'origine di una fuorviante informazione ai consumatori europei. Piuttosto che tener conto del solo profilo nutrizionale di un determinato prodotto, occorre invece promuovere un consumo consapevole dello stesso all'interno di una dieta varia ed equilibrata, combattendo inoltre contro l'etichettatura a semaforo che, nel Regno Unito, ha contribuito a creare una distinzione tra ‘cibi buoni’ e ‘cibi cattivi’ priva di fondamenta scientifiche, che ha influito negativamente sulla competitività di prodotti DOP, IGP e STG di eccellenza.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Le programme pour une réglementation affûtée et performante a vocation à identifier les contraintes administratives dans le but d'alléger la bureaucratie européenne qui pèse sur nos entreprises et nos concitoyens. Ce rapport préconise par exemple d'avoir recours plus fréquemment à des analyses d'impact notamment sur la compétitivité et souligne l'importance des évaluations ex post.
                  

                     Bien qu'il soit honorable de vouloir s'attaquer à la surréglementation, nous contestons certaines recommandations formulées dans ce rapport en particulier celle visant à privilégier les règlements aux directives. Par ailleurs, le rapporteur ne remet jamais en cause la Commission européenne qui est principalement à l'origine des charges administratives que subissent au quotidien les agents économiques. C'est la raison pour laquelle je me suis abstenu sur ce texte.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Programul privind o reglementare adecvată și funcțională vizează consolidarea procedurilor pentru o mai bună legiferare, simplificarea dreptului UE și reducerea poverilor administrative și normative, precum și angajarea pe calea către buna guvernanță, având la bază politici elaborate, pornind de la date concrete, în care evaluările de impact și evaluările ex post joacă un rol esențial, fără să înlocuiască deciziile politice. Acest program reprezintă un punct central al noii strategii a Comisiei pentru o mai bună legiferare, contribuind la îmbunătățirea practicilor legislative.
                  

                     Așadar, evaluările de impact constituie un instrument important de sprijinire a procesului decizional din toate instituțiile UE și joacă un rol semnificativ în ceea ce privește mai buna reglementare, motiv pentru care este esențială tratarea cu seriozitate de către statele membre a evaluărilor de impact, dar și a celor ex-post.
                  

                     Este necesară o implicare mai puternică a autorităților regionale și locale atât în politicile europene, cât și în aplicarea instrumentelor de simplificare administrativă și de reducere a birocrației. M-am exprimat în favoarea acestui raport, deoarece consider că programul REFIT este o componentă fundamentală în simplificarea dreptului UE și în consolidarea bunei guvernanțe.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Il programma REFIT, lanciato dalla Commissione Juncker nell'ambito del suo piano per ‘Legiferare meglio’, è dettato da principi condivisibili: vagliare il corpus delle leggi europee al fine di renderlo più semplice e meno oneroso da applicare.
                  

                     Esso poggia sui criteri seguenti: trasparenza e consultazione dei soggetti interessati; valutazioni d'impatto ex ante ed ex post e valutazione del valore aggiunto europeo; impatto sulle PMI (‘Pensare anzitutto in piccolo’); mettere al vaglio tutte le iniziative legislative pendenti secondo il principio della discontinuità politica.
                  

                     La relazione fornisce indicazioni positive in merito al coinvolgimento del Parlamento, quale colegislatore, nell'attuazione di tale programma. Non ci convincono, altresì, le tendenze euro-accentratrici che sottendono diversi paragrafi, come ad esempio considerare la flessibilità attribuita agli Stati membri nel recepimento delle direttive come ‘sovraregolamentazione’ che compromette il mercato unico. Per questa ragione, si preferisce un'indicazione di astensione.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – He votado a favor del informe porque supone un avance en la legislación, avanzando en la simplificación de las normativas de la UE y en la reducción de los costes que ocasiona. En este sentido, y con el fin de promover el empleo en Europa, la reducción de las cargas burocráticas nos parece un medio adecuado.
                  

                     Los estándares de empleo no pueden reducirse ni debe crecer la precariedad laboral, de este modo la idea de ‘mejor regulación’ no debe convertirse en una excusa para eliminar la ordenación y reducir la capacidad legislativa de la UE.
                  

                     Se trata de poner en forma todo el aparato regulatorio de la UE, al tiempo que se evalúa el desempeño de la regulación emanada de las instituciones europeas.
                  

                     Así mismo, se logró garantizar la protección del dialogo social y el papel de consumidores e interlocutores sociales, así como los estándares medioambientales, sociales, de salud y de seguridad. Se ha conseguido también rechazar los llamamientos conservadores y antieuropeístas.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Ho espresso il mio voto favorevole alla relazione ‘sul programma di controllo dell'adeguatezza e dell'efficacia della regolamentazione (REFIT): situazione attuale e prospettive’ perché ritengo che tale programma possa essere uno strumento molto utile all'operato del legislatore europeo perché consente di valutare i progressi compiuti in tutti i settori strategici e per ciascuna iniziativa, purché, però, tale strumento venga utilizzato al meglio. È necessario ad esempio integrarlo con una dichiarazione annuale relativa ai costi e ai benefici netti della legislazione europea così da valutare in modo più esaustivo i progressi realizzati nell'eliminazione degli oneri burocratici superflui; analogamente è importante separare le questioni che riguardano l'adeguatezza e l'efficacia della regolamentazione dall'obiettivo politico perseguito.
                  

                     Entrando nel merito di una prima valutazione offerta da questo programma, emerge che la Commissione dovrebbe concentrarsi più sulla qualità della legislazione esistente che sulla quantità degli atti legislativi, e a tal proposito i costi non dovrebbero essere il fattore decisivo perché l'unico parametro di riferimento appropriato deve essere la qualità della legislazione.
                  

                     Sono favorevole all'introduzione di ‘clausole di temporaneità’ nelle iniziative legislative limitate nel tempo e di ‘clausole di revisione’ nelle misure legislative allo scopo di valutare con regolarità il sussistere della pertinenza delle misure legislative a livello europeo.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report which concealed its real agenda under terms such as ‘administrative burdens’ or ‘regulatory burdens’
                  
These are codes for an economy of low-pay, long-hours, non-unionised, de-regulated, two-tier, universal labour with the very barest minimum of social welfare support and privatised public services.
The discussion around lifting administrative burden for SMEs is something of a red herring: the extension of the Better Regulation Agenda is biased towards deregulation and will be used to justify lower standards for EU workers (including those in SMEs).
REFIT is linked to 'better law-making' and it is primarily concerned with de regulation. It is being concealed under the cover of efficiency but the agenda is very much related to financial de regulation.
Moreover, important initiatives such as maternity leave, cancer protection at the work place, etc. have already been blocked by EU-Commission with reference to REFIT. Better regulation was also major part of the Brexit deal to promise the UK an even more market liberal European Union and it also seems to play a role in the TTIP negotiations.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report because I welcome the Commission's agenda for better regulation. I welcome the Commission's Regulatory Fitness and Performance Programme (REFIT) with its aims to remove regulatory burdens and to improve the quality of legislation and most importantly its implementation, among others. A very important part of this report aims to give full respect the principles of proportionality and subsidiarity. Additionally, I would like to point out that another important element concern the impact assessments, which should also be more comprehensive and include a competitiveness assessment.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La proposta di risoluzione riguarda le prospettive del programma di controllo dell'adeguatezza e dell'efficacia della regolamentazione introdotto dalla Commissione nell'ambito dell'accordo insterinstituzionale ‘Legiferare meglio’.
                  

                     La relazione risulta condivisibile nel suo complesso. Il testo, tuttavia, presenta anche numerose criticità, soprattutto in riferimento al rischio di deregulation che il programma comporterebbe. Inoltre il paragrafo riguardante la trasparenza poteva essere notevolmente migliorato. Per queste ragioni ho deciso di astenermi dal voto sulla proposta di risoluzione.
                  

Nessa Childers (S&D),
in writing. – I contend with the majority view that food information provided to consumers is adequate without nutrient profiles. Nutrient profiling is endorsed by the Word Health Organisation to determine whether food producers can claim their products to be healthy. This is a sad example of what pro-industry conservatives mean when they talk about reducing bureaucratic burdens for business and streamlining law-making in the EU. Consumer information was the target in this case, which sends a loud pro-food industry message from Parliament. Just because there are EU law provisions on health claims and food labelling, which always suffer a barrage of sniping from global food conglomerates, this does in no way mean that we are providing clear and useful information to our citizens when they choose food products. There is no reason to allow products that are high in salt, sugar or saturated fats to be promoted as healthy just because producers added some vitamins to make the claim. This is not a call for better regulation. It is yet another nod to the peddling of junk in shiny packaging.

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και καλούμε την Επιτροπή, ενόψει των σοβαρών και διαρκών προβλημάτων που ανακύπτουν κατά την εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1924/2006 σχετικά με τους ισχυρισμούς διατροφής και υγείας που διατυπώνονται στα τρόφιμα, περιλαμβανομένων προβλημάτων στρέβλωσης του ανταγωνισμού, να επανεξετάσει την επιστημονική βάση του εν λόγω κανονισμού, τη χρησιμότητά του και τον ρεαλιστικό χαρακτήρα του, και να διαγράψει, κατά περίπτωση, την έννοια των θρεπτικών χαρακτηριστικών.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε σχετικά με το πρόγραμμα ελέγχου της καταλληλότητας και της αποτελεσματικότητας της νομοθεσίας (REFIT), ένα θέμα το οποίο συνδέεται άμεσα με το ζήτημα βελτίωσης της νομοθετικής διαδικασίας, όπως αυτή συζητείται τα τελευταία χρόνια.
                  

                     Παρότι όλοι αναγνωρίζουμε πως υπάρχει ανάγκη βελτίωσης και επιτάχυνσης των διαδικασιών με στόχο τη δημιουργία ενός μηχανισμού πιο γρήγορου, ευέλικτου και αποτελεσματικού, στην πράξη οφείλουμε να είμαστε πολύ προσεκτικοί, καθώς προκύπτουν ζητήματα αποδυνάμωσης δικαιωμάτων πολιτών, κοινωνικών ομάδων ή φορέων . Υπό αυτό το πρίσμα, αποφάσισα να απέχω από τη ψηφοφορία.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa relazione perché mi rendo conto, lavorando in questo ambiente, che ormai siamo prigionieri di una burocrazia sempre più stringente e per questo ridurla eliminando gli oneri normativi, ovviamente nel pieno rispetto dei trattati, rappresenta, a mio avviso, un miglioramento dell'intera macchina istituzionale.
                  

                     Concordo dunque con la necessità di questo esercizio, nonché con l'impianto generale della relazione. Ho ritenuto inoltre necessario esprimermi a favore del paragrafo 47 per l'eliminazione del concetto di profili nutrizionali dalla legislazione europea. Questo concetto infatti non ha alcun fondamento scientifico e al contrario tende a generalizzare etichettando cibi come ‘buoni’ o ‘cattivi’ quando sarebbe al contrario necessario parlare di ‘diete buone’ e ‘diete cattive’ a favore di una alimentazione variegata. Tra l'altro un approccio del genere rischia di penalizzare molte eccellenze del ‘made in Italy’, come i salumi e i formaggi, che invece fanno bene nelle giuste dosi e all'interno di una dieta equilibrata.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – The REFIT Programme is central to the Commission's new strategy for enhanced law-making. This strategy sets out better law-making procedures with an aim to simplifying EU law whilst reducing the regulatory burden. Clarity and transparency is however absent from the many different names used by the Commission for various programs, making it confusing for citizens. The Commission confirms that the REFIT Programme does not put any existing policy objectives in danger. It will not have a negative impact on the safety or health of citizens on the Union, nor workers, or the environment.

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Kaufman report today. As a matter of principle we do not support and will not vote for any report which accepts the right of the EU to make the laws of the United Kingdom, however virtuous the proposals seem in isolation. The report makes it clear that, in whatever form, the process of legislation is going to continue. Its only virtue is that it impliedly damns the method of legislation that has pertained over the last sixty-odd years and which has so damaged the fabric of British trade, manufacturing and business since our entry into the then EEC in 1973 by burdensome and anti-competitive legislation. Sadly, the damage – vast damage – has already been done and is ongoing. Only by returning all legislative power to a newly-liberated UK Parliament with all its sovereignty restored, can the legislative process be made relevant to UK interests and legislators fully accountable to the people.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa relazione perché concordo con la necessità di eliminare dalla regolamentazione europea i profili nutrizionali. L'approccio basato sull'adozione dei profili nutrizionali ha suscitato sempre molta perplessità, prima di tutto perché questi non hanno un vero fondamento scientifico, ma soprattutto perché pur informando i consumatori sulla composizione dei singoli alimenti, questo non inciderà sullo stile di vita, in quanto gli alimenti vengono spesso associati secondo le abitudini e le tradizioni alimentari dei vari paesi. Detto questo, i profili nutrizionali sono superati, in quanto i cittadini trovano già sull'etichetta tutte le informazioni per compiere scelte d'acquisto responsabile. Inoltre, l'introduzione dei profili nutrizionali potrebbe comportare ripercussioni negative sulla competitività di vari settori della filiera agro-alimentare europea e in particolare su prodotti tipici con marchio di qualità (DOP, IGP, STG).
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – The report on Regulatory Fitness and Performance Programme (REFIT): State of Play and Outlook
One third of the administrative burden linked to EU legislation stems from national implementing measures or flexible transposition options. I agree with the call on the Commission, therefore, in reviewing the legal framework of regulations and directives, to promote a revival of the principle of the common internal market and, wherever possible, to avoid allowing scope for differing national provisions.
The assessment of REFIT and further efforts on better regulation should follow the shift towards digitisation of the economy, society and public administration. I believe that extensive use of the REFIT tool and the use of fitness checks could also contribute to assessing the coherence and consistency of regulatory areas within the broader framework of the digital single market.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque a pesar de su apariencia técnica, supone un espaldarazo político a la estrategia de la Comisión para aumentar su poder legislativo y evitar el escrutinio de sus decisiones. Ex ante, la Comisión refuerza políticamente su agenda neoliberal con consultas y estudios técnicos a la medida de sus intereses, que le permiten fijar los límites de la discusión política. Ex post, se reserva el derecho a retirar propuestas legislativas que el Parlamento ha modificado (como fue el caso de la directiva de maternidad) o a introducir cambios en su aplicación que terminan por vaciar su contenido (como ha ocurrido con los nuevos parámetros de emisiones de NOx o de toxicidad química, REACH). Ambos cambios, bajo los eslóganes de una regulación ‘mejor’, ‘más adecuada’, ‘más informada’ o ‘más eficaz’ no pueden esconder el sesgo antidemocrático que caracteriza a la construcción europea.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione del Parlamento europeo sul potenziamento del programma REFIT, che intende semplificare e migliorare la legislazione UE, perché ritengo, in linea con l'agenda ‘Legiferare meglio’, che ottimizzare il processo decisionale e la valutazione della legislazione europea non solo riduca le inefficienze amministrative e gli oneri normativi, ma garantisca la partecipazione democratica e inclusiva dei cittadini, a fianco delle Istituzioni, nei processi decisionali e valutativi.
                  

                     Sono convinto che un miglioramento del programma REFIT possa contribuire significativamente ad innalzare la qualità della legislazione, della governance, della valutazione di impatto di tutti gli elementi alla base delle proposte legislative attuali e future e, per finire, della consultazione delle Istituzioni europee con la società civile e le parti interessate, aumentando il loro grado di fiducia nell'UE. Infine, sostengo un maggiore coinvolgimento delle autorità locali e regionali nell'elaborazione delle politiche dell'UE, da una parte, e dei parlamenti nazionali nella valutazione ex-post delle nuove normative, dall'altra.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Acțiunile prevăzute în Programul REFIT ar trebui să fie privite ca un proces continuu, care să asigure că legislația în vigoare la nivel european este adecvată scopului, contribuie la atingerea obiectivului comun al legiuitorilor și răspunde așteptărilor cetățenilor, în particular ale angajaților, întreprinderilor și ale altor părți interesate.
                  

                     O diminuare a birocrației, eliminarea barierelor administrative ce blochează economia reprezintă un prim pas pentru o mai bună dezvoltare și pentru crearea de noi locuri de muncă.
                  

                     Am votat pentru acțiunile din cadrul REFIT nu numai pentru efectele pe termen scurt, ci și pentru valoarea adăugată legislației pe termen lung, cum ar fi eliminarea efectelor nocive la locul de muncă.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – A 2012-ben bevezetett REFIT program ma már az uniós jobb szabályozás (Better Regulation) agendájának fontos részét képezi. Egy egyszerű, tiszta és kiszámítható szabályozási rendszer kialakítására törekszik, amely az uniós állampolgárok és a vállalkozások unión belüli életét, tevékenységét és működését hivatott egyszerűbbé tenni. Fő célja, hogy véget vessen a bürokratikus terheknek és leegyszerűsítse és fejlessze a jogalkotást. A REFIT keretében a Bizottság az egész európai jogalkotást ellenőrzi, melynek kapcsán többek között e terhek meghatározására és a jogalkotást akadályozó intézkedésekre koncentrál.
                  

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – On balance I support this report, especially its proposals for ex-post evaluations of EU legislation by national parliaments and flexible rules for SMEs and exemptions for microbusinesses from excessive red tape. However, I would have liked to see a burden reduction target included in the report; it is all very well talking about reducing the administrative burden for SMEs, but we need concrete progress on achieving positive change in that area.

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative fait l'état des lieux du programme REFIT, dont l'objectif est de réduire les contraintes administratives, supprimer les charges réglementaires, simplifier et améliorer la législation afin de mieux atteindre les objectifs de l'Union dans le plein respect des traités. Ce rapport d'initiative insiste sur l'importance de préserver cette dynamique et de garantir que les institutions s'entendront sur un nouvel accord interinstitutionnel solide. Considérant que la rationalisation de la législation européenne vise à améliorer la mise en œuvre des règles et l'atteinte des objectifs, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur le ‘Programme pour une réglementation affûtée et performante (REFIT)’. Tout en respectant les principes de subsidiarité et de proportionnalité, ce programme qui vise, notamment, à réduire les contraintes administratives et à simplifier la législation, permet une législation européenne plus légère, plus simple et moins coûteuse. Il est particulièrement intéressant de noter l'engagement de la Commission à envisager des règles moins strictes pour les PME, dans la mesure où cela est raisonnable et faisable, tout en vérifiant les incidences environnementales, sociales et économiques du projet d'acte législatif proposé.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – A REFIT program egy egyszerű, tiszta és kiszámítható szabályozási rendszer kialakítására törekszik úgy az üzleti szektorban dolgozók, mint az uniós állampolgárok számára. Célja, hogy véget vessen a bürokratikus terheknek (red tape), eltávolítsa a szabályozási terheket, leegyszerűsítse és fejlessze a jogalkotást.
                  

                     A REFIT keretében a Bizottság az egész európai jogalkotást ellenőrzi, melynek kapcsán többek között e terhek meghatározására és a jogalkotást akadályozó intézkedésekre koncentrál.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Le programme REFIT de la Commission européenne a été créé en décembre 2012 pour identifier les contraintes administratives ou réglementations européennes inefficaces et y remédier. Si cette intention est louable, le texte du rapport voit dans le règlement européen, d'effet direct et obligatoire dans tous ses éléments, un outil à privilégier pour renforcer le marché intérieur. Par ailleurs, ce rapport se réjouit de l'engagement en faveur du programme ‘Mieux légiférer’ contre lequel nous avons voté le 9 mars 2016 en séance plénière. Enfin, ce rapport semble ignorer que la Commission est la première responsable de la ‘surréglementation’ qui pèse notamment sur nos entreprises. Pour ces raisons, je me suis abstenue.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Гласувах ‘за’ доклада на колегата Кауфман относно програмата РЕФИТ, която подкрепя продължаващия процес на проверка дали европейското законодателство е годно и се фокусира върху качеството, а не само върху количеството на законодателните инициативи. Подкрепям и направеното предложение за създаване на възможност националните парламенти да правят оценка на новото законодателство. Това ще спомогне за оценката на предизвикателствата, с които те трябва да се справят при прилагането на законите и регулациите.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – A REFIT program egy egyszerű, tiszta és kiszámítható szabályozási rendszer kialakítására törekszik úgy az üzleti szektorban dolgozók, mint az uniós állampolgárok számára. Célja, hogy véget vessen a bürokratikus terheknek (red tape), eltávolítsa a szabályozási terheket, leegyszerűsítse és fejlessze a jogalkotást. A REFIT keretében a Bizottság az egész európai jogalkotást ellenőrzi, melynek kapcsán többek között e terhek meghatározására és a jogalkotást akadályozó intézkedésekre koncentrál.
                  

                     Az Európai Néppárt irányvonalának megfelelően szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Rosa Estaràs Ferragut (PPE),
por escrito. – El programa REFIT se puso en marcha en diciembre de 2012. Es la continuación de un proyecto de reducción de las cargas administrativas que se implementaron entre 2007 y 2012.
                  

                     Desde entonces, se ha seguido trabajando, simplificado y reduciendo cargas en toda una serie de campos, tales como: patentes, contratación pública, facturación electrónica del IVA, etc. Hasta crear esta plataforma REFIT.
                  

                     Los objetivos que se persiguen, en lo que a simplificación y mejora de la regulación se refiere, son mejorar la regulación para aumentar la competitividad de las empresas, garantizar la seguridad jurídica y contribuir a la unidad de mercado y reducir el peso burocrático de la administración, eliminando trabas e incrementando la simplificación para facilitar la tramitación administrativa por parte de ciudadanos y empresarios para un mejor ejercicio de los derechos y cumplimiento de sus obligaciones.
                  

Jill Evans (Verts/ALE),
in writing. – I voted against this report on the Regulatory Fitness and Performance Programme as I was concerned by the language in the report, which is unclear and does not properly distinguish between regulatory and administrative burdens. We should of course look to cut red tape wherever possible, and it is vital to my constituents in Wales that practices are efficient, transparent and accountable, but the deregulation agenda lobbied by business interests puts the well-being of people and the environment at risk.

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – O programa REFIT constitui o elemento fulcral da nova estratégia da Comissão, uma vez que pretende consolidar os procedimentos para legislar melhor, simplificar a legislação da UE e reduzir os encargos administrativos e/ou regulamentares, lutando pela boa governação com base num processo de elaboração de políticas fundamentado em factos concretos, no qual as avaliações de impacto e as avaliações ex post desempenham um papel importante, sem substituírem as decisões políticas.
                  

                     Concordo, por isso, que este espírito deva impregnar a cultura da administração pública a todos os níveis da União Europeia, tendo em mente os níveis excessivos de burocracia em toda a União e a necessidade de simplificar a legislação.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Abstention: ce rapport contient des points et recommandations positifs mais il est à craindre qu'il ne leur soit donné aucune application concrète.
                  

Laura Ferrara (EFDD),
per iscritto. – La proposta di risoluzione seppur condivisibile per l'introduzione di alcuni interessanti concetti, come le ‘sunset clauses’, presenta delle criticità soprattutto per quanto riguarda il rischio di deregulation che il programma REFIT comporta. Riteniamo inoltre che il paragrafo riguardante la trasparenza poteva essere notevolmente migliorato.
                  

                     Per queste ragioni, non potendo esprimere un giudizio di piena condivisione del report REFIT, preferiamo astenerci.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – O REFIT – programa da Comissão Europeia que, de acordo com determinados critérios definidos pela própria, avalia o desempenho, a qualidade da regulamentação, a sua adequação e eficácia – é parte integrante do programa ‘Legislar Melhor’, cujo relatório votámos recentemente (contra).
                  

                     Apesar de alguns aspetos positivos contidos neste relatório, prevalece em todo o relatório uma perspetival federalista, uma certa visão segundo a qual não há nenhuma legislação nacional que seja melhor que a da UE. Estamos, portanto, perante uma tendência para esvaziar a importância da atuação e da produção legislativa dos Estados. Ou seja: trata-se de virar autenticamente de pernas para o ar o princípio da subsidiariedade.
                  

                     O cerne deste programa é a redução de toda a legislação (nomeadamente de cariz social e ambiental) que se considere ter encargos que prejudicam a dita competitividade das empresas (não tanto as pequenas como as grandes, especialmente os grandes grupos económicos).
                  

                     É assim o capital, são assim os políticos ao seu serviço: quando precisam de muita legislação fazem muita legislação (excesso de mecanismos processuais que beneficia, por exemplo, os casos de corrupção económica); quando querem menos fazem menos (simplificando processos judiciais de despedimentos de trabalhadores). Em qualquer caso, sempre com o propósito de aumentar os lucros e não de melhorar a vida das pessoas.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho espresso il mio voto a favore della relazione della collega Kaufmann. Il risultato positivo del programma di controllo REFIT rappresenta, infatti, una vittoria per la tutela della competitività della produzione ‘Made in Italy’. In particolare, il paragrafo 47 della relazione mette in discussione la pratica dell'etichettatura a semaforo degli alimenti, stabilendo determinati profili nutrizionali che pongono in una posizione di svantaggio i prodotti principali della dieta mediterranea.
                  

                     Il messaggio che il Parlamento manda alla Commissione è chiaro: la tutela delle eccellenze alimentari riguarda non solo l'Italia ma l'Europa nel suo insieme. È il primo passo per porre fine al danno che l'etichettatura a semaforo porta alle produzioni più tipiche del ‘Made in Italy’, con inevitabili ripercussioni sulle filiere agro-alimentari a livello regionale che, al contrario, vanno tutelate da Bruxelles.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – I voted against paragraph 47 as it will create a situation whereby people are misled as to the health benefits of foods.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Predmetná správa z vlastnej iniciatívy nadväzuje na správu o lepšom zákonodarstve z februára 2014. Jej hlavným cieľom je znížiť byrokraciu, odstrániť regulačné zaťaženie, zjednodušiť a zlepšiť dizajn a kvalitu právnych predpisov. Európska komisia by mala uprednostňovať rozvoj určitých opatrení a mala by sa zamerať na kvalitu právnych predpisov a lepšie presadzovanie existujúcich právnych predpisov, a nie na počet legislatívnych aktov. Náklady by nemali byť rozhodujúcim faktorom, ale kvalita právnych predpisov je jedinou vhodnou referenčnou hodnotou a program REFIT sa nesmie použiť na oslabenie udržateľnosti alebo akýchkoľvek sociálnych, pracovných, environmentálnych a spotrebiteľských noriem.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Mi astengo in quanto, nonostante alcuni principi positivi, ci sono alcune tendenze euro-accentratrici che non condivido.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με το πρόγραμμα ελέγχου της καταλληλότητας και της αποτελεσματικότητας της νομοθεσίας (REFIT): Τρέχουσα κατάσταση και προοπτικές, καθώς θεωρώ πως η χάραξη πολιτικής σε καμία περίπτωση δεν μπορεί να εξαρτάται από την θεσμοθετημένη γνωμοδότηση των εταιρειών, ή απλά από τα αποτελέσματα στατιστικών. Αποτελεί ανεπίτρεπτη υποβάθμιση της πολιτικής, νοοτροπία που δεν διαφέρει και από τις λογικές των Μνημονίων.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – The REFIT Programme aims to cut red tape, remove regulatory burdens, simplify and improve the design and quality of legislation and is therefore essential for the legislative work. Under REFIT, the Commission is able to screen the entire stock of EU legislation on an ongoing and systematic basis to identify burdens, inconsistencies, ineffective measures and identified corrective actions.
I am satisfied with the fact that we managed to secure the social dialog and role of social partners and consumer, environmental, social, health and safety standards.
I welcome the fact that we managed to rebut conservative and anti-European calls for an independent high-level Better Regulation Advisory Body. Moreover, we managed to limit the request for sunset clauses and fight the introduction of any net targets and the ‘one in and one out’ principle.
I expect that unnecessary burdens are being cut in order to promote employment in Europe. This does not mean that employment standards may be reduced or that precarious employment contracts may increase: the compromise on the SME test ensures that there will not be this risk.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – A REFIT program egy egyszerű, tiszta és kiszámítható szabályozási rendszer kialakítására törekszik úgy az üzleti szektorban dolgozók, mint az uniós állampolgárok számára. Célja, hogy véget vessen a bürokratikus terheknek (red tape), eltávolítsa a szabályozási terheket, leegyszerűsítse és fejlessze a jogalkotást.
                  

                     A REFIT keretében a Bizottság az egész európai jogalkotást ellenőrzi, melynek kapcsán többek között e terhek meghatározására és a jogalkotást akadályozó intézkedésekre koncentrál.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – A REFIT program egy egyszerű, tiszta és kiszámítható szabályozási rendszer kialakítására törekszik úgy az üzleti szektorban dolgozók, mint az uniós állampolgárok számára. Célja, hogy véget vessen a bürokratikus terheknek (red tape), eltávolítsa a szabályozási terheket, leegyszerűsítse és fejlessze a jogalkotást.
                  

                     A REFIT keretében a Bizottság az egész európai jogalkotást ellenőrzi, melynek kapcsán többek között e terhek meghatározására és a jogalkotást akadályozó intézkedésekre koncentrál.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del informe. Debemos tener presente —tal y como anunció al inicio de su mandato el presidente Juncker— la necesidad de legislar mejor para satisfacer las expectativas de los ciudadanos. El objetivo de legislar mejor debe abarcar la necesidad de simplificar la legislación y debe incluir la aplicación y ejecución de los actos de la Unión a escala europea, así como a escala nacional, regional y local. Del mismo modo, las instituciones de la UE deben tener siempre presente en sus actuaciones la necesidad de mantener un diálogo abierto, transparente y regular con las asociaciones representativas y la sociedad civil.
                  

Iratxe García Pérez (S&D),
por escrito. – He votado a favor del informe porque supone un avance en la legislación, en particular en la simplificación de las normativas de la UE y en la reducción de los costes que ocasiona. En este sentido, y con el fin de promover el empleo en Europa, la reducción de las cargas burocráticas nos parece un medio adecuado.
                  

                     Los estándares de empleo no pueden reducirse ni debe crecer la precariedad laboral. De este modo, la idea de ‘mejor regulación’ no debe convertirse en una excusa para eliminar la ordenación y reducir la capacidad legislativa de la UE.
                  

                     Se trata de fortalecer todo el aparato regulatorio de la UE, al tiempo que se evalúa el desempeño de la regulación emanada de las instituciones europeas.
                  

                     Asimismo, se logró garantizar la protección del dialogo social y el papel de consumidores e interlocutores sociales, así como los estándares medioambientales, sociales, de salud y de seguridad. Por último, se consiguió el rechazo de los llamamientos conservadores y antieuropeístas.
                  

Eider Gardiazabal Rubial (S&D),
por escrito. – He votado a favor del informe porque supone un avance en la legislación, avanzando en la simplificación de las normativas de la UE y en la reducción de los costes que ocasiona. En este sentido, y con el fin de promover el empleo en Europa, la reducción de las cargas burocráticas nos parece un medio adecuado.
                  

                     Los estándares de empleo no pueden reducirse ni debe crecer la precariedad laboral, de este modo la idea de ‘mejor regulación’ no debe convertirse en una excusa para eliminar la ordenación y reducir la capacidad legislativa de la UE.
                  

                     Se trata de poner en forma todo el aparato regulatorio de la UE, al tiempo que se evalúa el desempeño de la regulación emanada de las instituciones europeas.
                  

                     Así mismo, se logró garantizar la protección del dialogo social y el papel de consumidores e interlocutores sociales, así como los estándares medioambientales, sociales, de salud y de seguridad. Se ha conseguido también rechazar los llamamientos conservadores y antieuropeístas.
                  

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Ringrazio la collega Kaufmann per l'attento e proficuo lavoro condotto in questi mesi sul dossier REFIT, un tema di grandissima importanza sul piano non solo interistituzionale e legislativo ma soprattutto su quello politico.
                  

                     Migliorare la qualità della nostra legislazione, rendere più trasparenti le relazioni tra le istituzioni, eliminare procedure che rallentano e rendono meno efficace l'azione delle istituzioni europee non è solo uno strumento utile al nostro lavoro quotidiano in Parlamento: è in primo luogo un passo in avanti verso relazioni più strette tra UE e cittadini. Oggi votiamo un testo di grande responsabilità politica, mi congratulo con il gruppo S&D per il risultato raggiunto.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione non legislativa del PE sul programma di controllo dell'adeguatezza e dell'efficacia della regolamentazione (REFIT): situazione attuale e prospettive, perché nelle intenzioni del PE questa risoluzione vuole essere un ulteriore contributo in termini propositivi e di osservazioni al programma di REFIT.
                  

                     Quest'ultimo risponde alle richieste del PE e rileva l'elevata importanza politica di questo tema; e si spera porti a una legislazione europea che sia della miglior qualità possibile, che risponda alle aspettative dei cittadini e delle parti interessate, e che garantisca che gli obiettivi pubblici strategici – comprese le norme in materia di consumatori, quelle ambientali e sociali e quelle in materia di salute e sicurezza – non siano compromessi.
                  

                     Proprio in materia di salute e sicurezza e precisamente di indicatori nutrizionali saluto con particolare enfasi il risultato ottenuto su questo tema. La commissione Ambiente, cui appartengo, aveva fortemente sostenuto la revisione del regolamento (CE) n. 1924/2006 nel senso di eliminare il riferimento ai profili nutrizionali e in sostanza l'etichettatura a semaforo, che attraverso i colori tradizionali del semaforo banalizza l'informazione sui contenuti nutrienti critici per la salute. Si tratta di un'importante vittoria per l'industria agroalimentare italiana impegnata nella produzione di qualità e per l'export italiano.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zum Programm zur Gewährleistung der Effizienz und Leistungsfähigkeit der Rechtsetzung gestimmt. Bessere Rechtsetzung in der EU und den Mitgliedstaaten ist genau das, was wir brauchen! Dafür stehe ich ein.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – In der Rechtsetzung kommt es entscheidend auf die Qualität der Gesetze sowie auf die Gesetzesfolgenabschätzung an, die zur Schaffung eines sicheren Rechtsraumes und weniger Bürokratie für den Einzelnen beiträgt. Ich befürworte unter Hinweis auf die immer größer und unübersichtlicher werdende Rechtsetzung der EU diesen Vorschlag. Weniger, aber dafür effizienter ist vor allem für Bürger und Verwaltung eine große Erleichterung.
                  

Julie Girling (ECR),
in writing. – This report represents an important step towards better regulation in the European Union. Simpler regulation that reduces the regulatory burden on Member States and businesses is a welcome change. In addition, there is consideration for subsidiarity and proportionality principles, another key aspect of better regulation and a principle that I think it crucial to respect.
Crucially, the report takes into consideration the needs of small businesses. Small and medium enterprises (SMEs) play a key role in growth and job creation in Britain and in the South-West, but their competitiveness can be restricted by burdensome European regulations. This report represents progress towards reducing these burdens. Important ECR amendments concerning competitiveness have been adopted and the report introduces a general rule that proposals with a negative impact on competitiveness should not be adopted by the Commission. This, along with the emphasis placed on the Commission committing to reducing the administrative burden on SMEs and the inclusion of exemptions for microbusinesses, will be beneficial for productivity of British industries.
It is for these reasons that I chose to vote in favour.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Le programme REFIT a pour objectif d'établir des recommandations pour une réglementation européenne plus efficace.
                  

                     Nous pouvons souligner des points positifs dans ce rapport, notamment la recommandation d'une utilisation plus judicieuse des actes délégués (auxquels le Parlement peut s'opposer et obliger la Commission à revoir sa proposition) et des actes d'exécution (auxquels le Parlement peut s'opposer mais sans aucun pouvoir de contrainte sur la Commission). Le rapport appelle également à mener plus d'études d'impact, notamment en termes de compétitivité de nos entreprises, car elle est bien souvent sacrifiée sur l'autel de la lutte contre la pollution sans jamais remettre en question le modèle mondialiste qui transforme nos industries en soldats amputés de leur agilité.
                  

                     Toutefois, le rapport préconise d'utiliser plus souvent le règlement, directement applicable dans les droits nationaux, notamment pour favoriser le marché intérieur. Dispositions auxquelles nous sommes bien sûrs opposés.
                  

                     Compte tenu de l'ensemble de ces points, je me suis donc abstenue sur ce rapport.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe sigue en la línea de instaurar el programa REFIT (programa de adecuación y eficacia de la reglamentación). Aunque somos críticos con muchos aspectos de su implantación en el marco reglamentario de los procedimientos legislativos, hemos votado abstención porque el marco regulatorio no está dirigido a perjudicar los derechos de los y las trabajadoras.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Am votat acest raport deoarece este nevoie de o reglementare adecvată si funcțională. Măsurile propuse în raport vizează simplificarea legislației UE și reducerea costurilor de reglementare, ceea ce este foarte important în contextul actual. Susțin nevoia de simplificare legislativă și scăderea birocrației, însă acest lucru este necesar mai ales la nivel național, unde, în multe cazuri, apare o supra-reglementare.
                  

                     Programul REFIT ar avea un impact pozitiv asupra stabilității cadrului de reglementare și ar sprijinii creșterea economică și crearea de locuri de muncă. Eliminarea obligației de a stabili și adopta profile nutriționale nu este un lucru negativ. Aceasta ar evita crearea unui nou set de reglementari care, practic, ar dubla prevederile Regulamentului nr. 1169/2011 referitor la informațiile destinate consumatorilor cu privire la alimente, conform căruia a devenit obligatorie indicarea declarației nutriționale pentru toate produsele alimentare, oferind astfel consumatorilor informații complete pe baza cărora să poată face alegeri sănătoase, în cunoștință de cauză.
                  

                     Preocuparea Comisiei trebuie să se îndrepte mai mult spre controlul produselor non-europene care intră în piață fără un control riguros, distrugând producătorii europeni prin prețuri de dumping.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report as the REFIT Programme aims to cut red-tape, remove regulatory burdens, and simplify and improve the design and quality of EU legislation. Under REFIT, the Commission is screening the entire stock of EU legislation on an ongoing and systematic basis to identify burdens, inconsistencies, ineffective measures and identified corrective actions.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. The Commission has now proposed a coherent holistic approach to better law making that takes account of the entire policy cycle of law-making and requires targeted interaction among all the institutions.

András Gyürk (PPE),
írásban. – A REFIT program egy egyszerű, tiszta és kiszámítható szabályozási rendszer kialakítására törekszik úgy az üzleti szektorban dolgozók, mint az uniós állampolgárok számára. Célja, hogy véget vessen a bürokratikus terheknek, eltávolítsa a szabályozási terheket, leegyszerűsítse és fejlessze a jogalkotást.
                  

                     A REFIT keretében a Bizottság az egész európai jogalkotást ellenőrzi, melynek kapcsán többek között e terhek meghatározására és a jogalkotást akadályozó intézkedésekre koncentrál.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Το REFIT είναι ένα πρόγραμμα της Ευρωπαϊκής Επιτροπής που στοχεύει στη βελτίωση της καταλληλότητας και της αποδοτικότητας των κανονιστικών διατάξεων, με τη λήψη μέτρων απλούστευσης της νομοθεσίας της ΕΕ και μείωσης του κανονιστικού κόστους, ώστε να υπάρχει ένα σαφές, σταθερό και προβλέψιμο κανονιστικό πλαίσιο που να ευνοεί την ανάπτυξη και την απασχόληση.
                  

                     Η έκθεση έδιδε ιδιαίτερη έμφαση στην ενθάρρυνση μιας πιο ‘φεντεραλιστικής προσέγγισης’ υποστηρίζοντας ότι μια ενιαία νομοθεσία της ΕΕ θα μπορούσε να αντικαταστήσει με επάρκεια και επιπρόσθετο όφελος τις εθνικές νομοθεσίες/δίκαιο καθώς και στην υποστήριξη της λεγόμενης ‘SME first approach/πρώτης προσέγγισης για τις μικρομεσαίες επιχειρήσεις’.
                  

                     Λαμβάνοντας υπόψη ότι η τελευταία προσέγγιση για τις μικρομεσαίες επιχειρήσεις ενισχύθηκε από τροπολογία της Ομάδας μας (η τροπολογία υπογράμμιζε ότι μια τέτοια προσέγγιση δεν θα πρέπει κατ' ουδένα τρόπο να είναι επιζήμια για τα δικαιώματα των εργαζομένων) μας ώθησε προς την αποχή.
                  

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I supported this resolution as it proposes to overhaul all EU legislation to ensure that legislation is more accessible, by cutting red tape and removing unnecessary regulatory barriers. The REFIT Programme aims to correct any legislation that contains burdens, inconsistencies, and ineffective measures in order to proceed with corrective measures. The emphasis on maintaining political trust and balance between the Parliament and the Commission is also a positive aspect for the functioning of this institution.

Anja Hazekamp (GUE/NGL),
schriftelijk. – Het programma voor gezonde en resultaatgerichte regelgeving (REFIT) zou erop gericht moeten zijn om de bureaucratische druk van Europese regelgeving op burgers en bedrijven te verminderen. Maar het wordt vooral ingezet op het gebied van milieubescherming, sociale wetgeving, dierenwelzijn, volksgezondheid, consumentenbescherming en voedselveiligheid. Regelgeving die de burgers, dieren en het milieu zou moeten beschermen moet nu wijken voor kortzichtig handelsbelang en winstbejag; regeldruk zou de omzet in gevaar kunnen brengen.
                  

                     Deze REFIT wordt echter vooral gebruikt om de bescherming van consumenten te verlagen. Zo wordt bijvoorbeeld opgeroepen om de zogenaamde ‘voedingsprofielen’ te schrappen. Deze voedingsprofielen zorgen er echter voor dat consumenten niet misleid worden door gezondheidsclaims op ongezonde voedingsmiddelen met teveel vet, zout of suiker. Junkfood is en blijft ongezond en hoort niet te worden aangeprezen als ‘gezond’ of ‘vitaminerijk’ product.
                  

György Hölvényi (PPE),
írásban. – A REFIT program egy egyszerű, tiszta és kiszámítható szabályozási rendszer kialakítására törekszik úgy az üzleti szektorban dolgozók, mint az uniós állampolgárok számára. Célja, hogy véget vessen a bürokratikus terheknek (red tape), eltávolítsa a szabályozási terheket, leegyszerűsítse és fejlessze a jogalkotást.
                  

                     A REFIT keretében a Bizottság az egész európai jogalkotást ellenőrzi, melynek kapcsán többek között e terhek meghatározására és a jogalkotást akadályozó intézkedésekre koncentrál.
                  

                     Ezért támogattam szavazatommal a jelentést.
                  

Richard Howitt (S&D),
in writing. – The REFIT Programme has the proper aim of cutting unnecessary red tape and administrative burden, to promote more effective and appropriate regulation. Today's vote demonstrates that those of us who argue for fair regulation do not do so for its own sake, but where there is clear benefit for the people we represent. In this report, we call for the protection of workers' rights and secure the role of social dialogue and social partner agreements. We reiterate the importance of consumer, environmental, social, health and safety standards. We support more flexible rules for SMEs, but only if the internal market and ensuring social, ecological and economic objectives are not undermined. We support ‘review clauses’ to regularly reassess legislative measures but deliberately avoided a crude and arbitrary ‘one in, one out’ rule. The report maintains the role of parliamentary oversight. Finally our resolution recognises that four members of the High Level Group of Independent Stakeholders – associations of professionals, environmental, consumer and health representatives – issued a dissenting opinion that there should be a better understanding of the case for appropriate regulation. Our aim should be to lift burdens not just for some, but for all.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I have voted in favour of this report regarding the REFIT programme (Regulatory Fitness and Performance Programme) that aims to reduce bureaucracy, remove regulatory burdens, simplify and improve the legislation.

Anneli Jäätteenmäki (ALDE),
kirjallinen. – Äänestin ravintoprofiilien poistoa vastaan (47 kohta).
                  

                     Minusta kuluttajien on hyvä saada tietää, millainen ravintokoostumus elintarvikkeissa on. EU:n lisäksi maailman terveysjärjestö WHO tekee hyvää työtä informatiivisten ja selkeiden profiilien kehittämiseksi. Tätä työtä on syytä jatkaa.
                  

                     Ravintoprofiilit ovat yksi keino kertoa terveellisestä ruuasta. Valistus ei kuitenkaan yksinään riitä, jotta kuluttaja tarttuisi terveelliseen vaihtoehtoon.
                  

                     Ravintoon ja ruokaan liittyvät valintamme ovat usein tiedostamattomia ja pakon sanelemia. On helppo puhua terveellisen ruokavalion puolesta, jos siihen on varaa. Terveellisen ruoan ja ruokavalion pitää olla jokaisen saatavilla.
                  

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za prijedlog rezolucije Europskog parlamenta o Programu za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): Trenutačno stanje i izgledi za budućnost, zbog toga što smatram da su potrebna pravila koja su manje opterećujuća te efikasnije zakonodavstvo na europskoj razini. Procjena utjecaja i evaluacija ključne su kako bi se nadzirali ciljevi zakonodavca te kako bi se razlikovala pravila na europskoj razini od zakona koji su usvojeni na nacionalnoj razini.
                  

                     Smatram da u tom kontekstu REFIT pruža jasan, jednostavan i predvidljiv zakonodavni okvir za poduzetnike i građane te doprinosi otklanjanju bespotrebnog opterećenja i podiže kvalitetu samog zakonodavstva. Međutim, iako se poduzelo preko stotinu mjera kako bi se smanjilo i pojednostavilo opterećenje zakonodavstva u postojećim zakonima i pravilnicima, postoje još uvijek pojedini sektori u kojima takvo što nije odrađeno, te su u skladu s tim potrebni dodatni napori. Stoga, podržavam mjere koje idu ka smanjenju zakonodavnog opterećenja, te podržavam ovo izvješće.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Ce rapport induit (paragraphe 5) que le règlement européen, d'effet direct et obligatoire dans tous ses éléments, est l'outil le plus efficace et donc à privilégier par rapport à la directive, et qu'il a pour effet de renforcer le marché intérieur. Nous nous opposons totalement et fermement à ces deux considérations.
                  

                     Il se réjouit de l'engagement en faveur du programme ‘Mieux légiférer’. Nous avons voté contre la conclusion de l'accord interinstitutionnel ‘Mieux légiférer’ entre le Parlement européen, le Conseil de l'Union européenne et la Commission européenne le 9 mars 2016 en plénière.
                  

                     Ce rapport félicite ou se réjouit un trop grand nombre de fois des mesures prises par la Commission alors qu'elle est la première responsable de la ‘surréglementation’, des charges administratives pesant sur nos entreprises et qu'elle mérite un carton rouge définitif.
                  

                     Il contient des points et recommandations positifs mais il est craindre qu'il ne leur soit donné, pour un bon nombre, aucune application concrète. Un autre nombre de points ne sont en aucun cas acceptables. Je me suis alors abstenu sur le vote de ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Kaufmann report today. As a matter of principle we do not support and will not vote for any report which accepts the right of the EU to make the laws of the United Kingdom, however virtuous the proposals seem in isolation. The report makes it clear that, in whatever form, the process of legislation is going to continue. Its only virtue is that it impliedly damns the method of legislation that has pertained over the last sixty-odd years and which has so damaged the fabric of British trade, manufacturing and business since our entry into the then EEC in 1973 by burdensome and anti-competitive legislation. Sadly, the damage – vast damage – has already been done and is ongoing. Only by returning all legislative power to a newly-liberated UK Parliament with all its sovereignty restored, can the legislative process be made relevant to UK interests and legislators fully accountable to the people.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de ma collègue Sylvia-Yvonne Kaufmann concernant le programme pour une réglementation affûtée et performante (REFIT). Le programme REFIT vise à réduire les contraintes administratives, à supprimer les charges réglementaires, ainsi qu'à simplifier la législation de manière à pouvoir atteindre les objectifs stratégiques fixés tout en réduisant les charges administratives. J'approuve cette proposition et rappelle que la Commission doit aussi être encouragée à poursuivre ses efforts en faveur de la création d'emplois par la réduction des contraintes réglementaires et administratives, et à garantir la préservation des objectifs d'intérêt général.
                  

                     Cette résolution a été adoptée à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Ce rapport porte sur l'application du programme dit REFIT pour une réglementation affûtée et performante, mis en œuvre pour répondre à l'idée selon laquelle l'Union européenne serait devenue trop bureaucratique. Le texte salue l'engagement de la Commission à réduire les charges administratives et à limiter les effets de la surenchère législative, ce qui est particulièrement le cas en France.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce bon rapport.
                  

Kateřina Konečná (GUE/NGL),
písemně. – Dne 12. 4. 2016 jsme na plenárním zasedání ve Štrasburku hlasovali o zprávě k programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT). Na začátek je třeba říci, že velice vítám snahu institucí Evropské unie redukovat zbytečné předpisy, které nejsou účelné nebo se vůbec nepoužívají a pouze zatěžují celý právní řád. Jedná se o jeden z procesů směřujících ke snížení celkového regulační zatížení i sekundárně administrativní zátěže. Snižování regulační zátěže může napomoci rozvoji vnitřního trhu EU. I přesto, že se mým kolegům podařilo v rámci projednávání zprávy ve výboru JURI docílit toho, aby v ní bylo explicitně uvedeno, že by boj proti ‘regulačnímu zatížení’ neměl být namířen proti právům pracovníků, musela jsem se nakonec v hlasování zdržet. Neboť zároveň zpráva také prosazuje větší zapojení soukromých subjektů do legislativního procesu. To by samozřejmě vedlo k ještě většímu zasahování do přípravy legislativy ze strany již dnes tak agresivního lobbingu. Což nelze připustit.
                  

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – A REFIT program egy egyszerű, tiszta és kiszámítható szabályozási rendszer kialakítására törekszik úgy az üzleti szektorban dolgozók, mint az uniós állampolgárok számára. Célja, hogy véget vessen a bürokratikus terheknek (red tape), eltávolítsa a szabályozási terheket, leegyszerűsítse és fejlessze a jogalkotást.
                  

                     A REFIT keretében a Bizottság az egész európai jogalkotást ellenőrzi, melynek kapcsán többek között e terhek meghatározására és a jogalkotást akadályozó intézkedésekre koncentrál.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – I have voted in favour because we should acknowledge that the Regulatory Fitness and Performance Programme (REFIT) represents an important step towards simplifying legislation and reducing administrative burdens of regulation for businesses as well as eliminating barriers to growth and job creation. Looking from this perspective, we should work to ensure predictability, legal certainty and transparency of REFIT. In doing so, however, we should not forget that the impact of legislation on large enterprises and on SMEs may differ. Therefore, we should propose and implement legislation that clearly states that all employees have a right to the highest level of protection regarding health and safety in the workplace, regardless of the size of the employer or the underlying contract.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. – Ho espresso parere positivo in merito alla nostra relazione sulla comunicazione della Commissione sul programma di controllo dell'adeguatezza e dell'efficacia della regolamentazione (REFIT). Con essa, la Commissione europea si pone l'obiettivo di rivedere la legislazione al fine di ridurre gli oneri normativi e amministrativi.
                  

                     Uno dei punti sottolineati dal Parlamento, e per il quale mi sono battuto, invita la Commissione a rivedere ed eventualmente eliminare il concetto dei profili nutrizionali. Un grande risultato, che dimostra la grande volontà del Parlamento europeo di schierarsi a tutela delle nostre produzioni di qualità. Abbiamo vinto una battaglia di metodo ed evitato che il ‘Made in Italy’ venga danneggiato da scelte insensate da parte di alcuni paesi europei che, secondo il loro sistema di etichettatura, vedono il latte o l'olio di oliva extravergine, alimenti nobili, bollati di rosso mentre alcuni drink light, come Coca-Cola, avere un bollino verde.
                  

                     Grazie a questo voto, possiamo coniugare la tutela del consumatore con la competitività delle nostre aziende.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenue sur le rapport sur le ‘programme pour une réglementation affûtée et performante’. Ce rapport contient des points et des recommandations positifs mais il est craindre qu'il ne leur soit donné, pour un bon nombre, aucune application concrète. Un autre nombre de points ne sont en aucun cas acceptables. Ce rapport se félicite ou se réjouit un trop grand nombre de fois des mesures prises par la Commission, alors qu'elle est la première responsable de la surréglementation et des charges administratives pesant sur nos entreprises et qu'elle mérite donc un carton rouge définitif.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce rapport. Certes, il vise à mieux légiférer et a notamment le mérite de se préoccuper des PME. Mais il est une ode au procédé du règlement européen que je ne peux pas cautionner.
                  

                     Enfin, il salue la décision de la Commission de lutter contre la ‘surrèglementation’, en oubliant un peu vite qu'elle en est la première responsable…
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu. En effet, le rapport dresse le bilan du programme REFIT, ‘Programme pour une réglementation affûtée et performante’, créé en décembre 2012 par la Commission européenne. Figure parmi les lignes directrices l'identification des contraintes administratives ou des réglementations inefficaces de l'Union européenne, pour y apporter des modifications. De plus, le rapporteur tente de relever les aspects positifs comme négatifs du programme REFIT.
                  

                     Dans l'ensemble, de bonnes mesures ont été adoptées, comme le principe de priorité aux PME, dont les ambitions ne sont pas à revoir à la baisse.
                  

                     En revanche, le programme de la Commission favorise le règlement (applicable directement dans le droit national), au lieu de la directive, les charges administratives… Le rapport ne relève pas l'effet ‘rouleau compresseur’ de la législation européenne et la ‘surréglementation’ qui en découle. De ce fait, malgré les propositions intéressantes préconisées et l'équilibre du rapport, certaines mesures demeurent inacceptables, je me suis donc abstenu.
                  

Javi López (S&D),
por escrito. – He votado a favor del informe porque supone un avance en la legislación, avanzando en la simplificación de las normativas de la UE y en la reducción de los costes que ocasiona. En este sentido, y con el fin de promover el empleo en Europa, la reducción de las cargas burocráticas nos parece un medio adecuado.
                  

                     Los estándares de empleo no pueden reducirse ni debe crecer la precariedad laboral, de este modo la idea de ‘mejor regulación’ no debe convertirse en una excusa para eliminar la ordenación y reducir la capacidad legislativa de la UE.
                  

                     Se trata de poner en forma todo el aparato regulatorio de la UE, al tiempo que se evalúa el desempeño de la regulación emanada de las instituciones europeas.
                  

                     Así mismo, se logró garantizar la protección del dialogo social y el papel de consumidores e interlocutores sociales, así como los estándares medioambientales, sociales, de salud y de seguridad. Se ha conseguido también rechazar los llamamientos conservadores y antieuropeístas.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque a pesar de su apariencia técnica, supone un espaldarazo político a la estrategia de la Comisión para aumentar su poder legislativo y evitar el escrutinio de sus decisiones. Ex ante, la Comisión refuerza políticamente su agenda neoliberal con consultas y estudios técnicos a la medida de sus intereses, que le permiten fijar los límites de la discusión política. Ex post, se reserva el derecho a retirar propuestas legislativas que el Parlamento ha modificado (como fue el caso de la directiva de maternidad) o a introducir cambios en su aplicación que terminan por vaciar su contenido (como ha ocurrido con los nuevos parámetros de emisiones de NOx o de toxicidad química, REACH). Ambos cambios, bajo los eslóganes de una regulación ‘mejor’, ‘más adecuada’, ‘más informada’ o ‘más eficaz’ no pueden esconder el sesgo antidemocrático que caracteriza a la construcción europea.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – Considero que el instrumento REFIT constituye un elemento esencial para mejorar la legislación a nivel europeo, para legislar mejor, simplificar el Derecho de la UE y reducir las cargar administrativas. Iniciando así un camino hacia la buena gobernanza, donde las evaluaciones de impacto y los controles ex post, tengan el papel relevante que considero que se merecen a la hora de tomar decisiones políticas.
                  

                     Apoyo este informe ya que incluye las actualizaciones que ha realizado la CE en lo relativo al programa REFIT y valora todos los avances realizados en los diferentes ámbitos políticos y respecto de las iniciativas seleccionadas por la Comisión, incluyendo las medidas adoptadas por el Parlamento y el Consejo. Igualmente considero que es necesario ya que el Acuerdo Interinstitucional ‘Legislar mejor’ de 2003 se ha quedado anticuado a raíz de la creación del actual entorno legislativo en virtud del Tratado de Lisboa.
                  

                     Voto por tanto favorablemente este informe debido a la importancia que considero tiene este instrumento legislativo ya que del mismo modo ayudará a establecer un programa de trabajo y un enfoque político coherente, que permita aumentar la transparencia de la EU y la aceptación de sus ciudadanos.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Je to zbytečná zpráva, která nijak nepomůže tomu, abychom měli účelnější právní předpisy. Naopak sama zpráva je příkladem zcela neúčelného kusu legislativy. K tomu, abychom měli účelnější legislativu, nepomůžou takovéto zprávy, ale rozumnější hlasování poslanců o jednotlivých regulačních návrzích Komise.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Programom pametnog donošenja propisa nastoji se konsolidirati bolja izrada zakonodavstva kako bi se pojednostavilo pravno i administrativno opterećenje EU-a. Cilj programa je oblikovati politike koje se temelje na dokazima i koje uključuju procjenu učinka i naknadne kontrole za ključne elemente politika. S boljim donošenjem odluka treba obuhvatiti i kulturološki aspekt javne uprave EU-a na svim razinama, budući da trenutno postoji prevelika razina birokracije diljem EU-a.
                  

                     U izvješću se napominje kako se traži od svih institucija EU-a da se održe transparentni, otvoreni i redoviti dijalozi s civilnim društvom. Procjena učinka je ključan alat za potporu donošenja odluka u svim institucijama EU-a i potrebno je uzeti u obzir utjecaj donošenja odluka na male i srednje poduzetnike. Podržala sam izvješće jer potiče dijalog između EU institucija, s ciljem pojednostavljenja propisa i smanjenja administrativnih barijera.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Απείχα κατά την ψηφοφορία της έκθεσης σχετικά με το πρόγραμμα ελέγχου της καταλληλότητας και της αποτελεσματικότητας της νομοθεσίας (REFIT): Τρέχουσα κατάσταση και προοπτικές, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 11/4/2016, καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση δεν είναι πλήρης.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – Je me suis abstenu sur ce texte.
                  

                     Ce programme, initié en 2012, sert l'objectif, a priori positif, de simplifier la charge réglementaire causée par la législation européenne, charge qui handicape les PME.
                  

                     Le rapport préconise, en particulier, l'instauration de normes simplifiées applicables exclusivement aux PME. En outre, de fréquentes analyses d'impact devraient permettre de prendre la mesure des effets potentiellement néfastes de chaque acte réglementaire.
                  

                     Si l'objectif peut sembler louable, nous rappelons que l'Union européenne est la grande responsable de l'alourdissement des contraintes juridiques et administratives entravant le développement des PME. En outre, sous couvert de simplification administrative, le rapport préconise un recours accru à la législation à effet direct en lieu et place des directives, lesquels impliquent une transposition préalable en droit national. Nous nous insurgeons contre cette nouvelle tentative d'ingérence dans les législations nationales des États souverains.
                  

Barbara Matera (PPE),
per iscritto. – Sono d'accordo con il relatore che quello di cui abbiamo bisogno non sono più leggi, ma leggi migliori. Come afferma la relazione, dovremmo permettere un maggiore input da parte dei cittadini e della comunità imprenditoriale in modo da avere previsioni migliori circa i possibili effetti della nuova legislazione. Sono convinta che abbiamo intrapreso la strada giusta e per questo ho sostenuto la relazione.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Todos tenemos claro que es necesario seguir mejorando nuestra legislación. No se trata de hacer más actos legislativos porque sí, sino de hacer pocos y bien y mejorar los existentes.
                  

                     En este Parlamento tenemos claro que el programa REFIT no debe utilizarse para menoscabar la sostenibilidad o cualesquiera normativas en materia social, laboral, medioambiental y del consumidor.
                  

                     Y creemos que se deben hacer todos los esfuerzos que sean necesarios para mejorar la transparencia y facilitar la participación de las partes interesadas en todo el proceso legislador.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – La Commission a lancé en 2013 son ‘programme pour une réglementation affûtée et performante’ (REFIT). Son évaluation sur laquelle le Parlement est amené à voter note la tendance à une ‘surréglementation’, trop de lois européennes.
                  

                     S'il est vrai que l'Union européenne réglemente aussi bien la taille de l'asperge que le droit du travail, il s'agit ici de chercher plus en amont à limiter ‘les charges administratives et réglementaires’, un ‘poids’ pour les entreprises et pour l'achèvement du marché unique.
                  

                     Sous prétexte d'aide aux PME, il s'agit bien de dérégulation et de casse des droits des travailleurs dont les premiers satisfaits sont d'ailleurs le syndicat européen des grosses compagnies, Business Europe. Pire, le rapport recommande que cette ‘culture’ de la déréglementation soit étendue aux administrations des États membres. Myriam El Khomri ne les a pas attendus!
                  

                     Le rapport soutient la pérennisation d'un organe d'experts chargé des études d'impact, déjà minées par les lobbys. Ce véritable outil politique pourra bloquer toute législation qui proposerait une protection accrue des citoyens et in fine s'intégrer dans l'‘organe de coopération en matière réglementaire’ prévu dans le TAFTA.
                  

                     Je vote contre.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Le rapport contient des points intéressants, comme le principe de priorité aux PME. Toutefois, il est fort à parier que nulle application concrète n'adviendra dans les suites qui vont lui être données. Par ailleurs, je désapprouve, entre autres, le renforcement du marché intérieur ou les prises de décisions intempestives et hégémoniques de la Commission, alors même que celle-ci est directement responsable de la surcharge règlementaire.
                  

                     En conséquence, je me suis abstenue.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Apresentei o meu voto a favor do relatório sobre o programa para a adequação e a eficácia da regulamentação (REFIT): situação atual e perspetivas. Desde que o Acordo Interinstitucional ‘Legislar melhor’ de 2003 foi ultrapassado pelo atual quadro legislativo criado pelo Tratado de Lisboa, é necessária uma nova estratégia da Comissão para ‘Legislar Melhor’.
                  

                     O ‘Programa para a adequação e a eficácia da regulamentação’ (REFIT) é essencial no processo de simplificar a legislação e reduzir os encargos administrativos da regulamentação para as empresas, assim como na eliminação das barreiras ao crescimento e à criação de emprego.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I supported this resolution as it critically assesses the Commission's Regulatory Fitness and Performance Programme, and the consequent impact on the legislative process.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Il est essentiel de renforcer et d'améliorer le cadre réglementaire européen en vue de tendre vers une réglementation de l'Union européenne ‘bien affûtée’ qui s'inscrit dans le cadre de l'accord interinstitutionnel ‘mieux légiférer’. Mieux légiférer c'est œuvrer pour une Europe dynamique, créatrice de croissance et d'emploi. C'est œuvrer pour une législation efficace, transparente et lisible pour les entreprises, notamment les PME et les microentreprises. C'est enfin œuvrer dans l'intérêt des droits des travailleurs. Afin de trouver le juste équilibre, les études d'impact des propositions législatives doivent être menées de façon systématique et rigoureuse. Remplacer 28 normes nationales par une norme européenne présuppose de travailler avec toutes les instances européennes et avec tous les acteurs concernés.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Správu o programe regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) vnímam veľmi pozitívne. Žijeme v dobe, v ktorej je každá oblasť života prísne regulovaná. Regulácia právnymi aktmi je síce veľmi potrebná, ale na to, aby bola účinná a dobre plnila svoju funkciu, musia byť právne akty kvalitne pripravené. V posledných rokoch sme svedkami akejsi ‘legislatívnej smršte’, keď nás členské štáty aj Európska únia doslova zahlcujú obrovskými počtami nových právnych predpisov, ktoré si často vyžadujú opätovné novelizácie a navyše sú čoraz viac kazuistické. Tento stav vedie k spochybňovaniu dobrého fungovania štátov a Únie a zároveň aj k naštrbeniu právnej istoty, ktorá je jedným zo znakov právneho štátu. V dnešnej dobe, keď narastá počet ‘euroskeptikov’ naprieč celým priestorom Európskej únie, je nevyhnutné pristúpiť k takým opatreniam, ktoré budú viesť k zjednodušeniu, prehľadnosti a k tomu, čo ľudovo nazývame ‘zdravým rozumom’. V tejto súvislosti rád hlasujem za predloženú správu, pretože ju vnímam ako prvý jasný krok ku skutočnému zlepšeniu právnej regulácie.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report because I am in agreement with the principles of Regulatory Fitness and Performance and support the initiative at a European and national level. I also support initiatives launched by the European Commission which aim to strengthen the continuation of the reduction of administrative and regulatory burdens.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. –‘Célravezető és hatásos szabályozási program (REFIT): helyzetkép és kilátások’ címmel a Bizottság adott ki közleményt 2014-ben. A REFIT program a szabályozás javításáról szóló új bizottsági stratégia központi eleme, célja a szabályozás javítására irányuló eljárás megszilárdítása, az uniós jogszabályok egyszerűsítése, az adminisztratív és szabályozási terhek csökkentése, valamint a bizonyítékokon alapuló politikai döntéshozatalra támaszkodó jó kormányzás megkezdése, amelyben a hatásvizsgálatok és az utólagos ellenőrzések alapvető szerepet játszanak, anélkül, hogy kiváltanák a politikai döntéshozatalt.
                  

                     A Jogi Bizottság jelentése üdvözli a jobb szabályozásra irányuló, 2015. május 19-i intézkedéscsomagot, a Bizottság azzal kapcsolatos bejelentését, hogy egyszerűsíteni kívánja a közös agrárpolitika, az európai strukturális és beruházási alapok, valamint a Horizont 2020 program keretében nyújtott támogatások kezelését, továbbá azt a tényt, hogy Juncker bizottsági elnök a Bizottság első alelnökét bízza meg a szabályozás javításának feladatával, ami kiemeli a kérdés politikai jelentőségét. Az állásfoglalás-tervezetet megszavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Le programme REFIT poursuit des objectifs louables: une réglementation européenne plus efficace, compréhensible et adaptée, un recours mieux encadré aux actes délégués etc. Toutefois, le rapport dit que le règlement européen, d'effet direct et obligatoire dans tous ses éléments, est l'outil le plus efficace et donc à privilégier par rapport à la directive, ce que nous rejetons. Il se félicite en outre des mesures prises par la Commission alors qu'elle est la première responsable de la surréglementation, des charges administratives pesant sur nos entreprises et qu'elle mérite un carton rouge définitif. Ce rapport appelle donc une abstention.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – O ‘Programa para a adequação e a eficácia da regulamentação’ (REFIT) constitui o elemento fundamental da nova estratégia da Comissão para ‘legislar melhor’. É considerado essencial no processo de simplificar a legislação e reduzir os encargos administrativos da regulamentação para as empresas, bem como de eliminar as barreiras ao crescimento e à criação de emprego.
                  

                     O Acordo Interinstitucional ‘Legislar melhor’ de 2003 foi ultrapassado pelo atual quadro legislativo criado pelo Tratado de Lisboa e requer a sua renegociação e atualização.
                  

                     Defendo que o objetivo e a ambição do pacote ‘legislar melhor’ deve ser massificado e aplicado na administração pública a todos os níveis da União Europeia, atendendo aos níveis exagerados de burocracia em toda a União e à necessidade de simplificar a legislação, por forma a assegurar uma boa administração e procedimentos benéficos à Europa a todos os níveis.
                  

                     Registo com satisfação os esforços para simplificar o processo legislativo em geral. Defendo a necessidade de legislação mais simples, acessível e claramente redigida, sem complexidade e de fácil aplicação.
                  

                     O REFIT não pode ser uma fonte de insegurança jurídica. A legislação da UE deve assegurar a previsibilidade, a segurança jurídica e a transparência.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report, which aims to cut red tape, remove regulatory burdens, simplify and improve the design and quality of legislation. Under REFIT, the Commission is screening the entire stock of EU legislation on an ongoing and systematic basis to identify burdens, inconsistencies, ineffective measures and identified corrective actions.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur l'application du programme REFIT mis en place par la Commission et qui vise à rendre la législation de l'UE plus simple et moins coûteuse. Dans un contexte économique difficile, il est nécessaire de réduire les charges administratives, notamment pour les PME, et de limiter autant que possible la surenchère réglementaire, pratiquée notamment par la France, qui pénalise de nombreux secteurs économiques majeurs comme l'agriculture.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – Face à une réglementation européenne dense et complexe, il me paraît primordial de parvenir à une réduction des contraintes administratives et charges réglementaires. L'initiative que nous prenons s'inscrit dans la recherche de cette simplification plus que nécessaire, tout en respectant les principes fondamentaux de l'Union européenne, au premier rang desquels la proportionnalité et la subsidiarité. J'ai donc voté en faveur de ce texte, et tiens à saluer le travail de la Commission européenne en faveur du programme REFIT, s'inscrivant dans la même recherche de simplification de la législation.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – A Bizottság által kidolgozott, célravezető és hatásos szabályozás program néven ismert stratégiai terv olyan célok megvalósítását tűzi ki, mint az uniós jogszabályok egyszerűsítése és az adminisztratív terhek csökkentése. Hosszú évek óta beszélünk az európai és nemzeti szinten egyaránt fennálló túlzott bürokráciáról, a hatékonyság és átláthatóság legfőbb ellenségéről. A jelentést üdvözlöm és bízom benne, hogy a célravezető és hatásos szabályozás program észrevehető változásokat hoz majd.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – The REFIT (Regulatory Fitness and Performance Programme) programme represents a key component of the Commissions strategy for better law-making.
I have voted for this report that should prioritise the development of certain measures and should focus on the quality of legislation and better enforcement of existing legislation rather than on the number of legislative acts.

Dan Nica (S&D),
în scris. – O mai bună reglementare trebuie să aibă ca rezultat o legislație europeană de cea mai bună calitate cu putință, care să satisfacă așteptările cetățenilor și ale părților interesate și să garanteze că obiectivele politicilor publice, inclusiv cele legate de consumatori, de mediu și de standardele sociale și de siguranță nu sunt periclitate. Comisia ar trebui să se concentreze asupra calității legislației, pe o mai bună punere în executare a legislației existente, și nu asupra numărului de acte legislative. Calitatea legislației trebuie sa fie singurul reper adecvat, iar programul REFIT nu trebuie utilizat pentru a submina sustenabilitatea standardelor sociale, de muncă, de mediu sau legate de consumatori.
                  

                     Încurajăm Comisia și statele membre să intensifice schimbul de bune practici în contextul implementării și aplicării directivelor UE. Părțile interesate și autoritățile locale și regionale ar putea fi încurajate să participe la identificarea dificultăților întâmpinate în ceea ce privește implementarea politicii UE la nivel local, regional și național.
                  

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Zpráva o programu pro účelnost a účinnost právních předpisů v souladu s mým názorem poukazuje na to, že vedle analýzy nákladů a přínosů by se měla provádět i komplexní posouzení dopadů zahrnující zejména hospodářské, sociální a environmentální důsledky a dopady na základní práva občanů a rovnost žen a mužů. Zpráva mimo jiné zdůrazňuje prospěšnost existence nezávislých grémií, která konstruktivně podporují vlády při legislativních postupech s cílem omezit správní náklady pro podniky a občany, a jako příklad dobré praxe uvádí i Českou republiku.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich für diesen Bericht ausgesprochen, da der Bericht sehr gute Ansätze enthält und für mich eine Unterstützung verdient hat. Eine hochrangige Gruppe unabhängiger Interessenträger hat der Europäischen Kommission Vorschläge zur Verringerung der Verwaltungslasten unterbreitet.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Pritariu pateiktam pranešimui.
                  

                     Visų pirma, didesnis dėmesys turi būti skiriamas geresniam reglamentavimui, kuris turėtų apimti viešojo administravimo visais Europos Sąjungos lygmenimis kultūrą, Sąjungos aktų įgyvendinimą ir taikymą Europos Sąjungos, taip pat nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis.
                  

                     Siekiant užtikrinti skaidrų ir darnų ES teisėkūros procesą, reikia labiau skatinti dialogą su piliečiais, socialiniais partneriais ir kitais ekonominiais ir pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais. Be to, regionines ir vietos valdžios institucijas reikėtų labiau įtraukti į ES politikos formavimą, ypatingai ankstyvuoju teisės aktų rengimo etapu.
                  

                     Pažymėtina, kad poveikio vertinimai turi būti išsamūs, kad būtų tinkamai įvertintos reguliavimo pasekmės ekonomikai, socialinei sričiai, aplinkai ir pagrindinėms piliečių teisėms. Manau, kad visos ES institucijos turėtų parengti bendrą poveikio vertinimams taikomą metodiką. Be to, MVĮ turėtų būti taikomos lankstesnės taisyklės, o labai mažoms įmonėms turėtų būti sudarytos galimybės reikalavimų visiškai netaikyti tais atvejais, kai tai įmanoma, užtikrinant, kad ne mažiau veiksmingai bus pasiekti siūlomo teisės akto socialiniai, aplinkos ir ekonominiai tikslai.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Kaufmann report today. As a matter of principle we do not support and will not vote for any report which accepts the right of the EU to make the laws of the United Kingdom, however virtuous the proposals seem in isolation. The report makes it clear that, in whatever form, the process of legislation is going to continue. Its only virtue is that it impliedly damns the method of legislation that has pertained over the last sixty-odd years and which has so damaged the fabric of British trade, manufacturing and business since our entry into the then EEC in 1973 by burdensome and anti-competitive legislation. Sadly, the damage – vast damage – has already been done and is ongoing. Only by returning all legislative power to a newly-liberated UK Parliament with all its sovereignty restored, can the legislative process be made relevant to UK interests and legislators fully accountable to the people.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – In merito alla relazione della collega Sylvia-Yvonne Kaufmann, concordo sulla necessità che una più efficiente regolamentazione della Commissione europea (nell'ambito del programma REFIT) includa una semplificazione normativa e burocratica e incoraggi una più semplice applicazione del diritto dell'UE a livello nazionale, regionale e locale. A tal fine, auspico un riesame da parte della Commissione del fondamento scientifico del regolamento.
                  

                     In aggiunta, sono convinto che minori oneri amministrativi possano aiutare le PMI, che come sappiamo rappresentano il 99% delle imprese europee, e che tali misure possano contribuire al rilancio della competitività e dell'occupazione. Sono favorevole, inoltre, alle valutazioni sia di impatto che di risultato, e quindi ho votato positivamente.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing
. – Unnecessary bureaucracy tarnishes the image of the European Union and is a burden for businesses and citizens. It also slows down economic growth and the creation of new job opportunities. I strongly support the necessity to cut red tape, remove regulatory burdens, simplify and improve legislation, so that the EU policy is able to deliver results faster and more efficiently. Therefore, I welcome the REFIT report and I voted in favour of it.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – REFIT je važan prvi korak prema pojednostavnjenju zakonodavstva i smanjenju administrativnog opterećenja koje propisi stvaraju poduzećima te uklanjanju prepreka za rast i otvaranju radnih mjesta.
                  

                     Pozdravljam predstavljeni paket Komisije za bolje donošenje propisa i smatram da je on važan instrument za bolje donošenje propisa. Smatram da je program REFIT prvi korak prema smanjenju nepotrebnog regulatornog opterećenja i uklanjanju prepreka za rast i otvaranju radnih mjesta. No napominjem da se ‘bolje donošenje propisa’ ne smije koristiti kao izgovor za deregulaciju u cilju narušavanja prava radnika ili potrošača.
                  

                     Nadalje, pozdravljam nastojanja da se zakonodavni postupak u cijelosti pojednostavni, zadržavajući istovremeno visoke standarde. Smatram da je potrebno jednostavnije, jasnije sročeno zakonodavstvo koje nije složeno i koje se može primijeniti na jednostavan način u cilju boljeg pridržavanja propisa i bolje zaštite radnika.
                  

                     Snažno i podupirem daljnje mjere u području javne nabave, poput poticanja manjih nabavnih paketa, u cilju pomaganja malim i srednjim poduzećima te mikropoduzećima da sudjeluju u natječajima javne nabave. Uvjerena sam da su dobre procjene učinka važan alat za potporu donošenja odluka te da igraju važnu ulogu pri boljem donošenju propisa.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Ce rapport contient un certain nombre de points et de recommandations positifs, en particulier concernant les PME. Il reconnaît en effet la volonté exprimée par la Commission de règles moins strictes pour les PME lorsque cela se révèle à la fois raisonnable et faisable. Il lui demande de ne pas revoir ses ambitions à la baisse pour la réduction des contraintes administratives pesant sur les PME et de ne pas remettre en question les objectifs d'intérêt général poursuivis, notamment dans les domaines de la protection des consommateurs, de l'environnement, de la protection sociale, de la santé et de la sécurité.
                  

                     Mais d'autres points sont rédhibitoires: le rapport induit que le règlement européen, d'effet direct et obligatoire dans tous ses éléments, est l'outil le plus efficace et donc à privilégier par rapport à la directive, et qu'il a pour effet de renforcer le marché intérieur. Je m'oppose fermement à ces deux principes. Par ailleurs, le texte félicite souvent la Commission, dont les résultats devraient plutôt faire rougir de honte tous les partisans de l'Union européenne.
                  

                     Dans ces conditions, je préfère m'abstenir.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – REFIT è uno strumento fondamentale per la semplificazione della legislazione e la riduzione degli oneri amministrativi gravanti sulle imprese, nonché per l'eliminazione degli ostacoli alla crescita e alla creazione di posti di lavoro. Quest'opera di semplificazione e deregolamentazione non deve però ripercuotersi negativamente sulla salute e la sicurezza dei cittadini, dei consumatori, dei lavoratori o dell'ambiente. La Commissione, infatti, deve concentrarsi sulla qualità della legislazione e su una migliore applicazione della legislazione esistente, e i costi non dovrebbero essere il solo fattore preso in considerazione.
                  

                     Condivido l'invito a prestare maggiore attenzione al dialogo obbligatorio e regolare con le associazioni rappresentative e con la società civile. Tramite una maggiore trasparenza è possibile assicurare un funzionamento più efficace dell'Unione e aumentare la fiducia della società civile.
                  

                     Le valutazioni d'impatto sono uno strumento importante a sostegno del processo decisionale dell'UE. La valutazione della competitività è centrale, ma vanno considerate anche le conseguenze economiche, sociali e ambientali, e l'impatto sui diritti fondamentali dei cittadini e sulla parità tra donne e uomini.
                  

                     Molto positivamente giudico anche l'attenzione mostrata nei confronti delle PMI.
                  

                     Sostengo, infine, la proposta di eliminare il concetto di profili nutrizionali. Non esistono cibi ‘buoni’ o ‘cattivi’, ma solo diete ‘buone’ o ‘cattive’.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – REFIT programom pametnog donošenja propisa nastoji se konsolidirati bolja izrada zakonodavstva, pojednostaviti pravo EU-a i smanjiti administrativno i/ili regulatorno opterećenje. Program REFIT ključna je sastavnica nove strategije Komisije za bolju izradu zakonodavstva, a pregled uspješnosti programa omogućuje ocjenu postignutog napretka u svim područjima politike koji je za svaku inicijativu utvrdila Komisija.
                  

                     Pozdravljam ovaj paket mjera i trajnu predanost Komisije programu bolje izrade zakonodavstva te što se ovom mjerom ne namjeravaju deregulirati određena područja politika ili dovesti u pitanje vrijednosti koje su nam bitne, počevši od socijalne zaštite, zaštite okoliša i temeljnih prava, od kojih je jedno i pravo na zdravstvo.
                  

                     Naglašavam da se ovim paketom mjera vodi do veće transparentnost koja može dovesti do učinkovitijeg funkcioniranja EU-a i većeg povjerenja civilnog društva u EU-u. Očekujem da će se REFIT-om smanjiti nepotrebna opterećenja kod donošenja propisa te da će se ostvariti pozitivan utjecaj na mala i srednja poduzeća, te porast broja zaposlenosti u cjelini.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – O REFIT é parte integrante do programa ‘Legislar melhor’ contra cujo relatório votámos na última sessão plenária. Não obstante alguns elementos positivos, nomeadamente no que aos direitos dos trabalhadores diz respeito, o documento exacerba uma perspetiva federalista e de integração europeia, numa lógica em que se vende a legislação comunitária como sendo sempre superior e melhor que a legislação nacional.
                  

                     Aprofunda-se tendência para retirar a iniciativa de atuação e legislativa dos Estados. O projeto centra-se na redução de toda a legislação que tenha supostos encargos para a competitividade, para a concorrência, para a economia e para os agentes económicos. A sequência lógica é a do aprofundamento dos ataques aos direitos dos trabalhadores, caminhando para a redução de salários, o aumento dos horários de trabalho, a redução dos encargos das empresas na proteção social.
                  

                     Defende-se uma lógica de projetar leis que se subjuguem aos interesses económicos e em função das suas necessidades, com vista ao potenciamento dos lucros das grandes empresas, numa visão de exploração capitalista. Assim se produzirá legislação por excesso, para criar mecanismos que beneficiem a obtenção de lucro ou a corrupção económica, ou por defeito, simplificando processos judiciais de despedimentos de trabalhadores, por exemplo. Votámos contra.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće kolegice Kaufmann. Trebamo imati snažan fokus prema boljoj regulaciji u EU-u i u tom smislu smatram korisnim Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT). Programom će se odstraniti regulatorne prepreke, unaprijediti će se i pojednostaviti zakonodavni proces te će se na taj način ciljevi politika moći postići uz što manje administrativnih prepreka, a u skladu s principima EU-a, poput proporcionalnosti i supsidijarnosti.
                  

                     Smatram kako je potrebno identificirati koje su to prepreke i neefektivne mjere, a isto tako nije sporno kako ćemo boljom regulacijom poslati signal građanima EU-a koji EU percipiraju kao previše birokratsku. Europski parlament mora poduzeti mjere i poslati snažnu poruku da ga se mora konzultirati pri donošenju ovakvih mjera te da se međusobno povjerenje europskih institucija ne smije ugroziti. Posebno se zalažem za donošenje mjera za suzbijanje prekomjerne regulacije te istodobno ističem potrebu za jamčenjem predvidljivosti, pravne sigurnosti i transparentnosti.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – Répondre à l'idée selon laquelle l'Union européenne serait trop bureaucratique et éloignée des citoyens est un souci quotidien. J'ai donc voté en faveur de ce rapport qui salue l'engagement de la Commission européenne en faveur d'une amélioration de la réglementation. L'enjeu est de réduire les charges administratives, particulièrement pour les PME et d'accroître la conformité de la législation européenne aux objectifs fixés dans les traités. Surtout, cela permettra une limitation de la surenchère réglementaire, pratique particulièrement courante en France.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against the Kaufmann report today. As a matter of principle we do not support and will not vote for any report which accepts the right of the EU to make the laws of the United Kingdom, however virtuous the proposals seem in isolation. The report makes it clear that, in whatever form, the process of legislation is going to continue. Its only virtue is that it impliedly damns the method of legislation that has pertained over the last sixty-odd years and which has so damaged the fabric of British trade, manufacturing and business since our entry into the then EEC in 1973 by burdensome and anti-competitive legislation. Sadly, the damage – vast damage – has already been done and is ongoing. Only by returning all legislative power to a newly-liberated UK Parliament with all its sovereignty restored, can the legislative process be made relevant to UK interests and legislators fully accountable to the people.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – O ‘Programa para a adequação e a eficácia da regulamentação (REFIT): situação atual e perspetivas’ constitui um elemento fulcral da nova estratégia da Comissão para ‘legislar melhor’ e tem como objetivo a simplificação da legislação da UE e a redução dos encargos administrativos e/ou regulamentares, lutando pela boa governação com base num processo de elaboração de políticas fundamentado em factos concretos, no qual as avaliações de impacto e as avaliações ex post desempenham um papel importante, sem substituírem as decisões políticas, pelo que votei a favor.
                  

                     Este relatório chama a atenção para o facto de o espírito de ‘legislar melhor’ dever impregnar a cultura da administração pública a todos os níveis da União Europeia, tendo em mente os níveis excessivos de burocracia. Para além disso, sublinha que a Comissão deve tornar prioritário o desenvolvimento de determinadas medidas e centrar a sua atenção na qualidade da legislação e numa melhor aplicação da legislação em vigor, e não no número de atos legislativos.
                  

Frédérique Ries (ALDE),
par écrit. – 74 % des Européens estiment que l'Union européenne génère trop de bureaucratie. Pour répondre à cette préoccupation, la Commission s'est attachée ces dernières années à rationaliser la législation et à réduire les contraintes réglementaires. C'est encore plus vrai sous la Commission présidée par Jean-Claude Juncker. Une volonté de réduire la ‘machine à faire des lois’ qui impacte parfois négativement toute une chaîne de l'activité économique et qui participe de la méfiance-défiance des citoyens vis-à-vis de l'Union européenne. C'est donc naturellement que j'ai soutenu le rapport Kaufmann sur l'état d'avancement annuel dans la mise en œuvre du programme pour une réglementation affûtée et performante (REFIT).
                  

                     J'ai également, comme la majorité des députés européens, soutenu le paragraphe 47 rejetant les profils nutritionnels. Une idée intéressante, mais qui s'est avérée impossible à mettre en œuvre depuis les premières discussions sur le sujet en 2006. En pratique, lorsque les seuils de sucre, d'acides gras saturés et de sodium seraient dépassés, les produits ne seraient plus autorisés à faire valoir leurs autres caractéristiques nutritionnelles. Pour donner un exemple: un fromage trop riche en acides gras ne pourrait plus mettre en avant le fait qu'il est aussi riche en calcium. Un peu excessif comme proposition!
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Este relatório pretende remover obstáculos, simplificar e melhorar a qualidade da legislação. Com isto, pretende-se promover o emprego, mas sem diminuir os padrões de qualidade ou aumentar o emprego precário. Nos compromissos, a relatora conseguiu assegurar o diálogo social e os padrões ambientais, sociais e de saúde.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – EFIT es el programa de Adecuación y Eficacia de la Reglamentación de la Comisión Europea. El programa contempla medidas para simplificar la normativa de la UE y reducir los costes que ocasiona. El programa REFIT se inscribe dentro de un concepto más amplio que es el de ‘Smart Regulation’ o ‘Better Regulation’. Esta mejora de la legislación consiste en concebir las normas y políticas de la UE de modo que obtengan sus objetivos al mínimo coste.
                  

                     Para los socialistas, la idea de ‘mejor regulación’ no debe convertirse en una excusa para eliminar la regulación y reducir la capacidad legislativa de la UE.
                  

                     Con este informe liderado por los socialistas hemos conseguido garantizar, en el marco de este programa, la protección del diálogo social y el papel de consumidores e interlocutores sociales, así como los estándares medioambientales, sociales, de salud y de seguridad. Hemos conseguido también rechazar los llamamientos conservadores y antieuropeos para la creación de un Organismo Asesor para la Mejora Regulatoria de carácter independiente, limitar las pretensiones de los grupos euroescépticos para obstaculizar la capacidad legislativa de la Unión.
                  

                     Por todo ello, he decidido votar en favor del mismo.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai décidé de voter contre le rapport Kaufmann en séance plénière. Si la poursuite d'une meilleure réglementation doit faire partie de nos objectifs en tant que parlementaires européens, je reste toujours inquiet quant aux répercussions négatives qu'un programme tel que REFIT peut engendrer.
                  

                     Inquiet tout d'abord parce qu'à certains moments, ce texte a tendance à encourager la Commission à ne pas adopter les propositions qui auraient des retombées négatives sur la compétitivité sans prendre en considération les avancées potentielles pour les travailleurs et les citoyens. Je m'inquiète également de la possibilité offerte à la Commission de pouvoir retirer une proposition législative pour autant que le Conseil n'ait pas encore statué sur celle-ci.
                  

                     Je dois néanmoins avouer que ce rapport comporte également des avancées importantes ayant pour objectif la défense des intérêts des consommateurs, des travailleurs et plus largement des citoyens. Je le dis et je le répète, je suis en faveur d'une simplification réglementaire qui puisse soulager les PME sans que cela ne soit préjudiciable aux travailleurs, aux consommateurs et aux citoyens. Ce message commence à être entendu, et je ne peux que me réjouir de voir que les lignes bougent à ce propos.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Nepritariau šiam pranešimui. Pranešimui trūksta ambicingumo ir aiškumo. Jame taip ir nesugebėta tinkamai atskirti administracinės naštos mažinimo nuo reguliavimo naštos mažinimo.
                  

Virginie Rozière (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de madame Kaufmann.
                  

                     Le programme REFIT vise à consolider les meilleures pratiques en matière de réglementation, à simplifier et à améliorer la législation européenne. Le rapport souligne que l'objectif du programme REFIT doit avant tout être la qualité de la législation et non son coût. Dans ces conditions, il ne doit pas conduire à un affaiblissement des normes en matières sociales, environnementales, de protection des consommateurs et des travailleurs.
                  

                     Ainsi, ce rapport soutient la Commission dans son souhait de simplifier et de rendre plus performante la législation européenne tout en lui indiquant clairement que cela ne doit pas se traduire par une déréglementation.
                  

                     Il souligne par ailleurs l'importance de la transparence, de la consultation des parties prenantes et du dialogue social dans l'élaboration des règles, met en avant le rôle essentiel des études d'impact mais également des études ex-post et de l'évaluation de la législation.
                  

                     Enfin, le rapport affirme que les normes plus strictes, prises en application des directives par les États membres, ne doivent pas être considérées comme des excès de réglementation. Néanmoins, elles ne doivent pas non plus dégrader l'image de l'action législative de l'Union européenne et donc rester proportionnées.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – O presente relatório, referente a uma proposta de resolução do Parlamento Europeu sobre o programa para a adequação e a eficácia da regulamentação (REFIT), pretende dar nota do atual ponto de situação do próprio REFIT, identificando, de igual modo, novas ações e metas mais ambiciosas no quadro da agenda ‘Legislar Melhor’.
                  

                     Nessa medida, considero imperioso haver menos carga burocrática e menos e melhor legislação europeia, que vá ao encontro das legítimas expectativas dos cidadãos e das partes interessadas, e garanta ainda que os objetivos da política pública, nas quais se integram, por exemplo, as normas relativas aos consumidores, ao ambiente, à proteção social, à saúde e à segurança, não sejam postas em causa.
                  

                     O presente relatório de iniciativa apresenta ainda outras sugestões de pendor legislativo que pretendem contribuir para uma maior simplificação, transparência e reforço do diálogo e consulta pública na tomada de decisões.
                  

                     Sendo estes princípios os que subscrevo e que considero serem essenciais para a definição de políticas europeias sérias, credíveis e responsáveis, decidi atribuir o meu voto favorável ao relatório em causa.
                  

Pirkko Ruohonen-Lerner (ECR),
kirjallinen. – Lainsäädännössä ratkaisee laatu, ei määrä.
                  

                     Valitettavasti tämä perustotuus meinaa joskus unohtua Brysselissä. Säätelyä säätelyn päälle, lisää byrokratiaa, turhia ja vaikeaselkoisia lakeja. Tämähän unionissa osataan.
                  

                     Joskus on hyvä myöntää virheet ja ottaa askel taaksepäin. EU:n kohdalla se on askel eteenpäin.
                  

                     REFIT-ohjelma on keskeinen osa parempaan lainsäädäntöön tähtäävää komission strategiaa, ja tämän vuoksi pidän sitä kannatettavana.
                  

                     Vähemmän, selkeämmin ja paremmin, näillä nuoteilla on hyvä jatkaa lainsäädäntötyötä.
                  

Massimiliano Salini (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa importante relazione sulla regolamentazione europea, sostenendo in particolare il paragrafo 47.
                  

                     Il Parlamento ribadisce davanti alla Commissione europea il principio del ‘pensare prima alle PMI’, indicandole come punto di riferimento delle politiche dell'UE (poiché esse costituiscono il 95 % dell'industria e della produzione europea).
                  

                     Con il voto favorevole al paragrafo 47, inoltre, si ha un primo effetto concreto per tutta la filiera agro-alimentare: il Parlamento ha invitato la Commissione a rivedere la parte del regolamento (CE) n. 1924/2006 che dà il via libera a un'etichettatura fortemente penalizzante per un gran numero di prodotti di qualità (DOP, IGP, STG).
                  

                     Secondo questo regolamento gli alimenti sarebbero stati catalogati in base al loro contenuto di grassi, zuccheri e sale, offrendo così un'informazione parziale e scorretta, e classificando come dannosi per la salute un gran numero di prodotti della dieta mediterranea per mezzo dell'introduzione di nuovi ‘profili nutrizionali’ (la famosa ‘etichettatura a semaforo’ già attuata nel Regno Unito), con il rischio di giustificare tassazioni supplementari.
                  

                     Il Parlamento ha così riaffermato che la correttezza dell'informazione alimentare del consumatore non si migliora attraverso l'attuazione delle regole vigenti, come il regolamento (UE) n. 1169/2011, secondo cui l'informazione deve essere obbligatoria e completa.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe sigue en la línea de instaurar el programa REFIT (programa de adecuación y eficacia de la reglamentación). Aunque somos críticos con muchos aspectos de su implantación en el marco reglamentario de los procedimientos legislativos, hemos votado abstención porque el marco regulatorio no está dirigido a perjudicar los derechos de los y las trabajadoras.
                  

Daciana Octavia Sârbu (S&D),
in writing. – I voted today in favour of nutrient profiles in food legislation and I am disappointed that many colleagues voted differently on this issue. Nutrient profiling has been done by the World Health Organisation and could serve as a tool to prevent misleading health claims on foods and restrict the advertising of junk food to children. The Commission has failed in its legal obligation to propose nutrient profiles as part of health claims legislation, and as a result has missed an important opportunity to improve information to consumers. There will be many now considering whether health claims on foods should continue to be allowed at all given that such an essential piece of the legislation is lacking.

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über die Bestandsaufnahme und den Ausblick des Programms zur Gewährleistung der Effizienz und Leistungsfähigkeit der Rechtsetzung (REFIT) gestimmt, da damit unter anderem das Vertrauen der EU-Bürger, die oft die Tätigkeit der EU mit hohem Verwaltungsaufwand verbinden, in die effiziente Arbeitsweise der Europäischen Union zurückgewonnen werden kann. Die Absicht des Programms, Bürokratie und Regulierungslasten abzubauen und gleichzeitig Rechtsvorschriften zu vereinfachen und zu verbessern, damit politische Ziele mit geringem Verwaltungsaufwand verwirklicht werden können, trägt weiterhin zu einer effektiven Arbeitsweise in der EU bei. Wichtig sind dabei unter anderem besonders die Konsultation von Interessenträgern und Folgeabschätzungen.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra de este informe porque a pesar de su apariencia técnica, supone un espaldarazo político a la estrategia de la Comisión para aumentar su poder legislativo y evitar el escrutinio de sus decisiones. Ex ante, la Comisión refuerza políticamente su agenda neoliberal con consultas y estudios técnicos a la medida de sus intereses, que le permiten fijar los límites de la discusión política. Ex post, se reserva el derecho a retirar propuestas legislativas que el Parlamento ha modificado (como fue el caso de la directiva de maternidad) o a introducir cambios en su aplicación que terminan por vaciar su contenido (como ha ocurrido con los nuevos parámetros de emisiones de NOx o de toxicidad química, REACH). Ambos cambios, bajo los eslóganes de una regulación ‘mejor’, ‘más adecuada’, ‘más informada’ o ‘más eficaz’ no pueden esconder el sesgo antidemocrático que caracteriza a la construcción europea.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – La relazione votata oggi sull'adeguatezza e l'efficacia della regolamentazione mira a sottolineare l'importanza di una legislazione che sia di qualità, che risponda alle aspettative dei cittadini e che non preveda un'eccessiva burocrazia.
                  

                     A tale proposito, è stata chiesta l'eliminazione del concetto di profilo nutrizionale, ritenuto ridondante e non necessario, con l'obiettivo di evitare discriminazioni ingiustificate di alimenti di origine mediterranea e generare conseguenze negative sulla competitività del settore agroalimentare europeo. I profili nutrizionali prevedono, infatti, che gli alimenti siano classificati secondo la loro composizione nutrizionale, e quindi in base al contenuto di sale, zucchero e grassi, non tenendo conto di come questi cibi siano in realtà associati tra loro.
                  

                     Questo tipo di classificazione, oltre a non avere alcun fondamento scientifico, penalizza enormemente le eccellenze e i prodotti italiani, bollati paradossalmente come ‘cibi cattivi’, provocando forti danni alle imprese agroalimentari. Ho votato quindi a favore della relazione, augurandomi che l'eliminazione del concetto distorsivo di profilo nutrizionale possa garantire la salvaguardia dei nostri prodotti e la tutela della nostra produzione.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito. – Considero que o sistema de ‘semáforo’ em matéria de rotulagem nutricional complementar, que é utilizado voluntariamente por alguns países, pode conduzir a práticas discriminatórias de determinados produtos, sem que exista qualquer fundamentação ou consequência no âmbito da melhoria do equilibro nutricional das dietas dos consumidores.
                  

                     Por esta razão, deve verificar-se a viabilidade, do ponto de vista legal, do uso deste sistema em particular. Em matéria de alegações nutricionais dos produtos, de acordo com as regras estabelecidas pelo seu enquadramento legal, entendo que estas permitem o acesso a uma escolha alimentar na base de características cientificamente fundadas.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – The ACP (Africa Caribbean Pacific) countries are poor countries which the EU aims to dominate politically and economically. One of the primary tools by which it does this is politicised trade deals, whereby market access is conditional upon submitting to EU political demands. The Economic Partnership Agreements are amongst the most intrusive and formalised means by which the EU gains control over poor countries. We will vote against any attempt to make the EU more powerful towards actors in the Global South.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – The REFIT programme aims to cut red-tape, remove regulatory burdens, and simplify and improve the design and quality of EU legislation. While there is always a risk for vulnerable groups to be unduly affected by the reduction of administrative burdens, as tends to be the meaning behind ‘red-tape’, I can sympathise with the time-consumption and loss of revenue that such things introduce for many businesses. In this case I voted in favour of the report as I am confident that this report calls for the reduction of commercial burdens without reducing employment standards and will not encourage precarious types of employment. Furthermore, there is a clear commitment in this report for the inclusion of social partners and consumers in the programme, which was guaranteed by the work of the S&D Rapporteur, Sylvia Kaufmann.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – The resolution on the Regulatory Fitness and Performance Programme gives an overview of the progress and implementation of EU legislation. As this resolution calls for a focus on better quality in legislation and standard checks on subsidiarity, I voted in favour.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Nisam podržao ovo izvješće, no ovo obrazloženje glasovanja nastaje kao kritika postojećem sustavu vrednovanja rada zastupnika u Europskom parlamentu isključivo na osnovu statističkog broja parlamentarnih aktivnosti potenciranog u Hrvatskoj, a koji zapravo ne odražava stvarnu kvalitetu i količinu rada, učinkovitost te ponajviše uspjeh zastupničkog djelovanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Jednou z priorít Európskej komisie je zjednodušovanie legislatívy EÚ a znižovanie regulačnej záťaže vyplývajúcej z právnych predpisov EÚ. Program regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) preto považujem za kľúčový prvok novej stratégie Komisie pri tvorbe nových, ale najmä kvalitných právnych predpisov. Podporila som uznesenie, lebo si myslím, že predloženým programom a prijatými opatreniami sa zjednodušia právne predpisy, odstráni sa ich zložitosť a dôjde aj k znižovaniu nákladov spojených s ich uplatňovaním. Aby sa zabezpečila účinnosť opatrení EÚ očakávam, že do programu budú zapojené všetky úrovne verejnej správy, ktoré by mali zabezpečiť, aby vykonávanie právnych predpisov alebo politiky sa dosahovalo čo najúčinnejším a najefektívnejším spôsobom. Stotožňujem sa s tým, aby sa k deregulácii pristupovalo zdola nahor a Komisia vytvorila európske fórum zainteresovaných strán pre lepšiu reguláciu a zníženie byrokracie, ktoré bude mať kvantitatívny cieľ znížiť do roku 2020 administratívnu záťaž o 25 %. Verím, že REFIT sa stane efektívnym nástrojom, ktorý odstráni zbytočnú byrokraciu a reguláciu, ktorá zaťažuje občanov a podnikateľov, predovšetkým malé a stredné podniky.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (program REFIT) je ključni element nove strategije Komisije za boljšo pripravo zakonodaje. S programom REFIT naj bi utrdili postopke za boljšo pripravo zakonodaje, poenostavili pravo EU ter zmanjšali upravno in regulativno obremenitev.
                  

                     Poročilo obsega razna področja kot na primer boljša pravna ureditev, preglednost in posvetovanje z deležniki, ocene učinka in izvajanje zakonodaje EU v državah članicah. Poenostavitev zakonodaje (REFIT) lahko zniža raven ambicij v zakonodaji glede nekaterih vprašanj in sicer v zvezi z blaginjo ljudi in varstva okolja, ker ni pravilnega razlikovanja med zmanjšanjem administrativnih ovir in zmanjšanjem regulatornih obremenitev.
                  

                     Zmanjšanje regulatornih obremenitev lahko postavi pod vprašanje sam obstoj zakonov in zaščito, ki je zagotovljena od le-teh. Poročilo ne omeji poudarka na oceni učinka in natančneje na presojo konkurenčnosti, saj ta ostaja pomemben del procesa ocene učinka.
                  

                     Poleg tega poročilo ne razlikuje jasno med zmanjšanjem administrativnih ovir in regulatornih obremenitev, zato sem glasoval proti poročilu o programu ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT).
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione d'iniziativa che esprime la posizione del Parlamento sul programma REFIT, lanciato dalla Commissione europea allo scopo di ridurre il carico burocratico derivante dalla regolazione di determinati settori, rimuovere ostacoli regolatori eccessivi e semplificare e migliorare la qualità della legislazione.
                  

                     Poiché attraverso il programma REFIT la Commissione effettua un monitoraggio dell'intera legislazione dell'UE per identificare eventuali ostacoli e incoerenze dell'azione europea, abbiamo espresso le nostre preoccupazioni che dietro questo esercizio si celasse il rischio di rivedere al ribasso molte norme di tutela contenute nelle legislazioni settoriali. Da questo punto di vista, il testo finale della relazione è positivo, poiché mantiene come priorità da seguire nell'attuazione del programma il dialogo sociale e con i portatori di interessi, il mantenimento degli standard ambientali e occupazionali e la tutela dei consumatori.
                  

                     Auspico quindi che la Commissione tenga conto delle indicazioni del Parlamento europeo nel portare avanti il programma REFIT in modo equilibrato e attento agli interessi dei cittadini dell'Unione.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Program regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) zdôrazňuje, že náklady by nemali byť rozhodujúcim faktorom, ale že kvalita právnych predpisov je jedinou vhodnou referenčnou hodnotou a program REFIT sa nesmie použiť na oslabenie udržateľnosti alebo akýchkoľvek sociálnych, pracovných, environmentálnych a spotrebiteľských noriem. Zjednodušenie právnych predpisov EÚ a zníženie administratívnej a regulačnej záťaže zaručuje zníženie miery byrokracie pre občanov a malých a stredných podnikateľov. Pružnejšie pravidlá pre malé a stredné podniky vnímam ako zefektívnenie administratívnych procesov zabezpečujúce tak ciele týkajúce sa verejného záujmu, práv zamestnancov a hospodárskej činnosti celej štátu.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Program za učinkovitost i primjerenost propisa (REFIT) ključna je sastavnica nove strategije Komisije za bolju izradu zakonodavstva, pojednostavljenje prava EU-a i smanjenje administrativnog opterećenja. Prisutna je prevelika razina birokracije diljem Europske unije te je potrebno pojednostaviti zakonodavstvo, zadržavajući istovremeno visoke standarde.
                  

                     Nadalje, važno je uključiti provedbu i primjenu akata Unije na europskoj kao i na nacionalnoj razini s ciljem jamčenja dobrog upravljanja, u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. Za ispunjenje navedenih ciljeva potrebna je suradnja svih institucija Europske unije, država članica i dionika. Slijedom navedenog, podržavam izvješće o programu za primjerenost i učinkovitost propisa. Smatram da je u interesu građana Europske unije da zakonodavstvo bude jednostavnije i jasnije sročeno.
                  

Catherine Stihler (S&D),
in writing. – The REFIT programme aims to cut red tape, remove regulatory burdens, simplify and improve the design and quality of legislation. Under REFIT, the Commission is screening the entire stock of EU legislation on an ongoing and systematic basis to identify burdens, inconsistencies, ineffective measures and identified corrective actions.

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Program za primjerenost i učinkovitost propisa važan je dio Komisije za napredak u izradi zakonodavstva. Brine se da previše birokracije ne usporava rad unutar institucija EU-a i pomaže u donošenju odluka u svim institucijama EU-a. Isto tako osigurava pravnu sigurnost građana i poslovnih subjekata i regulira provedbu akata i propisa EU-a u zemljama članicama.
                  

                     Temelji se na načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti i zastupa bolje pridržavanje propisa i zaštitu radnika u EU-u. Podržavam izvješće o Programu za primjerenost i učinkovitost propisa. Program pojednostavljuje administraciju i zakonodavstvo EU-a, procjenjuje učinke i koristi se sustavom napredne kontrole, što je vrlo bitno u povezivanju zakonodavstva EU-a s građanima. Smatram da je interakcija svih institucija EU-a ključna u smanjivanju birokracije i povećanju učinkovitosti.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Správu som podporil a podporujem všetky snahy o zníženie regulačnej záťaže zo strany Európskej únie. Napriek opakovaným veľkolepým plánom v oblasti znižovania regulačnej záťaže je však činnosť EÚ v tejto oblasti zúfalo nedostatočná a legislatíva Európskej únie je naďalej jednou z najväčších prekážok hospodárskeho rastu v EÚ.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o programu ustreznosti in uspešnosti predpisov: stanje in obeti.
                  

                     Velikokrat poudarjamo, da na ravni Evropske unije potrebujemo dobro zakonodajo, ki ne bo zapletena ter bo pripomogla k dobremu upravljanju, kjer imata pomembni vlogi ocena učinka in naknadni nadzor, ne da bi nadomestili politično odločanje.
                  

                     Podpiram poročilo, ki poudarja, da bi morala boljša pravna ureditev obsegati ‘kulturo’ javne uprave na vseh ravneh Evropske unije ter upoštevati pretirano birokracijo v EU in potrebo po poenostavitvi zakonodaje.
                  

Pavel Svoboda (PPE),
písemně. – Podpořil jsem dnešní zprávu o programu pro účelnost a účinnost právních předpisů, jelikož na úrovni Výboru pro právní záležitosti se podařilo dosáhnout pro většinu přijatelného kompromisu, který, jak se ukázalo, získal podporu také na plénu. Součástí tohoto kompromisu byla také část týkající se tzv. výživových profilů, kde se Evropská komise vyzývá, aby přezkoumala vědecký základ a užitečnost nařízení, které tyto výživové profily upravuje, a podle výsledku tohoto přezkumu navrhla další postup.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η χάραξη πολιτικής σε καμία περίπτωση δεν μπορεί να εξαρτάται από την θεσμοθετημένη γνωμοδότηση των εταιρειών ή απλά από τα αποτελέσματα στατιστικών. Αποτελεί ανεπίτρεπτη υποβάθμιση της πολιτικής. Τέτοιου είδους νοοτροπία δε διαφέρει και από τις λογικές των Μνημονίων.
                  

Kay Swinburne (ECR),
in writing. – I voted in favour of this report. I am pleased to see it highlighting the importance of the better regulation culture, including the need to reduce red tape, simplify legislation and ensure that EU legislation does not negatively affect competitiveness.

József Szájer (PPE),
írásban. – A REFIT program egy egyszerű, tiszta és kiszámítható szabályozási rendszer kialakítására törekszik úgy az üzleti szektorban dolgozók, mint az uniós állampolgárok számára. Célja, hogy véget vessen a bürokratikus terheknek (red tape), eltávolítsa a szabályozási terheket, leegyszerűsítse és fejlessze a jogalkotást.
                  

                     A REFIT keretében a Bizottság az egész európai jogalkotást ellenőrzi, melynek kapcsán többek között e terhek meghatározására és a jogalkotást akadályozó intézkedésekre koncentrál.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a célravezető és hatásos szabályozás programról szóló jelentést, amely rámutatott az Unió-szerte rendkívül magas szintű bürokrácia és a jogszabályok egyszerűsítésének szükségességére. Egyetértek a jelentéstevővel abban, hogy a Bizottságnak a jogalkotási aktusok száma helyett elsőbbséget kellene biztosítania bizonyos intézkedések kidolgozásának. A jogalkotás minőségére és a meglévő jogszabályok jobb végrehajtására nagyobb figyelmet kellene fordítani. A jelentés nagyon helyesen azt is kiemelte, hogy a REFIT programot semmilyen körülmények között nem szabad a fenntarthatóság, illetve a szociális, munkaügyi, környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi normák aláásására használni.
                  

                     Osztom továbbá azt a véleményt, mely szerint a Bizottságnak tovább kell dolgoznia a kkv-k adminisztratív terheinek csökkentésén, ami alapot teremthet színvonalas munkahelyek létrehozásához.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Nadmierny poziom biurokracji jest jednym z najpoważniejszych problemów, z jakim zmaga się obecnie UE, co wpływa negatywnie nie tylko na jakość istniejącego prawa, ale także na życie europejskich obywateli i ich stosunek do Wspólnoty.
                  

                     Program sprawności i wydajności regulacyjnej REFIT miał w swym zamyśle konsolidację procedur lepszego stanowienia prawa oraz ograniczenie obciążeń administracyjnych i regulacyjnych. Od jego wprowadzenia w nieznaczny sposób udało się poprawić praktykę legislacyjną, wiele jest jednak jeszcze do zrobienia. W tym aspekcie cieszy decyzja Komisji z 2015 roku o przeanalizowaniu wszystkich inicjatyw ustawodawczych do tej pory przyjętych i w razie potrzeby ich aktualizacji lub eliminacji.
                  

                     W sprawozdaniu Parlamentu słusznie podkreślono, że konieczna jest także ocena ex post stanowionego przez Unię prawa, a także zobowiązanie Komisji do przeprowadzania testu wpływu nowej legislacji na małe i średnie przedsiębiorstwa, zwłaszcza że 20 milionów małych i średnich przedsiębiorstw stanowi 99 % wszystkich przedsiębiorstw w UE.
                  

                     Wszystkie te kroki są ważnymi elementami procesu usprawnienia funkcjonowania Unii Europejskiej i powinny być wprowadzone jak najszybciej i jak najefektywniej, w innym bowiem wypadku Unia pozostanie biurokratycznym molochem, mnożącym niskiej jakości prawodawstwo, które nie służy europejskim obywatelom tak, jak powinno.
                  

Hannu Takkula (ALDE),
kirjallinen. – Äänestin kokonaisuutena mietinnön puolesta, tosin ravintoarvoprofiilien poistamista koskevaa kohtaa 47 vastaan, sillä ravintoarvoprofiilien poistaminen olisi epäjohdonmukaista ottaen huomioon, että profiilien perimmäinen tavoite on estää kuluttajien harhaanjohtaminen väitteillä. Profiilien arviointi ja uudelleentarkastelu on tervetullutta. Yleisesti REFIT-ohjelma on tärkeässä asemassa kohti nykyistä vähäisempää, parempaa ja kevyempää sääntelyä.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Programul REFIT reprezintă o bună oportunitate de a elimina barierele administrative și de a simplifica și îmbunătăți legislația europeană. Avem atât nevoia, cât și obligația de a crea un cadru care să stimuleze economia și să genereze locuri de muncă. În același timp, este important să avem în vedere și componenta socială. Conceptul de mai bună legiferare nu înseamnă și nu trebuie să însemne dereglementare sau contracte de muncă precare. Nu vorbim despre absența regulilor, ci de îmbunătățirea lor pentru toți actorii implicați, pentru instituții, companii, dar și pentru cetățeni. Documentul de față trebuie înțeles ca un pas necesar către un cadru legislativ sănătos și transparent, care se potrivește cu o Uniune Europeană modernă, performantă și echitabilă.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Je me suis abstenu lors du vote final. Sur ce qu'est devenu REFIT, à savoir une proposition législative fourre-tout, je suis profondément contre cette manière de faire du législatif et de la politique. Toutefois, je dois reconnaître que le texte propose des avancées importantes. Cela explique ma décision.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – While regulations are necessary, they are often too complex, opaque and entail too many administrative burdens. This is especially true for SMEs, which should be able to benefit from various EU legislations and funds, but are often hindered because rules are unclear and administrative costs too high. The European Commission's Regulatory Fitness and Performance Programme (REFIT) is a step towards making EU law simpler and its implementation easier, thus contributing to a clear, stable and predictable regulatory framework supporting growth, investment and jobs. This is why I voted in favour of this text, which is in line with the inter-institutional agreement I have worked on. I especially welcome the newly created REFIT platform, which establishes an ongoing dialogue between all EU institutions, national governments, and representatives of business, social partners and civil society on how to improve EU legislation. This will simplify and clarify legislation for our business and citizens.

Isabelle Thomas (S&D),
par écrit. – La démocratie, c'est aussi l'accès facile aux règlements. C'est pourquoi la Commission européenne a initié un programme appelé ‘REFIT’ visant à simplifier et clarifier la réglementation européenne et la rendre plus lisible par les citoyens
                  

                     Le rapport Kaufmann reprend et améliore le programme de simplification de la Commission européenne.
                  

                     Il fallait en effet être vigilant car sous couvert de simplification, la droite a trouvé le moyen de rogner sur les normes de protection de l'Union européenne, par exemple en votant pour la suppression des ‘profils nutritionnels’ qui servent aux consommateurs à connaître les caractéristiques d'un aliment. La législation doit être comprise de tous, mais elle doit également accroître les protections des européens, en garantissant des standards sociaux, de santé, de sécurité et environnementaux exigeants.
                  

                     Pour les socialistes européens, la simplification doit garder le même niveau élevé de normes et de protections, c'est la raison pour laquelle nous continuerons à nous battre pour des réglementations simples, exigeantes, source de progrès pour les citoyens. Ainsi, si je me suis opposée à la suppression du concept de profil nutritionnel, j'ai voté en faveur de ce rapport, qui va dans la bonne direction.
                  

László Tőkés (PPE),
írásban. – A REFIT program egy egyszerű, tiszta és kiszámítható szabályozási rendszer kialakítására törekszik úgy az üzleti szektorban dolgozók, mint az uniós állampolgárok számára. Célja, hogy véget vessen a bürokratikus terheknek (red tape), eltávolítsa a szabályozási terheket, leegyszerűsítse és fejlessze a jogalkotást.
                  

                     A REFIT keretében a Bizottság az egész európai jogalkotást ellenőrzi, melynek kapcsán többek között e terhek meghatározására és a jogalkotást akadályozó intézkedésekre koncentrál.
                  

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Program za primjerenost i učinkovitost propisa ključna je sastavnica nove strategije Komisije kojim se nastoji konsolidirati bolja izrada zakonodavstva, pojednostaviti pravo Europske unije, smanjiti administrativno i regulatorno opterećenje te krenuti smjerom dobrog upravljanja. Uzimajući u obzir preveliku razinu birokracije na svim razinama Europske unije smatram da bi se boljim donošenjem propisa trebala obuhvatiti ‘kultura’ javne uprave na svim razinama Europske unije.
                  

                     Držim da će se dijalogom s građanima, socijalnim partnerima i drugim dionicima iz područja gospodarstva i civilnog društva doprinijeti jamstvu transparentnog, učinkovitog i koherentnog zakonodavstva Europske unije, stoga sam podržala izvješće o Programu za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): Trenutačno stanje i izgledi za budućnost. Naglašavam da se strategijom Komisije ističe važnost socijalnog dijaloga i poštovanja autonomije socijalnih partnera te da se programom ne namjeravaju deregulirati određena područja politika i dovesti u pitanje vrijednosti kao što su socijalna zaštita, zaštita okoliša i temeljna prava.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o programu ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): stanje in obeti sem podprla.
                  

                     Program REFIT je pomemben prvi korak v smeri poenostavitve zakonodaje in zmanjšanja upravne obremenitve zaradi pravne ureditve za podjetja ter odprave ovir za rast in ustvarjanje delovnih mest.
                  

                     Pomembna je zavezanost Komisije enostavnemu, jasnemu, usklajenemu in predvidljivemu regulativnemu okviru, ki je bila predstavljena v programu.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe sigue en la línea de instaurar el programa REFIT (programa de adecuación y eficacia de la reglamentación). Aunque somos críticos con muchos aspectos de su implantación en el marco reglamentario de los procedimientos legislativos, hemos votado abstención porque el marco regulatorio no está dirigido a perjudicar los derechos de los y las trabajadoras.
                  

Mihai Țurcanu (PPE),
în scris. – Deciziile adoptate de instituțiile Uniunii Europene ne privesc pe toți, iar evaluarea impactului legislației în curs de elaborare necesită o rigurozitate aparte, astfel încât modificările care sunt introduse pe parcursul procesului legislativ și deciziile politice să fie luate în cunoștință de cauză și pe baza unor studii concrete. Noul pachet propus de Comisia Europeană privind o mai bună legiferare ține cont de cerințele cetățenilor și ale întreprinderilor, în special ale IMM-urilor, iar normele elaborate sunt făcute de așa manieră încât să fie pe înțelesul tuturor.
                  

                     Prin programul REFIT, se urmărește consolidarea procedurilor pentru o mai bună legiferare, simplificarea dreptului Uniunii Europene și reducerea poverii administrative și normative. Salut pachetul ‘O mai bună legiferare’, deoarece consider că actuala Comisie are o abordare coerentă și holistică în ceea ce privește o mai bună legiferare, care ia în considerare întregul ciclu politic al acestui proces și implică interacțiunea orientată a tuturor instituțiilor și a autorităților locale și regionale.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A REFIT-program célja a szabályozás javítására irányuló eljárás megszilárdítása, az uniós jogszabályok egyszerűsítése, az adminisztratív és szabályozási terhek csökkentése, valamint a bizonyítékokon alapuló politikai döntéshozatalra támaszkodó jó kormányzás megkezdése, amelyben a hatásvizsgálatok és az utólagos ellenőrzések alapvető szerepet játszanak, anélkül, hogy kiváltanák a politikai döntéshozatalt. Szavazatommal az S&D-frakció álláspontját követtem.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Este informe sigue en la línea de instaurar el programa REFIT (programa de adecuación y eficacia de la reglamentación). Aunque somos críticos con muchos aspectos de su implantación en el marco reglamentario de los procedimientos legislativos, hemos votado abstención porque el marco regulatorio no está dirigido a perjudicar los derechos de los y las trabajadoras.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – My vote was against since I am concerned that the regulatory simplification (REFIT) might lower in the legislation the level of ambition on issues related – i.e. to the well-being of people and the protection of environment by not properly distinguishing between the reduction of administrative burdens and the reduction of regulatory burdens, as reducing regulatory burdens questions the very existence of the laws and the protection provided by those laws.

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the Regulatory Fitness and Performance Programme (REFIT): State of Play and Outlook, as the programme represents a key component of the new Commission strategy for better law making. The REFIT Programme aims to consolidate better law-making procedures, to simplify EU law and reduce administrative and regulatory burdens, while maintaining open, transparent and regular dialogue with representative associations and civil society.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – El programa de adecuación y eficacia de la reglamentación (REFIT) tiene como principales objetivos la reducción de la burocracia y de las cargas administrativas por un lado y el simplificar y mejorar la legislación por otro con la finalidad de conseguir los objetivos políticos y respetando la legalidad de los tratados y los principios de subsidiariedad y proporcionalidad. Hablamos de un informe que viene a dar una señal política importante en la actualidad al apoyar la agenda de la Comisión ‘legislar mejor’. Un informe que ha contado con un amplio compromiso gracias al apoyo del ponente, por lo que considero necesario votar a su favor.
                  

Elena Valenciano (S&D),
por escrito. – He votado a favor del informe porque supone un avance en la legislación, avanzando en la simplificación de las normativas de la UE y en la reducción de los costes que ocasiona. En este sentido, y con el fin de promover el empleo en Europa, la reducción de las cargas burocráticas nos parece un medio adecuado.
                  

                     Los estándares de empleo no pueden reducirse ni debe crecer la precariedad laboral, de este modo la idea de ‘mejor regulación’ no debe convertirse en una excusa para eliminar la ordenación y reducir la capacidad legislativa de la UE.
                  

                     Se trata de poner en forma todo el aparato regulatorio de la UE, al tiempo que se evalúa el desempeño de la regulación emanada de las instituciones europeas.
                  

                     Así mismo, se logró garantizar la protección del dialogo social y el papel de consumidores e interlocutores sociales, así como los estándares medioambientales, sociales, de salud y de seguridad. Se ha conseguido también rechazar los llamamientos conservadores y antieuropeístas.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – De Europese regelgeving is vaak te complex en te ondoorzichtig. Bovendien leiden Europese regels maar al te vaak tot een extra administratieve last. Dit geldt zeker voor KMO's die vaak niet mee kunnen profiteren van relevante Europese regelgeving, omdat de administratieve kosten en de onduidelijkheid over de regelgeving te groot zijn. Ik stemde dan ook voor dit voorstel, aangezien dit tot doel heeft om het recht van de Europese Unie en de eventuele omzetting daarvan aanzienlijk eenvoudiger te maken.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Apesar de alguns aspetos positivos neste relatório, como é o caso da referência aos direitos dos trabalhadores, o que prevalece e que nós repudiamos é uma perspetiva federalista e de integração europeia em que não há nenhuma legislação nacional que seja melhor que a comunitária. Ou seja, uma tendência para esvaziar a importância da atuação e da produção legislativa dos Estados.
                  

                     Mesmo que coloquemos aqui a preocupação com os direitos dos trabalhadores, que é justa, o cerne deste projeto é a redução de toda a legislação que tem encargos para a competitividade, para a concorrência, para a economia e os agentes económicos.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Im Bericht werden die zeitlich frühere Einbeziehung von Dritten (Konsultationen), eine inhaltlich ausführlichere Folgenabschätzung und die Ex-post-Betrachtungen gefordert. Zudem wird im Bericht auf Initiativen einiger Mitgliedstaaten hingewiesen, die im Legislativverfahren die Mehrbelastung für KMU feststellen und danach auch abwägen. Zu erwähnen ist, dass 30 Prozent der Mehrbelastung für KMU von der mitgliedstaatlichen Umsetzung von Richtlinien herrührt. Die Beibehaltung von höheren Standards der Mitgliedstaaten führt zu gold-plating und demnach auch zu einer zusätzlichen Belastung der KMU.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Programm zur Gewährleistung der Effizienz und Leistungsfähigkeit der Rechtsetzung (REFIT): Bestandsaufnahme und Ausblick habe ich zugestimmt.
                  

                     Damit wird in keiner Weise der notwendige Grad an institutionellen Reformen zur Verbesserung der Rechtsetzung erreicht, doch handelt es sich um eine drastische Verbesserung des Status quo. Für echte Reformen müsste ein neues Verständnis der Rolle der EU und ihrer Aufgaben, namentlich der Rechtsetzung, Einzug halten. Dies ist nicht absehbar. Nichts destotrotz halte ich es für wichtig, nicht nur auf die Zukunft zu setzen, sondern jetzt schon kleine Erfolge zu erzielen. Dazu gehört auch dieser Bericht, wenn ich auch wenig Hoffnung sehe, dass sich dadurch tatsächlich etwas Grundlegendes am Vorgehen der Kommission und ihrer Bürgerferne ändert.
                  

Anna Záborská (PPE),
par écrit. – Comme médecin, j'ai toujours cru qu'il n'existe pas des produits alimentaires à éviter. Bien sûr, ils existent des spécificités mais chacun connaît sa situation médicale et, aujourd'hui en Europe, le consommateur reçoit toute information sur les produits alimentaire grâce au règlement sur l'étiquetage et l'information aux consommateurs.
                  

                     Le concept de ‘profil nutritionnel’ n'est pas basé sur des connaissances scientifiques et il est même partiel parce qu'il se limiterait à indiquer et à classer les produits alimentaires sur des bases trop restreintes tel que: le sucre, le sel et les matières graisses.
                  

                     J'estime que le règlement actuel est suffisant pour bien informer les consommateurs en Europe et que, déjà aujourd'hui en lisant les étiquettes, il est possible d'obtenir toute information sur les produits en vente.
                  

                     On parle souvent de l'obésité des enfants qui, à mon avis, se combat à travers une approche multidisciplinaire et à travers un style de vie sain et adapté aux conditions de chacun.
                  

                     Il ne s'agit pas d'une question politique, ni idéologique, c'est de la biochimie!
                  

Θεόδωρος Ζαγοράκης (PPE),
γραπτώς. – Στήριξα την έκθεση σχετικά με το πρόγραμμα ελέγχου της καταλληλότητας και της αποτελεσματικότητας της νομοθεσίας (REFIT): Τρέχουσα κατάσταση και προοπτικές, λαμβάνοντας υπόψη ότι το πρόγραμμα REFIT έχει καθοριστική σημασία για τη νέα στρατηγική της Επιτροπής σχετικά με τη βελτίωση της νομοθεσίας, την απλούστευση του δικαίου της ΕΕ και τη μείωση του διοικητικού φόρτου.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Správu posudzujúcu súčasný stav, ako aj výhľad do budúcnosti programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) som podporila. Vo všeobecnosti považujem program REFIT ako proces kontroly legislatívy Európskej únie za prínosný krok smerom k prehľadnej a efektívnej legislatíve. Rovnako ako program REFIT aj táto správa vyzýva, aby bol pri tvorbe legislatívy kladený väčší dôraz na jej kvalitu ako na kvantitu, a celkovo odporúča zameriavať sa na jasnú, konzistentnú a zrozumiteľnú legislatívu. K ďalším pozitívnym prvkom správy patrí aj odporúčanie na zahrnutie tzv. sunset klauzúl, ktoré by už od začiatku určovali životnosť právneho aktu, zahrnutie revíznych klauzúl, ale aj dôslednejšie sledovanie dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality. Keďže všetky tieto princípy pri tvorbe európskej legislatívy podporujem, správe som dala svoj hlas.
                  

Damiano Zoffoli (S&D),
per iscritto. – È necessario riesaminare, ed eventualmente eliminare, l'intero concetto di profili nutrizionali. I profili nutrizionali, infatti, non sono di utilità per il consumatore ed è dubbio il loro fondamento scientifico. I profili nutrizionali potrebbero giustificare l'etichettatura ‘a semaforo’, la quale provoca effetti distorsivi sul mercato e inganna il consumatore, inducendolo alla classificazione degli alimenti come buoni o cattivi. Non esistono, però, alimenti buoni o cattivi, ma diete buone o cattive. Tutelare la salute significa promuovere uno stile di vita adeguato combattendo l'abuso, non l'uso, degli alimenti. L'etichettatura a semaforo può creare un danno ai prodotti di eccellenza italiani che costituiscono la base della dieta mediterranea, riconosciuta come una tra le più complete ed equilibrate.
                  

                     Tutelare la salute significa promuovere uno stile di vita sano ed una dieta varia ed equilibrata, educare all'uso giusto ed evitare l'abuso, non ingannare il consumatore inducendolo a classificare i singoli alimenti come buoni o cattivi sulla base dell'etichettatura a semaforo.
                  

Marco Zullo (EFDD),
per iscritto. – Il REFIT è il programma che ha lo scopo dichiarato di ridurre i costi della regolamentazione e della burocrazia.
                  

                     Ho difeso il paragrafo 47 della relazione con l'intento di scongiurare l'introduzione delle etichette a semaforo sui prodotti che contengono un alto valore calorico.
                  

                     Il sistema di etichette a semaforo è estremamente fuorviante perché si focalizza soltanto sulle quantità di grassi, zuccheri e sali contenuti nel prodotto.
                  

                     Secondo questo sistema un fiore all'occhiello del nostro ‘Made In’ quale l'olio d'oliva sarebbe etichettato come dannoso, con un grosso bollino rosso. Al contrario, bevande chimiche preparate in laboratorio con bassi livelli di zuccheri e grassi vedrebbero campeggiare un bel bollino verde.
                  

                     Non occorrono conoscenze scientifiche, è sufficiente il buon senso per comprendere l'assurdità di queste etichette. Questo sistema sarebbe un disastro per i consumatori e per le aziende serie.
                  

                     Mi sono dunque battuto per eliminare qualunque tentativo futuro di creare un modello all'inglese di etichetta a semaforo dando il mio voto favorevole al paragrafo.
                  

                     Tuttavia, in altri punti la relazione non era sufficientemente chiara sulla portata che una deregolamentazione spinta può avere sui diritti dei consumatori, perciò mi sono astenuto per quanto riguarda il voto finale.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Nadzor nad ustreznostjo in uspešnostjo predpisov je ključni element za boljšo pripravo evropske zakonodaje, da ta ne postane sama sebi namen.
                  

                     Zato sem podprl poročilo o programu ustreznosti in uspešnosti predpisov REFIT, ki med drugim poziva k jasnejši formulaciji predpisov, enostavnejši izvedbi in pripomore k delovanju vseh subjektov v okviru načela pravne države.
                  

                     Enostavnejša in pametnejša pravna ureditev privede do doslednega prenosa ter učinkovitejšega in enotnejšega izvrševanja v državah članicah.
                  
6.12.   Towards improved single market regulation (A8-0278/2015 - Anneleen Van Bossuyt)

Dichiarazioni di voto orali


Krisztina Morvai (NI). – Elnök Úr! Az egységes piac szabályozásának fejlesztése felé, mondja a riport, a jelentés. Hát lenne egy-két ötletem, hiába is kerestem őket a jelentésben, úgyhogy nem is tudtam megszavazni, hogy mit kellene még fejleszteni ezen a bizonyos egységes piaci szabályozáson.
                  

                     Ugye minden már szabályozva van, a legendás uborka görbületig bezárólag, csak éppen az nincs szabályozva, hogy akik az áruk szabad mozgása keretében megtermelt árukat előállítják, illetőleg a szolgáltatásokat nyújtják, azoknak milyen minimális életszínvonalat kellene elérniük, és hogy ebben mennyire lenne szükség egységességre, merthogy, mondjuk, ha megnézzük Magyarország és Ausztria életszínvonalát és béreit, sok mindenről beszélhetünk, de egységességről nem. Ezzel tessenek most már végre foglalkozni, hogy ne lehessen az Európai Unión belül 200 meg 300 eurós béreket adni és embertelen körülmények között dolgoztatni embereket úgy, mint a harmadik világban. Köszönöm szépen!
                  

Catherine Stihler (S&D). – Mr President, I did not support the report on the single market regulations. It contained several controversial elements which I do not feel will positively contribute to the further single market integration that we all want to see. References to consumer, social and environmental objectives as criteria to guide fitness checks, impact assessments and evaluation processes of current and future EU legislation were absent from the initial draft report and had to be introduced by my group via 15 plenary amendments, which were sadly lost.
Furthermore, instead of emphasising the need for better regulation, regulatory action in general in this report is regarded as a bureaucratic burden. Subsidiarity is used as a tool to greatly undermine EU competences already agreed upon by Member States, eluding the possibility that action at EU level is justified in specific and detailed cases where it is deemed more effective than action taken at a national, regional or local level. Additionally, the wording on gold-plating could be potentially interpreted as a means to limit policies aimed at ensuring social, workers' and consumer rights. Instead the report should have made a stronger call for greater clarity on how to transpose EU directives correctly in order to avoid extra costs for businesses, consumers and citizens.

Jiří Pospíšil (PPE). – Tato zpráva navazuje tak trochu na předchozí zprávu. Týká se opět kvality legislativy, v tomto případě jednotného vnitřního trhu.
                  

                     Já sám osobně považuji jednotný vnitřní trh za jedno z hlavních pozitiv evropské integrace, a proto je dobře, že toto téma je řešeno odděleně, speciálně oproti té předchozí zprávě, která obecně hodnotí implementaci a aplikaci evropské legislativy.
                  

                     Je jaksi důležité zvláště v této věci si uvědomit, jak je důležitá kvalita evropské legislativy. V případě, kdy evropská legislativa je hodně obecná, tak potom implementace v jednotlivých členských státech, v každé zemi je rozdílná a zůstává nám 28 různých právních národních režimů.
                  

                     Je proto dobře zabývat se kvalitou jednotlivých směrnic a nařízení, které upravují vnitřních trh EU, a proto jsem rád, že Evropská komise nám dala jasná čísla, kde konstatuje, jak probíhá jednotlivá implementace.
                  

Seán Kelly (PPE). – A Uachtaráin, arís vótáil mé le mo ghrúpa sna vótaí go léir agus glacadh leis ag an deireadh.
                  

                     Without doubt the single market is there to promote competitiveness, innovation, growth and job creation, and it is vital that we ensure that the single market legislation is an effective well-designed policy, particularly now as we seek to continue along the path to economic recovery. It will set the right environment for businesses to prosper.
                  

                     There are three aspects I just want to emphasise briefly. One: impact assessments, which have been mentioned already. These have to be careful and detailed and undertaken in a proper manner. Two: consultation with stakeholders is crucial, and again this has to be open, transparent and inclusive. Three: the legislation itself must be fully implemented. This is not always the case, and if we want to reap the benefits of the single European market, effective and high-quality implementation is crucial to realising a fully-functioning single market.
                  

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētāj! Vienotais tirgus lielā mērā ir Eiropas Savienības pastāvēšanas stūrakmens. Līdz ar to mums visiem pastāvīgi jācenšas maksimāli uzlabot attiecīgu regulējumu darbības principus.
                  

                     Šodien jau tika apskatīti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, un ir skaidrs, ka tie ir absolūti svarīgi arī gadījumā ar vienoto tirgu, jo tā darbība ir atkarīga faktiski no visiem Eiropas Savienības pārvaldes mehānismiem.
                  

                     Jāsaka, ka, kamēr vairākas pārvaldes iestādes nodarbojas ar legāliem vienotā tirgus funkcionēšanas mehānismiem, tā galvenie, es teiktu, dalībnieki, tomēr ir vairāki uzņēmumi, kas atrodas Eiropas Savienības teritorijā. Līdz ar to mums vienmēr jācenšas uzturēt un intensificēt ar viņiem dialogu, lai viņi maksimāli efektīvi izmantotu visus labumus, ko sniedz šis vienotais tirgus. Un paralēli, protams, lai uzlabotu kontaktus starp lēmumu pieņēmējiem un uzņēmējiem, es piekrītu tam, ka nepieciešams paaugstināt konfliktu atrisināšanas metožu darbības efektivitāti. Paldies!
                  

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report as we believe that the best way to improve single market regulation is to deregulate. UKIP are particularly concerned by aspects of the report that criticise Member States' lack of transposition of single market legislation. The report further calls on the Commission to launch infringement proceedings against these Member States, which UKIP are vehemently opposed to.

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – El informe explicita que el desarrollo del Mercado Único no debe chocar contra los derechos fundamentales, a la vez que subraya a necesidad de un diálogo con la sociedad civil organizada y de proteger los estándares sociales, ambientales y de seguridad y protección contenidos en la regulación europea. Sin embargo, sigue interpretando que la profundización del Mercado Único es una prioridad frente a la ‘sobrerregulación’ y las ‘barreras’ que aquejarían la economía europea, ignorando a quienes consideramos que la mejora de las condiciones de vida de los europeos debe priorizar la armonización al alza de la legislación social y la democratización de las instituciones que gobiernan el Mercado único. Por ello, me he abstenido.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport qui a pour vocation de renforcer le marché unique intérieur. Le texte vise à renforcer la gouvernance du marché unique ainsi que les pouvoirs de la Commission européenne. Pour y parvenir, il préconise une mise œuvre agressive des outils d'intégration du marché tels qu'EURES, réseau européen des services publics et de l'emploi, dont l'objectif est de favoriser la mobilité des travailleurs au sein de l'Union.
                  

                     Je ne peux soutenir cette initiative qui a pour but d'accorder à la Commission européenne des prérogatives supplémentaires au détriment de la souveraineté de nos nations. L'Union européenne souhaite résorber les écarts de compétitivité et les divergences macroéconomiques qui résultent du marché unique, en favorisant les transferts budgétaires et la mobilité géographique des salariés, ce que nous contestons formellement. J'ai donc voté contre ce texte.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report. This is an own-initiative report setting out Parliament's views on the implementation of measures relating to the single market. The report contained some positive provisions such as a call for the inclusion of worker and consumer rights in addition to considering environmental and socio-economic considerations.
However, it did not call for any new measures, but for the effective use of existing instruments, a code word for further single market integration, thereby stripping Member States of their governmental autonomy

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ στη συγκεκριμένη έκθεση, καθώς περιλαμβάνει έναν εύλογο αριθμό προτάσεων προκειμένου να καταστεί η νομοθεσία της ενιαίας αγοράς πιο αποτελεσματική και αποδοτική και να κινείται προς την κατεύθυνση της ανάπτυξης και της δημιουργίας θέσεων εργασίας εντός της Ένωσης
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Je refuse: le renforcement des pouvoirs de la Commission; la mise au pas des États membres (considérés dans le texte comme des ‘partenaires’); le renforcement de la gouvernance du marché unique; la mise en œuvre agressive des outils d'intégration du marché (ex: EURES); la mise au pinacle du marché unique, solution unique aux problèmes de l'Union européenne.
                  

                     L'Europe des nations est la seule alternative crédible pour la résolution des déséquilibres: j'ai donc voté contre ce rapport.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – As much as this report talks about the importance of transparency and reducing the administrative and regulatory burden of the European Union it considers achieving this by further wasting taxpayers' money. I voted against it.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – Le marché unique a été mis en place pour faciliter les échanges entre entreprises et consommateurs à l'intérieur de l'Union et réduire les coûts. J'ai voté en faveur de cette résolution car elle a pour objectif de rendre le fonctionnement du marché unique plus efficace, en mettant en place des normes simples favorables à la croissance économique.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – bendrosios rinkos reglamentavimo gerinimas. Siekti pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimą – bendra visų ES institucijų atsakomybė. Tai bendra atsakomybė už pagrindinio subsidiarumo principo laikymąsi nusprendžiant, ar imtis veiksmų ir kokie veiksmai yra geriausi, jei reikalingas reglamentavimas, ir galiausiai siekiant užtikrinti, kad numatytos priemonės ir prievolės būtų paprastos ir būtų taikomos veiksmingai ir efektyviai. Pritariu, kad bendrus tikslus labai padėtų pasiekti labiau apgalvotas požiūris, kuriuo remiantis nustatomi politikos tikslai, į juos reaguojama, jie paprastai ir veiksmingai įgyvendinami, greitai drauge reaguojama į problemas ir nuosekliai peržiūrimi teisės aktai. Sutinku, kad siekis pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimą nereiškia, kad reikia panaikinti bet kokį reglamentavimą.
                  

Zoltán Balczó (NI),
írásban. – A jelentés abból indul ki, hogy az egységes piac a hivatalos létrehozása után több mint 20 évvel még mindig felaprózott, különösen azért, mert a tagállamok nem ültették át teljes körűen vagy nem hajtották végre helyesen az uniós jogszabályokat, ezért az egységes piaci szabályozás javítását prioritásként és az uniós intézmények közös felelősségeként kell kezelni. Az anyag több helyen utal rá, de a hivatkozott előzményből is világosan kiderül, hogy itt lényegében arról van szó, hogy míg a termékek esetében már megvalósult az egységes piac, a szolgáltatások terén még nem.
                  

                     A jelentés egyes kiemelt paragrafusai önmagukban általában logikusak, ezért támogathatók. Az egészet viszont azért utasítottam el, mert a mostani jelentés homályos szövegével lényegében a szolgáltatások piacának erőteljesebb kiterjesztését, az uniós joganyag tagállamokra való határozottabb ráerőltetését akarják elérni.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report as we believe that the best way to improve single market regulation is to deregulate. UKIP are particularly concerned by aspects of the report that criticise Member States' lack of transposition of single market legislation. The report further calls on the Commission to launch infringement proceedings against these Member States, which UKIP are vehemently opposed to.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Je ne peux accepter ce rapport sur le renforcement et le ‘perfectionnement’ du marché intérieur, en raison de tout ce qu'un tel projet implique en termes de souveraineté des États membres et de démocratie à l'intérieur de l'Union: en effet, ce rapport aboutit au renforcement des pouvoirs de la Commission – dont les membres, il faut le rappeler, sont nommés et non élus – et préconise le recours au ‘marché unique’ comme solution miracle des problèmes de l'Union ainsi que la mise en œuvre agressive d'outils d'intégration audit marché unique (à l'instar de l'EURES) au mépris des politiques particulières des États membres.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport, qui favorise trop à mes yeux une vision libérale du fonctionnement du marché unique, sans prêter suffisamment attention aux dimensions sociales, humaines et environnementales du projet européen.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – La relazione Van Bossuyt, dedicata ad una nuova normativa sul mercato unico, propone una serie di suggerimenti allo scopo di rendere il mercato unico più funzionante in materia di crescita e creazione di posti di lavoro.
                  

                     Ho votato contro questa relazione perché ritengo che le misure proposte siano in netto contrasto con gli obiettivi dichiarati. Principi fondamentali dell'Unione, come quello di sussidiarietà, sono stati interpretati nell'ottica di limitare il più possibile l'azione regolatoria dell'Unione, andando a ledere in maniera indiretta la funzione dell'UE in materia di fissazione di standard sociali elevati per lavoratori e consumatori.
                  

                     Ritenendo imprescindibile l'impegno verso un mercato unico che tuteli al contempo i cittadini dell'Unione, in un quadro comune e non nazionale, ho deciso di votare contro questa relazione.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Aunque el informe tiene algunos elementos positivos en cuanto a la implementación del mercado único - especialmente en materia de transparencia, papel de los Parlamentos nacionales o vigilancia de los mercados, elementos por los cuales hemos votado a favor - no corrija de manera significativa el perfil del mercado único dominado por la mercantilización de toda relación socioproductiva, sin elementos de redistribución o compensatorios. El informe no permite corregir de manera substancial las desigualdades estructurales de la Unión Europea, que se ven reforzadas por los mecanismos del mercado único. Por ello, votamos en contra.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – He apoyado este informe sobre la mejora de la regulación del mercado único, responsabilidad compartida por cada una de las instituciones de la Unión. Fomentar los logros del mercado único y aprovechar las posibilidades que ofrece el mercado único digital entraña un compromiso firme de cada uno de los participantes. Las instituciones tienen que mostrarse firmes en este objetivo tan fundamental.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Étant fermement opposée au principe du marché unique, je ne pouvais que voter contre ce rapport portant sur son renforcement.
                  

                     Je salue cependant les critiques émises dans ce rapport à l'encontre de l'inefficacité de ce marché unique, notamment le manque de transparence de la part du Conseil, le mépris des principes de subsidiarité et de proportionnalité consacrés par les traités, ou encore l'inanité des analyses d'impact fournies, 40 % d'entre elles ayant été rejetées par la commission de surveillance des analyses d'impact. Enfin, la critique la plus forte reste à mon avis la réalité des réglementations trop lourdes que ce marché unique impose à nos PME.
                  

                     Malgré ces constats de bon sens, je reste fermement opposée à l'accroissement des prérogatives de la Commission en la matière, Commission qui n'hésite par ailleurs pas à imposer de façon quasi dictatoriale l'intégration au marché par le biais d'outil comme EURES.
                  

                     Ce marché unique se construit dans un véritable mépris à l'égard des États membres, censés pourtant être souverains et considérés comme de simples ‘partenaires’, c'est-à-dire comme des espèces de provinces à dompter par la Commission, laquelle ne voit comme solution à tous les problèmes causés par l'Union européenne que plus d'Union européenne.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – Consideramos que el mercado único es un instrumento clave para relanzar el crecimiento económico y la creación de empleo en la Unión, pero creemos que se debe hacer hincapié en una serie de cuestiones cruciales, como impulsar una mejor regulación y una mayor subsidiariedad. Además, queremos lograr una legislación de la UE más accesible y equilibrada con las prerrogativas de los Estados Miembros, para conseguir normas europeas armonizadas sobre estándares sociales, laborales, medioambientales y de protección de los consumidores.
                  

                     Por ello he votado a favor del informe titulado ‘Hacia una mejor regulación del mercado único’.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriuo siekiama pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimą, kuris yra bendra visų Europos Sąjungos institucijų atsakomybė. Tai koncepcija, kuria turėtų būti grindžiami metodai, kuriais Europos Sąjunga siekia pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimą. Tai bendra atsakomybė už pagrindinio subsidiarumo principo laikymąsi nusprendžiant, ar imtis veiksmų ir kokie veiksmai yra geriausi, jei reikalingas reglamentavimas, ir galiausiai siekiant užtikrinti, kad numatytos priemonės ir prievolės būtų paprastos ir būtų taikomos veiksmingai ir efektyviai, kad būtų pasiekti politikos tikslai, dėl kurių susitarta.
                  

                     Gera teisėkūra užtikrinama ne per vieną proceso etapą, o veiksmingais ir efektyviais veiksmais įgyvendinant visą politikos ciklą. Bendrosios rinkos reglamentavimo perkėlimas į nacionalinę teisę ir įgyvendinimas labai svarbūs Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetui. Teisės aktų ir antrinių taisyklių įgyvendinimą svarbu vertinti ne kaip atskirą proceso elementą, bet kaip sudėtinę pastangų pasinaudoti bendrosios rinkos teikiama nauda dalį. Tam įtakos turi ne tik valstybių narių perkeliant teisės aktus į nacionalinę teisę priimti sprendimai, bet ir pirmaisiais politikos formavimo etapais priimti sprendimai dėl tikslų ir politikos struktūros, be to, nemažiau svarbu ir tai, kaip peržiūrimas ir atnaujinamas mūsų acquis.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – Az egységes piac eredményeinek továbbvitele és a digitális egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználása erős elkötelezettséget igényel az érintett szereplők részéről. Az egységes piac szabályozásának javítása nem az összes szabály eltávolítását jelenti, hanem olyan versenyképes szabályozási környezet kialakítását, amely a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában tartja.
                  

                     Szavazatommal támogattam a jelentést, úgy vélem, hogy az egységes piaci szabályozás javítása az Európai Unió valamennyi intézményének közös felelőssége. Ez az a koncepció, amelynek keretében az Európai Unió arra törekszik, hogy javítsa az egységes piac szabályozását.
                  

                     Egyetértek azzal, hogy a jobb jogszabályokat nem egyetlen intézkedés garantálja az eljárás során, ezt a teljes politikai cikluson keresztül megvalósított hatékony és eredményes munka teszi. Számomra ezért rendkívül fontos az egységes piac szabályozásának átültetése és végrehajtása. Egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára olyan struktúra, amely ösztönözni fogja a növekedést Európában. Ebben az összefüggésben a megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa fejlődéséhez.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Z glasovanjem za resolucijo o izboljšanju predpisov enotnega trga smo poslanci podprli pobudo z namenom izboljšanja ureditve enotnega trga, da bi le ta bil bolj učinkovit.
                  

                     Zavedamo se, da je enotni trg bistveno orodje za ponoven zagon gospodarske rasti in ustvarjanje delovnih mest v Evropski uniji. Hkrati bi morali biti glavni cilji napovedane strategije predvsem boljše urejanje enotnega trga na podlagi izkušenj iz preteklosti s področju prostega pretoka blaga in storitev, digitalnega enotnega trga, poklicnih kvalifikacij in javnega naročanja.
                  

                     Treba je še bolje preučiti posebna orodja za zagotavljanje konkurenčnega regulativnega okolja za naša podjetja, podpiranje rasti in ustvarjanje novih delovnih mest ter krepitvi zaupanja potrošnikov v evropsko zakonodajo.
                  

Simona Bonafè (S&D),
per iscritto. – La relazione ‘verso una migliore normativa sul mercato unico’ aveva come scopo la volontà di formulare una serie di raccomandazioni per favorire una legislazione europea più efficace rispetto a questo tema. Il mercato unico è centrale per il futuro del progetto dell'UE, avendo sempre ben presenti la crescita, la competitività, l'occupazione e la coesione sociale come i pilastri dell'UE del domani.
                  

                     Proprio per questo, non ho potuto dare il mio sostegno alla relazione in questione. Nonostante, infatti, il testo contenga spunti positivi, nel suo insieme risulta troppo poco ambizioso. Ritengo che non si possa concepire il principio di sussidiarietà come giustificazione per una rinuncia a decisioni da prendere a livello comune e che la risposta da dare di fronte ai problemi odierni debba incarnare un'ambizione ed un'integrazione crescenti.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Zahvaljuljem Christel Schaldemose na odličnom radu na ovom izvješću. Bolja regulacija je jedan od glavnih ciljeva. Posebno je značajana u području unutarnjeg tržišta i zaštite potrošača kako bi prekogranično polovanje bilo olakšano, posebno malim i srednjim poduzetnicima i potrošačima.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato contro questo documento perché ritengo che esso presenti diverse criticità e che, in definitiva, non contribuisca in maniera positiva a trovare soluzioni per una maggiore integrazione del mercato unico. In particolare contesto la concezione, presentata dal testo, secondo cui qualsiasi tipo di regolamentazione del mercato rappresenta solamente un fardello burocratico invece che uno strumento necessario per permetterne un miglior funzionamento.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Il buon funzionamento del mercato unico è uno degli aspetti vitali del futuro dell'Unione europea e riveste tutt'ora un aspetto importante della vita dell'Unione: ogni istituzione UE è corresponsabile nel miglioramento della sua normativa. Migliorare la regolamentazione non significa eliminarla né, tantomeno, renderla meno ambiziosa dal punto di vista della tutela ambientale, della tutela dei consumatori, della sicurezza, della qualità o della normativa sociale. Significa invece l'eliminazione delle norme superflue, della burocrazia e degli effetti negativi così come il conseguimento degli obiettivi strategici e la creazione di un contesto normativo armonico a sostegno dell'occupazione e delle imprese in Europa.
                  

                     Dobbiamo comprendere che realizzare un mercato unico regolato in modo razionale non presuppone oneri eccessivi né pregiudica la produzione, l'innovazione e il commercio: è piuttosto una struttura che stimolerà la crescita in Europa. È in questo contesto che la responsabilità condivisa potrà portare al conseguimento di benefici comuni: un mercato unico forte e dinamico in grado di contribuire alla crescita sostenibile e a lungo termine in Europa e, quindi, alla prosperità dei cittadini. Il Parlamento europeo è moralmente tenuto a non delegare ad altri soggetti istituzionali questa responsabilità.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Ce rapport a vocation à renforcer le marché unique intérieur. Le rapporteur nous fait part dans le texte de sa volonté de renforcer la gouvernance du marché unique ainsi que les pouvoirs de la Commission européenne. Pour y parvenir, il préconise une mise œuvre agressive des outils d'intégration du marché tels qu'EURES, réseau européen des services publics et de l'emploi, dont l'objectif est de favoriser la mobilité des travailleurs au sein de l'Union.
                  

                     Nous critiquons vivement cette initiative qui a pour but d'accorder à la Commission européenne des prérogatives supplémentaires au détriment de la souveraineté de nos nations. L'Union européenne souhaite résorber les écarts de compétitivité et les divergences macroéconomiques qui résultent du marché unique, en favorisant les transferts budgétaires et la mobilité géographique des salariés, ce que nous contestons formellement. J'ai donc voté contre ce texte.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Piața unică reprezintă un instrument fundamental în crearea de locuri de muncă în Uniunea Europeană și încurajarea creșterii economice. Raportul privind îmbunătățirea legiferării în domeniul pieței unice oferă principalele direcții privind consolidarea guvernanței pieței unice și reglementarea pieței unice.
                  

                     Îmbunătățirea reglementării pieței unice are în vedere crearea unui cadru normativ clar, coerent și competitiv, prin care să se sprijine inovația, producția și comerțul și să se stimuleze creșterea economică a Uniunii Europene. Pentru aceasta, se impune un efort concertat, o responsabilitate comună a instituțiilor europene prin care să se transpună principiul subsidiarității. Piața unică trebuie să reprezinte o prioritate pentru instituțiile europene, fiind necesară o bună legiferare, elaborarea unor politici care să fie bazate pe principiul subsidiarității.
                  

                     M-am exprimat în favoarea acestui raport, deoarece consider că stimularea competitivității, a inovației, a reducerii șomajului și a creării locurilor de muncă la nivelul Uniunii nu se poate realiza în absența unei legislații coerente, armonizate și complete.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Il problema di relazioni come questa, approvata nella commissione mercato interno, è che, oltre a indicazioni assolutamente condivisibili, contengono interi paragrafi che non possiamo politicamente approvare.
                  

                     Si ricordi che il mercato interno e la protezione dei consumatori non sono competenze esclusive delle istituzioni europee, bensì condivise con i parlamenti nazionali. Per questa ragione un tema sempre centrale è quello del rispetto del principio di sussidiarietà. A nostro avviso, infatti, la relazione Van Bossuyt avrebbe potuto difendere maggiormente le prerogative degli Stati membri. Non solo questo non avviene, ma in alcuni passaggi si accusano gli Stati membri della non corretta o tardiva applicazione delle norme del mercato unico.
                  

                     Si aggiunga a questo il fatto che la relazione contiene enunciazioni che parlano, in maniera a nostro avviso eccessiva, di un mercato interno come potenziale volano dell'economia. I fatti ormai dimostrano come questo non sia del tutto vero ma al contrario norme sul mercato interno creano problemi al nostro sistema produttivo. Si pensi – basti solo questo esempio – ai problemi per il recepimento in Italia della direttiva sui servizi (cosiddetta direttiva Bolkestein).
                  

                     Certo, votare contro questa relazione risulterebbe eccessivo. Il testo contiene anche passaggi comunque condivisibili. Voto di astensione.
                  

Cristian-Silviu Bușoi (PPE),
în scris. – Consider că buna funcționare a Uniunii Europene este cheia unui viitor promițător. Un mare pas spre acest viitor este stabilizarea economică a Europei, realizată și prin consolidarea unei piețe unice puternice. Cooperarea statelor membre ale Uniunii Europene este indispensabilă pentru acest demers. Transparența statelor membre și buna transmitere a informațiilor între ele vor constitui fundamentul unei Europe unite, puternice, informate și pregătită pentru orice.
                  

                     Astfel, sunt de acord cu modificările aduse reglementărilor pieței unice, deoarece odată cu evoluția Uniunii Europene este necesar ca și reglementările europene să fie îmbunătățite și adaptate nevoilor cetățenilor Uniunii. Prin noile reglementări se aduc modificări, printre altele, și serviciilor, astfel încât Uniunea Europeană să poată ajuta statele membre în ocuparea forței de muncă și capacitarea întreprinderilor.
                  

                     Aceste modificări vor duce la o mai bună comunicare și relaționare, una eficientă și pe plan politic. Astfel, o colaborare optimă va duce la obținerea unor rezultate pozitive în ceea ce privește piața internă, consumatorii și, în final, consolidarea unei piețe unice.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato contro la relazione in questione perché descrive un mercato unico europeo che ignora totalmente gli aspetti sociali e ambientali.
                  

                     Oltre alla libera circolazione delle merci, delle persone, dei servizi e dei capitali, abbiamo soprattutto bisogno di un'economia sociale di mercato che miri alla piena occupazione e al progresso sociale, con un elevato livello di tutela e di miglioramento della qualità dell'ambiente.
                  

                     Questa relazione dimentica che senza riguardo all'aspetto sociale dell'Unione non è possibile raggiungere un effettivo miglioramento delle condizioni di vita e di lavoro dei cittadini europei. Il benessere inteso in senso lato del cittadino europeo non dev'essere, sotto alcun aspetto, limitato dal perseguimento dell'obiettivo del mercato unico, ma deve trovare in esso la piena realizzazione. Il mercato unico deve diventare fine e mezzo dell'Unione per raggiungere il più alto grado d'integrazione, che si traduce in un miglioramento delle condizioni di vita del cittadino.
                  

                     Penso sia essenziale sottolineare la necessità di una più forte dimensione occupazionale e sociale nella governance dell'UE e delineare nuove strategie per coinvolgere maggiormente i rappresentanti dei datori di lavoro e dei lavoratori nella definizione delle priorità dell'Unione.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted against this report. This is an own-initiative report setting out Parliament's views on the implementation of measures relating to the single market. The report contained some positive provisions such as a call for the inclusion of worker and consumer rights in addition to considering environmental and socio-economic considerations.
However, it did not call for any new measures, but for the effective use of existing instruments, a code word for further single market integration, thereby stripping Member States of their governmental autonomy.

David Casa (PPE),
in writing. – The Single Market is one of the most important components of our Community, the key to economic growth and job creation, and should be regularly improved and updated in line with the continuously changing economic conditions. I particularly welcome more flexible rules for SMEs and the greater focus on consumers which recognises their importance to our economy. The report seeks improvements to the Single Market and I voted in favour of it.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La relazione sostiene una serie di principi generali per migliorare la normativa sul mercato unico. Il testo così come risulta a seguito degli emendamenti presentati in commissione è condivisibile. Tra questi, particolarmente positiva la parte che sottolinea l'importanza di sostenere una crescita socioeconomica sostenibile a tutela dei consumatori e dei lavoratori. Il testo tuttavia risulta non condivisibile sugli aspetti relativi ai risultati prodotti sinora da strumenti come ADR e ODR. Pertanto ho deciso di astenermi sul voto della relazione.
                  

Dita Charanzová (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report because I believe any new EU legislation needs to be based on thorough impact assessments and to be as technology-neutral and future-proof as possible. We also need consultation processes to be open, inclusive and accessible to SMEs and start-ups in order to make sure there are not unintended consequences of our decision. If we can have better regulation and not over-regulation, I have no doubt growth and jobs will return to Europe. I thank the rapporteur for all her work supporting this goal.

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και θεωρούμε πως η βελτίωση της νομοθεσίας για την ενιαία αγορά αποτελεί κοινή ευθύνη όλων των θεσμικών οργάνων της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Αυτή είναι η έννοια η οποία πρέπει να πλαισιώνει τον τρόπο με τον οποίο η Ευρωπαϊκή Ένωση επιδιώκει να βελτιώσει την νομοθεσία για την ενιαία αγορά.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση για την οποία ψηφίσαμε, σχετικά με τη βελτίωση της νομοθεσίας για την ενιαία αγορά, αφορά ζητήματα βελτίωσης της λειτουργίας της Ένωσης αλλά και οικονομικούς τομείς και ως εκ τούτου είναι ιδιαίτερα σημαντική.
                  

                     Καθώς, όμως, δεν δίνονται επαρκείς απαντήσεις σε ζητήματα αξιολόγησης των προτάσεων, των δυνατοτήτων των κρατών μελών αλλά και του ελέγχου αποτελεσματικότητας των προτεινόμενων πολιτικών, αποφάσισα να απέχω από τη ψηφοφορία.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa relazione perché rappresenta un ulteriore passo avanti verso la costituzione di un mercato unico in Europa. Sono dell'idea che questo processo possa portare a una legislazione di qualità che sia completamente al servizio dei cittadini. Un mercato unico europeo infatti non può che contribuire a stimolare la competitività, la creazione di posti di lavoro, la crescita e lo sviluppo dei singoli Stati membri e delle loro imprese garantendo allo stesso tempo un elevato livello di tutela dei consumatori.
                  

                     Io sono per un'Europa più competitiva e influente a livello mondiale e sono dell'idea che questa relazione, promuovendo la nostra economia, miri nella direzione giusta verso una crescita a lungo termine dell'Europa e quindi verso la prosperità dei suoi cittadini.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – The continuous improvement of Single Market regulation must be shared amongst each institution of the Union. Measures that are created should be easily applied and efficient with a view to achieving the agreed policy aims. Effective legislation cannot be achieved by one step, it must be created from an effective functioning of the whole policy cycle. The removal of all regulation is not necessary for the improvement of Single Market regulation; however a competitive regulatory environment must be created which keeps employment and enterprises within Europe.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – A melhoria da regulamentação do Mercado Único deve ser uma prioridade na medida em que boa legislação contribui para o bem dos cidadãos, impulsionando a competitividade, a criação de emprego e o crescimento, garantindo ao mesmo tempo um nível elevado de proteção dos consumidores e estimulando a economia europeia.
                  

                     Apoio o Relatório Van Bossuyt por considerar que estabelece um conjunto de orientações da maior importância para o correto funcionamento do mercado seja através da inclusão dos indicadores específicos para medir o sucesso da legislação não apenas na avaliação de impacto inicial, mas ao longo de todo o ciclo de elaboração das políticas, seja através da exigência de transparência e acessibilidade à informação.
                  

                     Sublinho a premência de se apostar nas plataformas digitais para melhorar o funcionamento do Mercado Único, como os balcões únicos e os portais e redes de serviço aos consumidores.
                  

                     A responsabilidade de melhorar a regulamentação não pode ser apenas das instituições em Bruxelas, mas partilhada com os Estados-Membros, parlamentos nacionais e outros organismos locais, num quadro de eficiência e respeito pela subsidiariedade.
                  

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report as we believe that the best way to improve single market regulation is to deregulate. UKIP are particularly concerned by aspects of the report that criticise Member States' lack of transposition of single market legislation. The report further calls on the Commission to launch infringement proceedings against these Member States, which UKIP are vehemently opposed to.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Oggi il completamento del mercato unico rappresenta una priorità assoluta. Le sfide che dobbiamo affrontare sono sempre più incombenti e incidono notevolmente sul mercato interno: la disoccupazione, l'indebolimento del tessuto imprenditoriale e della competitività e la crescente immigrazione. L'attuale contesto ci impone, quindi, un approccio più pragmatico e incisivo. La Commissione Juncker, in breve tempo, ha già messo in atto delle importanti azioni. Bisogna continuare in questa direzione e in maniera spedita. Pertanto, ho deciso di votare a favore di questa relazione.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – The forthcoming internal market strategy should be aimed at improving single market regulation through an effort to learn from the experiences of the past in the areas of free movement of goods and services, the digital single market, professional qualifications and public procurement.
We all know that digital innovation is outpacing politics, and entrepreneurs are driving the digital agenda. In this situation it is of key importance to provide rules that are digital by default and this report advocates for that. Through a ‘digital by default’ section, the Commission is seeking to gain a deep understanding of user needs.
I agree with the statement that small businesses often do not have the time or resources to participate in regular consultations and their participation needs to be facilitated. Through my vote I call upon the Commission to find user-friendly and innovative ways to reach out to SMEs and start-ups.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – El informe explicita que el desarrollo del Mercado Único no debe chocar contra los derechos fundamentales, a la vez que subraya a necesidad de un diálogo con la sociedad civil organizada y de proteger los estándares sociales, ambientales y de seguridad y protección contenidos en la regulación europea. Sin embargo, sigue interpretando que la profundización del Mercado Único es una prioridad frente a la ‘sobrerregulación’ y las ‘barreras’ que aquejarían la economía europea, ignorando a quienes consideramos que la mejora de las condiciones de vida de los europeos debe priorizar la armonización al alza de la legislación social y la democratización de las instituciones que gobiernan el Mercado único. Por ello, me he abstenido.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – Il rilancio della crescita economica e dell'occupazione negli Stati membri dipende dal corretto funzionamento del mercato unico, che crea un quadro normativo uniforme all'interno dell'UE per l'integrazione economica tra gli Stati.
                  

                     Considerato che oggi, come e più di 20 anni fa, questo strumento è necessario per contribuire alla competitività delle imprese e del mercato del lavoro, nonché alla tutela dei consumatori, ho accolto con favore la risoluzione del Parlamento europeo, al fine di eliminare gli ostacoli che ancora impediscono una piena attuazione della legislazione europea negli Stati membri e una migliore normativa sul mercato unico.
                  

                     In particolare, con il mio voto, ho inteso sostenere l'appello del Parlamento europeo affinché il processo di consultazione sia aperto, trasparente e includa le varie parti interessate, e affinché i consumatori e le imprese siano consapevolmente coinvolti nel processo legislativo attraverso l'utilizzo di servizi di assistenza, quali SOLVIT, ADR e ODR, ancora poco conosciuti. A tal proposito, condivido la proposta di ovviare alle sovrapposizioni tra i vari servizi di assistenza promossi dall'UE e di, eventualmente, sostituirli con uno sportello unico di chiara comprensione per i consumatori, evitando quelle burocrazie superflue e costose che finora hanno ostacolato una normativa di qualità sul mercato unico.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – W sprawozdaniu przedstawiono kwestie ważne dla przygotowywania prawodawstwa wysokiej jakości w celu skuteczniejszego wypełniania celów jednolitego rynku. Stanowi ono uzupełnienie podjętych w komisji JURI prac dotyczących lepszych uregulowań prawnych, a także sprawozdania komisji EMPL w sprawie warunków sprzyjających działalności przedsiębiorstw i ich powstawaniu w celu tworzenia miejsc pracy, przygotowanego przez sprawozdawczynię ECR, w którym przyjęto zasady lepszych uregulowań prawnych w odniesieniu do prac Komisji Zatrudnienia.
                  

                     Sprawozdanie obejmuje wsparcie dla wielu priorytetów politycznych ECR, w tym dotyczących: poszanowania zasady pomocniczości; wartości ocen skutków oraz konsultacji; ważnej z perspektywy komisji IMCO konieczności funkcjonowania skutecznego systemu egzekwowania i monitorowania. Te poszczególne obszary muszą funkcjonować w powiązaniu ze sobą, aby jednolity rynek mógł działać efektywnie i zapewniać równe warunki działania dla wszystkich.
                  

                     Mając powyższe na uwadze, zagłosowałem za.
                  

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I very much welcome this report from my colleague Anneleen Van Bossuyt and its strong support for improving competitiveness in the EU, and calls for scrapping unnecessary laws, which strongly ties in with the red-tape-cutting agenda in the UK. Importantly, as well, this report references targets for burden reduction and improved enforcement of EU laws: with serious improvements in these areas we can help ensure a level-playing field for all companies and that the single market works better for business.

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Îmbunătățirea legiferării în domeniul pieței unice reprezintă o prioritate pentru instituțiile UE, pentru că o mai bună legiferare este întotdeauna în interesul cetățenilor. Pe de altă parte, acest lucru contribuie la stimularea competitivității, la crearea de locuri de muncă, la creșterea economică și la dezvoltarea IMM-urilor, asigurând, totodată, un nivel ridicat de protecție a consumatorilor. În plus, sectorul privat poate și trebuie să fie mult mai implicat în sectoare precum agricultura, educația, tehnologiile ecologice, cercetarea și inovarea, serviciile medicale și drepturile de proprietate, sectoare care în mare măsură rămân neexploatate.
                  

Nicola Danti (S&D),
per iscritto. – La relazione sul tema ‘Verso una migliore normativa sul mercato unico’ aveva come obiettivo principale quello di prevedere una serie di raccomandazioni per migliorare e rendere più efficiente la legislazione che riguarda il mercato interno, in modo da garantire una corretta e più efficace attuazione delle sue norme. L'Unione dovrebbe fornire le condizioni normative ideali per facilitare le attività delle imprese e dei nostri cittadini e sfruttare appieno tutte le opportunità presentate dalla trasformazione digitale in corso: elementi essenziali per stimolare la crescita e la creazione di nuovi posti di lavoro nell'Europa del XXI secolo.
                  

                     Nonostante alcune parti della relazione vadano nella giusta direzione, non posso sostenere un testo che interpreta il principio di ‘legiferare meglio’ e il principio di sussidiarietà come strumenti normativi che limitino il più possibile le azioni e le misure legislative da parte dell'Unione europea. Difatti, la creazione di un contesto normativo più competitivo e semplice sul mercato unico dovrà necessariamente considerare il valore aggiunto di regole dell'UE che tutelino i diritti sociali e ambientali e garantiscano la piena protezione dei consumatori. Ritengo che il testo presentato oggi sia molto al di sotto delle aspettative e degli obiettivi che erano auspicabili; per queste ragioni ho espresso voto contrario.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative formule des recommandations pour améliorer la réglementation du marché intérieur afin de la rendre plus efficace. Le rapport souligne l'importance de la transposition et de la mise en œuvre de la réglementation, il est essentiel que le marché unique favorise la croissance en soutenant la production, l'innovation et le commerce. Il s'agit donc de rendre la réglementation du marché unique et son cycle politique moins complexes et efficaces. Considérant qu'une réglementation claire et efficace est un signal positif pour le développement des entreprises européennes et les investissements, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative vise à améliorer la réglementation du marché unique afin de la rendre moins complexe et plus efficace et ainsi éviter une procédure législative encore plus longue. Comme cela va dans l'intérêt des PME et des consommateurs et tient compte des outils existants du marché unique, tel que le processus de consultation, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Philippe De Backer (ALDE),
in writing. – It should come as no surprise that I strongly approve this parliamentary resolution. I always grasp the opportunity to improve Single Market legislation. This resolution stresses the importance of delivering a competitive regulatory environment in order to ensure the competitiveness of the EU. In this regard, the resolution focuses on every step of the policy process. Concerning impact assessments, it stresses the importance of their effectiveness and importance as a policy tool, followed by the necessity of transparency and inclusiveness during the consultation process. The whole process would of course, be useless if there were no actual full implementation of the Single Market legislation. Therefore, the resolution reminds the Commission of the importance of regularly executing its monitoring function. It hereby reminds us of the Commission's complementary role as a problem-solver.

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. – Le commerce intra-européen représente deux tiers des échanges commerciaux de l'Union européenne. Il convient donc d'en favoriser le fonctionnement, en allégeant les différentes contraintes administratives.
                  

                     Les mesures préconisées dans ce texte législatif devraient donc permettre de diminuer le poids de la bureaucratie, et de simplifier les démarches administratives. C'est une étape importante qui pourrait contribuer à la croissance de l'Union.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – Az egységes piac eredményeinek továbbvitele és a digitális egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználása erős elkötelezettséget igényel az érintett szereplők részéről. Az egységes piac szabályozásának javítása nem az összes szabály eltávolítását jelenti, hanem olyan versenyképes szabályozási környezet kialakítását, amely a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában tartja.
                  

                     Szavazatommal támogattam Van Bossuyt asszony jelentését, hiszen az egységes piaci szabályozás javítása az Európai Unió valamennyi intézményének közös felelőssége. Ez az a koncepció, amelynek keretében az Európai Unió arra törekszik, hogy javítsa az egységes piac szabályozását.
                  

                     Úgy vélem, hogy a jobb jogszabályokat nem egyetlen intézkedés garantálja az eljárás során, ezt a teljes politikai cikluson keresztül megvalósított hatékony és eredményes munka teszi. Számomra ezért rendkívül fontos az egységes piac szabályozásának átültetése és végrehajtása. Egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára olyan struktúra, amely ösztönözni fogja a növekedést Európában. Ebben az összefüggésben a megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa fejlődéséhez.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Ce rapport reconnaît le manque de transparence du Conseil, l'absence de respect de la subsidiarité et de la proportionnalité, le manque de consultation de la société civile, l'indigence des analyses d'impact et les réglementations excessives pour les PME.
                  

                     En revanche, les objectifs de ce rapport sont le renforcement et le perfectionnement du marché unique intérieur, contre lequel je m'élève. Je m'oppose également à l'accroissement des pouvoirs de la Commission au détriment des États, au renforcement de la gouvernance du marché unique, à la mise en œuvre agressive des outils d'intégration du marché (ex: EURES) et à la défense du marché unique comme solution unique aux problèmes de l'Union européenne. Aussi, j'ai voté contre ce texte.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепих този доклад, защото съм съгласен с някои от ключовите въпроси, които той подчертава. Имаме нужда от по-добри и качествени правила, ако искаме нашите търговски сектори да растат и да можем да подкрепим създаването на нови предприятия, които често са основни двигатели на иновациите. Имайки предвид принципа на субсидиарност, вярвам, че докладът не се стреми да се намеси в нашата работа в комисията JURI.
                  

                     Резултатите от оценките на въздействието, преди да се вземат прибързани стъпки по отношение на политиката и свръхрегулирането, както и акцента върху ефективен механизъм за изпълнение, са въпроси от решаващо значение. Те не само ще допринесат за по-ползотворна икономическа среда в целия ЕС, но също така ще постигнат и изравняване на игралното поле.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – Az egységes piac eredményeinek továbbvitele és a digitális egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználása erős elkötelezettséget igényel az érintett szereplők részéről. Az egységes piac szabályozásának javítása nem az összes szabály eltávolítását jelenti, hanem olyan versenyképes szabályozási környezet kialakítását, amely a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában tartja.
                  

                     Szavazatommal támogattam Van Bossuyt asszony jelentését, úgy vélem, hiszen az egységes piaci szabályozás javítása az Európai Unió valamennyi intézményének közös felelőssége. Ez az a koncepció, amelynek keretében az Európai Unió arra törekszik, hogy javítsa az egységes piac szabályozását.
                  

                     Úgy vélem, hogy a jobb jogszabályokat nem egyetlen intézkedés garantálja az eljárás során, ezt a teljes politikai cikluson keresztül megvalósított hatékony és eredményes munka teszi. Számomra ezért rendkívül fontos az egységes piac szabályozásának átültetése és végrehajtása. Egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára olyan struktúra, amely ösztönözni fogja a növekedést Európában. Ebben az összefüggésben a megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa fejlődéséhez.
                  

Jill Evans (Verts/ALE),
in writing. – I voted against this report because its focus is on deregulation rather than more effective regulation. It does not take social and environmental indicators into account and does not put enough emphasis on workers' rights. I voted for paragraph 29 of the original text which calls for making public consultations available in all official languages. Welsh is a co-official language rather than a full official language, but if public consultations are to be meaningful they need to use the languages people speak. In Wales this would include Welsh.

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – A melhoria da regulamentação do Mercado Único constitui uma responsabilidade partilhada por cada uma das instituições da União Europeia e que consiste em observar o princípio orientador da subsidiariedade no momento de decidir da ação a tomar, de decidir da melhor forma de agir, se for necessário adotar regulamentação e, por fim, de garantir que as medidas e as obrigações sejam simples e aplicadas de forma eficaz a fim de alcançar os objetivos estratégicos acordados.
                  

                     A melhoria da regulamentação do Mercado Único não é sinónimo de eliminação de toda a regulamentação, consistindo antes em oferecer um ambiente regulamentar que seja propício ao emprego e às empresas na Europa. Votei a favor.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: le renforcement et le perfectionnement du marché unique intérieur sont les objectifs du rapport, ce qui suffit à positionner notre vote.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – O aprofundamento do Mercado Único da UE acentuou o desmantelamento dos instrumentos de regulação soberana das economias à disposição dos Estados-Membros. Suprimiram-se barreiras à circulação de mercadorias, serviços e capitais, impondo a privatização e liberalização de sectores estratégicos e serviços públicos. Intensificou-se a harmonização da legislação em favor dos grandes grupos económicos e financeiros.
                  

                     O relatório defende a necessidade de ‘melhorar’ a regulamentação ao nível do mercado único, argumentando com o suposto ‘excesso’ e ‘complexidade’ da regulamentação existente. Mas mais do que a quantidade, o que releva é a qualidade, o sentido e os objetivos dessa ‘regulamentação’.
                  

                     O relatório afirma que a ‘melhoria’ e ‘alívio’ da regulamentação poderá oferecer um ambiente regulamentar que seja propício ao emprego e às empresas. Novamente: ‘melhoria’ e ‘alívio’ em favor de quem? Sabemos bem ao que se referem.
                  

                     Para os apóstolos do mercado único essa ‘melhoria’ é sinónimo de regulamentação que sirva, no essencial, para proteger os interesses económicos das grandes empresas, desregulando no que aos trabalhadores e direitos sociais diz respeito e reduzindo os níveis exigência em termos de proteção ambiental, segurança, proteção dos consumidores. Ou seja, desregulamentar em nome do mercado e do aumento de lucros e da riqueza para as grandes potências e grandes grupos económicos.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Migliorare la normativa sul mercato unico significa creare un contesto normativo competitivo che sostenga l'occupazione e le imprese in Europa. Un mercato unico efficace è una struttura che stimola la crescita in Europa. Ho espresso il mio voto a favore dell'elaborazione di una migliore legislazione sul mercato unico perché prende in considerazione elementi molto importanti, quali il rispetto del principio di sussidiarietà, il valore delle valutazioni di impatto e della consultazione e, soprattutto, la necessità di un'attuazione e di un sistema di monitoraggio efficaci.
                  

                     Per contribuire ai risultati del mercato unico e sfruttare appieno le opportunità offerte dal mercato unico digitale ritengo necessario e auspico un impegno deciso e diretto da parte di tutti gli attori interessati. Sono convinto che una responsabilità e una trasparenza condivisa, assieme a una migliore normativa del mercato unico, siano in grado di determinare maggiore prosperità per i cittadini degli Stati membri dell'UE.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – Protection of workers, sustainability and the role of SMEs are included and I am happy with the final result. No new measures are called for, no new powers for the Commission. I voted in favour.

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Mi astengo dalla relazione in quanto, nonostante alcuni punti positivi, si potevano difendere maggiormente le prerogative degli Stati membri.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με τη βελτίωση της νομοθεσίας για την ενιαία αγορά. Η ενιαία αγορά δεν θεωρώ πως συμφέρει τους ευρωπαίους πολίτες, αντίθετα έχει συμβάλλει σε μεγάλο βαθμό στην σημερινή οικονομική κρίση καθώς επίσης και στην απογύμνωση ορισμένων κρατών από πολύτιμους εκπαιδευμένους εργαζόμενους που θα μπορούσαν να είχαν συμβάλλει στην επανάκαμψη της οικονομίας τους.
                  

Ashley Fox (ECR),
in writing. – I voted in favour of this report as it supports our Prime Minister's aim to reduce EU bureaucracy and improve the enforcement of EU law. It also aims to provide a level playing-field for all companies which trade in the Single Market.

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I welcome this report which prescribes a number of suggestions to make regulation in the area of the single market more effective and efficient, emphasising the importance of a functioning single market for growth and job creation in the Union.
References to consumer, social and environmental objectives are set as criteria to guide fitness checks, impact assessments and evaluation processes of current and future EU legislation. However, we need to re-balance further the accent on slimmer EU legislation and Members States' prerogatives with due consideration of the advantage of harmonised and solid EU rules on social, workers', consumer and environmental standards.

                     ‘Subsidiarity’ cannot be interpreted as diminishing as much as possible EU regulatory actions; ‘better regulation’ cannot be identified as a way to limit as much as possible EU regulatory powers. Finally, I do not support the reference to gold-plating, as it would diminish social, workers' and consumer standards.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – Az egységes piac eredményeinek továbbvitele és a digitális egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználása erős elkötelezettséget igényel az érintett szereplők részéről. Az egységes piac szabályozásának javítása nem az összes szabály eltávolítását jelenti, hanem olyan versenyképes szabályozási környezet kialakítását, amely a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában tartja.
                  

                     Szavazatommal támogattam Van Bossuyt asszony jelentését, úgy vélem, az egységes piaci szabályozás javítása az Európai Unió valamennyi intézményének közös felelőssége. Ez az a koncepció, amelynek keretében az Európai Unió arra törekszik, hogy javítsa az egységes piac szabályozását.
                  

                     Úgy vélem, hogy a jobb jogszabályokat nem egyetlen intézkedés garantálja az eljárás során, ezt a teljes politikai cikluson keresztül megvalósított hatékony és eredményes munka teszi. Számomra ezért rendkívül fontos az egységes piac szabályozásának átültetése és végrehajtása. Egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára olyan struktúra, amely ösztönözni fogja a növekedést Európában. Ebben az összefüggésben a megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa fejlődéséhez.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Az egységes piac eredményeinek továbbvitele és a digitális egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználása erős elkötelezettséget igényel az érintett szereplők részéről. Az egységes piac szabályozásának javítása nem az összes szabály eltávolítását jelenti, hanem olyan versenyképes szabályozási környezet kialakítását, amely a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában tartja.
                  

                     Szavazatommal támogattam Van Bossuyt asszony jelentését, úgy vélem, az egységes piaci szabályozás javítása az Európai Unió valamennyi intézményének közös felelőssége. Ez az a koncepció, amelynek keretében az Európai Unió arra törekszik, hogy javítsa az egységes piac szabályozását.
                  

                     Úgy vélem, hogy a jobb jogszabályokat nem egyetlen intézkedés garantálja az eljárás során, ezt a teljes politikai cikluson keresztül megvalósított hatékony és eredményes munka teszi. Számomra ezért rendkívül fontos az egységes piac szabályozásának átültetése és végrehajtása. Egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára olyan struktúra, amely ösztönözni fogja a növekedést Európában. Ebben az összefüggésben a megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa fejlődéséhez.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del informe. Estoy convencido de que el Parlamento Europeo y el resto de instituciones de la UE deben trabajar en pro de la mejora de la normativa sobre el mercado único. No hay duda alguna sobre los beneficios que ha aportado y puede seguir aportando el mercado único, por lo que debemos ser capaces de maximizar sus beneficios, por ejemplo respecto de las posibilidades que ofrece el mercado único digital. Europa precisa de un entorno regulador competitivo que apoye el empleo y a las empresas en la UE, un mercado único que no sobrecargue o frustre la producción, la innovación y el comercio.
                  

Elisabetta Gardini (PPE),
in writing. — I voted ‘Yes’ to this report on an improved single market. The single market is one of the pillars of the European Union and its regulations influence the whole economy of Europe. I agree with the report, which asks for the removal of unnecessary regulations and needless or obsolete bureaucracy. In these times of fragile economic recovery we must do all we can to support economic growth and to provide jobs and opportunities to our citizens; removing ‘red tape’ is a cheap and easy way to make the single market more competitive and business-friendly, as well as more consumer friendly. This will give natural incentives for entrepreneurship, innovation and could also boost production and consumption.

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über das Thema ‘Auf dem Weg zu einer besseren Rechtsetzung für den Binnenmarkt’ gestimmt. Der EU-Binnenmarkt ist das europäische Instrument, das alle Bürgerinnen und Bürger, das unsere Familien in Europa tagtäglich betrifft. Deshalb ist es gut und wichtig, hier für mehr Effizienz zu sorgen. Ich danke meinem EKR-Kollegen Daniel Dalton ausdrücklich für seine wertvolle Arbeit an diesem Dossier!
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Schlichter Regelungsdrang ist meist keine gute Lösung. Nur ein Binnenmarkt, in dem weder überreguliert noch behindert wird, schafft neue Anreize und Innovationen. Folgenabschätzungen sind hierbei ein wichtiges Instrument zur Vermeidung von unnötigen Überregulierungen.
                  

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Ce rapport porte sur le renforcement du marché unique intérieur.
                  

                     Certaines critiques émises par le rapport sont pertinentes, notamment sur l'application insuffisante des principes de subsidiarité et de proportionnalité, le manque de transparence du Conseil, ou encore les réglementations excessives et trop lourdes supportées par les PME.
                  

                     Néanmoins, le rapport ne partage pas nos constats sur le marché unique intérieur: nous refusons notamment le renforcement des pouvoirs de la Commission, le renforcement de la gouvernance du marché unique ou encore la mise en œuvre agressive des outils d'intégration du marché.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Aunque el informe tiene algunos elementos positivos en cuanto a la implementación del mercado único - especialmente en materia de transparencia, papel de los Parlamentos nacionales o vigilancia de los mercados, elementos por los cuales hemos votado a favor - no corrija de manera significativa el perfil del mercado único dominado por la mercantilización de toda relación socioproductiva, sin elementos de redistribución o compensatorios. El informe no permite corregir de manera substancial las desigualdades estructurales de la Unión Europea, que se ven reforzadas por los mecanismos del mercado único. Por ello, votamos en contra.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Am votat acest raport, deoarece piața unică este cel mai important pilon al Uniunii Europene, iar îmbunătățirea reglementării acesteia este responsabilitatea comună a instituțiilor UE. Îmbunătățirea reglementării pieței unice nu înseamnă eliminarea tuturor reglementărilor, ci asigurarea unui cadru normativ competitiv care să sprijine ocuparea forței de muncă și întreprinderile din Europa. Acest proces de îmbunătățire ar trebui să urmărească simplitatea, transparența, coerența și respectarea drepturilor fundamentale. Stimularea creșterii economice în Europa va fi rezultatul unei piețe unice care nu încarcă excesiv și nu împiedică producția, inovația și comerțul. Este important ca și instituțiile naționale, în special parlamentele, să se implice activ în procesele de consultare.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted against this report, which contained several controversial elements and which was missing references to consumer, social and environmental objectives as criteria to guide fitness checks, impact assessments and evaluation processes of current and future EU legislation.

Françoise Grossetête (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport car il était nécessaire d'optimiser la réglementation du marché intérieur afin d'accroître son efficacité. Un marché unique efficace est un marché susceptible de favoriser la croissance, profitable pour les PME et pour les consommateurs européens. Il est néanmoins indispensable que ces mesures visant à apporter des améliorations dans la législation soient accompagnées, en parallèle, de mesures visant à correctement transposer et mettre en œuvre les normes du marché unique.
                  

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour. Any new legislation needs to be based on thorough impact assessments and to be as technology-neutral and future-proof as possible to ensure better regulation. Consultation processes need to be open, transparent, inclusive and accessible to SMEs and start-ups.

András Gyürk (PPE),
írásban. – Az egységes piac eredményeinek továbbvitele és a digitális egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználása erős elkötelezettséget igényel az érintett szereplők részéről. Az egységes piac szabályozásának javítása nem az összes szabály eltávolítását jelenti, hanem olyan versenyképes szabályozási környezet kialakítását, amely a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában tartja.
                  

                     Szavazatommal támogattam Van Bossuyt asszony jelentését, úgy vélem, az egységes piaci szabályozás javítása az Európai Unió valamennyi intézményének közös felelőssége. Ez az a koncepció, amelynek keretében az Európai Unió arra törekszik, hogy javítsa az egységes piac szabályozását.
                  

                     Úgy vélem, hogy a jobb jogszabályokat nem egyetlen intézkedés garantálja az eljárás során, ezt a teljes politikai cikluson keresztül megvalósított hatékony és eredményes munka teszi. Számomra ezért rendkívül fontos az egységes piac szabályozásának átültetése és végrehajtása. Egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára olyan struktúra, amely ösztönözni fogja a növekedést Európában. Ebben az összefüggésben a megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa fejlődéséhez.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Αν και η έκθεση περιέχει αρκετές θετικές αναφορές (προστασία εργαζομένων και καλύτερη αξιοποίηση των υφιστάμενων ευρωπαϊκών δομών) εντούτοις σειρά τροπολογιών που κατέθεσε η ομάδα μας για απτή βελτίωση του κειμένου απορρίφθηκαν. Ως εκ τούτου, τηρήσαμε αποχή.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – It is essential to the continued development of the single market that we regularly review the implementation of regulations that nurtures the free movement of goods and the free movement of services, enhances competitiveness, promotes a business- and consumer-friendly environment based on transparent, simple, and consistent rules offering legal certainty and clarity.
While this report focuses less on individually assessing these factors of single market legislation and more on better legislation in a larger and more general sense, I did vote in favour of this report as it calls on the Commission to improve its understanding of factors which influence policy implementation, and asks that new legislation be based on thorough impact assessments and to be as technology-neutral and future-proof as possible to ensure better regulation.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of the resolution due to its reassurance that improving the single market is a responsibility to be shared among all EU institutions whilst emphasising the need for an effective and efficient policy cycle to produce good legislation.

György Hölvényi (PPE),
írásban. – Az egységes piac eredményeinek továbbvitele és a digitális egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználása erős elkötelezettséget igényel az érintett szereplők részéről. Az egységes piac szabályozásának javítása nem az összes szabály eltávolítását jelenti, hanem olyan versenyképes szabályozási környezet kialakítását, amely a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában tartja.
                  

                     Szavazatommal támogattam Van Bossuyt asszony jelentését, hiszen az egységes piaci szabályozás javítása az Európai Unió valamennyi intézményének közös felelőssége. Ez az a koncepció, amelynek keretében az Európai Unió arra törekszik, hogy javítsa az egységes piac szabályozását.
                  

                     A jobb jogszabályokat nem egyetlen intézkedés garantálja az eljárás során, ezt a teljes politikai cikluson keresztül megvalósított hatékony és eredményes munka teszi. Számomra ezért rendkívül fontos az egységes piac szabályozásának átültetése és végrehajtása. Egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára olyan struktúra, amely ösztönözni fogja a növekedést Európában. Ebben az összefüggésben a megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa fejlődéséhez.
                  

Филиз Хюсменова (ALDE),
в писмена форма. – Уважаеми колеги,
                  

                     подкрепям доклада за подобрено регулиране на единния пазар, тъй като той е добра база за постигане на цялостен и интегриран подход, който не натоварва излишно производствения сектор, иновациите или търговията, а допринася за създаването на устойчив пазар като предпоставка за дългосрочно икономическо развитие на ЕС и просперитет на гражданите му.
                  

                     Изграждането на единен пазар е в основите на европейския проект и продължава да бъде средство за засилването на икономическия растеж и създаването на работни места в ЕС. За увеличаване на постиженията на единния европейски пазар и единния цифров пазар е необходима силна ангажираност и споделената отговорност на всяка от европейските институции към открито и прозрачно регулиране, което отчита позициите на всички заинтересовани страни на европейско и национално равнище.
                  

                     Стъпка от първостепенно значение за подобряването на регулацията на единния пазар е премахването на ненужното регулиране, бюрокрацията и негативните им последици. Опростяването на достъпа до единния пазар и използването на достиженията на цифровата революция са ключови фактори за постигането на конкурента регулаторна среда, която подкрепя заетостта и бизнеса в Европа.
                  

                     В допълнение, докато работим за създаването на технологично неутрална и насочена към бъдещето пазарна регулация, трябва да насочим усилията си и към увеличаване на запознатостта за съществуващите услуги на единния пазар, насочени към бизнеса и гражданите, например SOLVIT, ADR и ODR.
                  

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – This report has some controversial issues. Better regulation is not a way to limit as much as possible EU regulatory powers, and subsidiarity cannot be interpreted as diminishing as much as possible EU regulatory actions. I voted against this report.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o temi Ususret boljem reguliranju jedinstvenog tržišta (2015/2089(INI)), s obzirom da se navode brojne preporuke u pogledu mehanizama za poboljšanje regulacije unutarnjeg tržišta, kao što je provedba, nadzor, način rješavanja problema i drugo. Europi je potrebno jako unutarnje tržište, neopterećeno nepotrebnim propisima i preprekama.
                  

                     Poboljšanje regulative povezane s jedinstvenim tržištem ne znači ukidanje svih propisa niti smanjenje razine ambicije propisa, već ukidanje nepotrebnih propisa, birokracije i negativnih učinaka uz istodobno postizanje konkurentnog regulatornog okružja koje potiče zapošljavanje i poduzetništvo u Europi. Velika je odgovornost o tome na svim europskim institucijama. Imperativ je jedinstveno tržište koje previše ne opterećuje niti ugrožava proizvodnju, inovacije i trgovinu te omogućuje radna mjesta i rast.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Notre projet est diamétralement opposé au leur. Nous refusons le renforcement des pouvoirs de la Commission, la mise au pas des États membres (considérés dans le texte comme des ‘partenaires’), le renforcement de la gouvernance du marché unique, la mise en œuvre agressive des outils d'intégration du marché (ex: EURES), la mise au pinacle du marché unique, solution unique aux problèmes de l'Union européenne. L'Europe des Nations est la seule alternative crédible pour la résolution des déséquilibres regrettés. J'ai voté contre ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report as we believe that the best way to improve single market regulation is to deregulate. UKIP are particularly concerned by aspects of the report that criticise Member States' lack of transposition of single market legislation. The report further calls on the Commission to launch infringement proceedings against these Member States, which UKIP are vehemently opposed to.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de ma collègue Anneleen Van Bossuyt au sujet d'une réglementation améliorée du marché unique. Le rapport examine plusieurs possibilités d'apporter des modifications à la réglementation du marché intérieur afin que les PME et les consommateurs puissent en bénéficier davantage. Le rapport argue qu'une bonne législation exige un travail efficace sur l'ensemble du cycle politique, et souligne en particulier l'importance de la transposition et de la mise en œuvre de la réglementation. Je soutiens cette proposition législative fondée sur l'évidence qu'un marché unique qui soutient la production, l'innovation et le commerce favorise aussi la croissance.
                  

                     Cette résolution a été adoptée à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative vise à améliorer les moyens de régulation du marché unique. Le marché unique est un instrument essentiel pour relancer la croissance et l'emploi: l'amélioration de la réglementation du marché unique devrait être à la fois une priorité et une responsabilité partagée des institutions de l'Union.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – Az egységes piac eredményeinek továbbvitele és a digitális egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználása erős elkötelezettséget igényel az érintett szereplők részéről. Az egységes piac szabályozásának javítása nem az összes szabály eltávolítását jelenti, hanem olyan versenyképes szabályozási környezet kialakítását, amely a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában tartja.
                  

                     Szavazatommal támogattam Van Bossuyt asszony jelentését, hiszen az egységes piaci szabályozás javítása az Európai Unió valamennyi intézményének közös felelőssége. Ez az a koncepció, amelynek keretében az Európai Unió arra törekszik, hogy javítsa az egységes piac szabályozását.
                  

                     Úgy vélem, hogy a jobb jogszabályokat nem egyetlen intézkedés garantálja az eljárás során, ezt a teljes politikai cikluson keresztül megvalósított hatékony és eredményes munka teszi. Számomra ezért rendkívül fontos az egységes piac szabályozásának átültetése és végrehajtása. Egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára olyan struktúra, amely ösztönözni fogja a növekedést Európában. Ebben az összefüggésben a megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa fejlődéséhez.
                  

Béla Kovács (NI),
írásban. – A jelentés egyes részeiben logikus, koherens és támogatható, de egészében nem szolgálja hazám érdekeit, mert a szolgáltatások piacának egységesítését túlzó mértékben kívánja ráerőltetni a tagállamokra.
                  

                     Azzal egyetértek, hogy a jogalkotásnak a polgárok javát kell szolgálnia, hozzá kell járulnia a versenyképesség javulásához, a munkahelyteremtéshez a fenntartható növekedésnek az ösztönzéséhez, illetve a kkv-k fejlődéséhez, de a jelentés nem biztosítja a később csatlakozott országok esélyegyenlőségét
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – The EU is the biggest player on the global trading scene because we are the world's largest single market with transparent rules and regulations. In fact, the Single Market has brought tremendous benefits for European citizen and businesses but it has not always operated smoothly. The full potential of free movement of goods, services and capital has been unexploited due to missing legislation and lack of enforcement. Therefore, I believe that we should work to implement Single Market regulation, regulation that is based on the principle of subsidiarity and aims before all to be effective and efficient. This necessarily means that we should create a competitive regulatory environment which in practice will facilitate but not frustrate production, innovation and commerce. In a long-term perspective, a competitive regulatory environment will bring economic growth to the EU and prosperity to its citizens

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – Je n'ai pas pu participer aux votes du rapport ‘Vers une réglementation améliorée du marché unique’ vu que j'ai été appelée à participer à la conférence des présidents qui a eu lieu pendant les votes. Cependant, je profite de cette explication de vote pour exprimer mon opposition à ce rapport. Je refuse le renforcement des pouvoirs de la Commission préconisé dans ce texte, la mise au pas des États membres considérés dans le texte comme des ‘partenaires’, le renforcement de la gouvernance du marché unique, la mise en œuvre agressive des outils d'intégration du marché et la mise au pinacle du marché unique, présenté comme solution unique aux problèmes de l'Union européenne. L'Europe des Nations est la seule alternative crédible pour la résolution des déséquilibres regrettés.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport car il cherche à renforcer le marché unique, auquel je suis hostile.
                  

                     En outre, il veut renforcer les pouvoirs de la Commission, alors même qu'il reconnaît qu'elle agit souvent avec une certaine arrogance.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Je me suis prononcé contre ce texte.
                  

                     Effectivement, les deux lignes directrices qui le structurent sont le renforcement et le perfectionnement du marché intérieur.
                  

                     Or, pour une fois, le rapporteur a le courage de faire un constat sévère sur l'efficacité du marché unique. Il déplore, entre autre, le manque de transparence du Conseil, le manque de respect des principes de subsidiarité et de proportionnalité, le manque de consultation dans la société civile, les réglementations écrasantes à respecter pour les PME…
                  

                     En revanche, je ne peux souscrire au projet général mis en œuvre qui contient le renforcement des pouvoirs de la Commission, la mise au pas des États membres, le renforcement de la gouvernance du marché unique, la mise en œuvre agressive des outils d'intégration du marché… Je continue de défendre l'Europe des Nations comme seule alternative crédible.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – El informe explicita que el desarrollo del Mercado Único no debe chocar contra los derechos fundamentales, a la vez que subraya a necesidad de un diálogo con la sociedad civil organizada y de proteger los estándares sociales, ambientales y de seguridad y protección contenidos en la regulación europea. Sin embargo, sigue interpretando que la profundización del Mercado Único es una prioridad frente a la ‘sobrerregulación’ y las ‘barreras’ que aquejarían la economía europea, ignorando a quienes consideramos que la mejora de las condiciones de vida de los europeos debe priorizar la armonización al alza de la legislación social y la democratización de las instituciones que gobiernan el Mercado único. Por ello, me he abstenido.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Zpráva vyzývá Komisi, aby ‘lépe regulovala’. Zpráva vyzývá k vytvoření komisí, které by měly zkoumat, jak lépe regulovat. Problémem je přeregulovanost a je směšné, když poslanci, kteří denně hlasují pro nové a nové nesmyslné regulace, současně hlasují pro vytváření nových výborů ke zkoumání toho, jak omezit byrokracii.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Bolja regulacija jedinstvenog tržišta je zajednička odgovornost svih institucija EU-a. Dobro zakonodavstvo nije garancija da će jedinstveno tržište efikasno djelovati, te je potrebno aktivno raditi na efikasnom i efektivnom radu tržišta. Kako bi se pospješilo jedinstveno tržište i jedinstveno digitalno tržište važno je aktivno uključivanje svih faktora koji ga kreiraju. Podržala sam izvješće jer je bolje reguliranje jedinstvenog tržišta ključno za poticanje konkurentnosti i otvaranje novih radnih mjesta.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Naplnenie cieľov jednotného európskeho trhu si vyžaduje prijímanie jasných a zrozumiteľných nariadení a smerníc, ktoré musia byť flexibilne transponované do vnútorných predpisov členských štátov a musia byť všetkým ľahko dostupné. Cieľom zlepšenia úpravy nie je nadmerná a zbytočná regulácia, ale vytvorenie konkurencieschopnej regulačnej politiky, ktorej cieľom je zvyšovanie zamestnanosti a uľahčenie podnikania v Únii.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Απείχα κατά την ψηφοφορία της έκθεσης σχετικά με τη βελτίωση της νομοθεσίας για την ενιαία αγορά, διότι δεν είναι πλήρης.
                  

                     Περαιτέρω, επισημαίνω ότι η ενιαία αγορά ενίσχυσε κατά πολύ τις μεγάλες επιχειρήσεις και τις βιομηχανίες του Βορρά, οι οποίες δεν επένδυσαν τα οικονομικά πλεονάσματα και τα κέρδη τους στις χώρες του Ευρωπαϊκού Νότου, ώστε να υπάρξει ανάπτυξη και μείωση των ελλειμμάτων και των δημοσίων χρεών τους.
                  

                     Επιπλέον, ο πλούτος από την ενιαία αγορά δεν έχει κατανεμηθεί δίκαια σε όλα τα κράτη-μέλη της Ε.Ε., με αποτέλεσμα χώρες όπως η Ελλάδα να συνεχίζουν να βιώνουν τις πολιτικές λιτότητας που τους έχει επιβάλει η τρόικα. Επομένως, η νομοθεσία για την ενιαία αγορά θα πρέπει να λάβει δραστικότερα μέτρα για την ενίσχυση της απασχόλησης και μάλιστα ξεκινώντας από τις χώρες του Νότου.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte.
                  

                     Ce rapport reconnaît les nombreux disfonctionnements institutionnels de l'Union européenne: non-application du principe de subsidiarité, manque de consultation de la société civile, etc. Pour autant, ce projet est inacceptable en ce qu'il préconise un renforcement des pouvoirs de la Commission européenne et le renforcement du marché unique, dont les dérives sont pourtant avérées.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione riguardante una migliore normativa sul mercato unico.
                  

                     Il miglioramento del mercato unico costituisce una delle priorità e delle responsabilità delle istituzioni dell'Unione nell'ottica di migliorare la regolamentazione del mercato unico nell'interesse delle PMI e dei consumatori.
                  

                     Per contribuire ai risultati del mercato unico e sfruttare pienamente le opportunità offerte dal mercato unico è fondamentale un impegno deciso da parte di tutti gli Stati membri.
                  

Barbara Matera (PPE),
per iscritto. – Al Parlamento europeo è nostra responsabilità fare tutto il possibile per promuovere la crescita del settore, in particolare delle PMI. In tal modo, non dobbiamo perdere di vista la protezione dei consumatori; è fondamentale che i cittadini siano in grado di contattare il loro governo, perché questo è il modo per rafforzare l'UE. Sostengo questa risoluzione perché prepara la nostra economia per il futuro, soprattutto in vista delle sfide dell'e-commerce e dei servizi on-line.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Debemos trabajar para lograr la mejora de la normativa sobre el mercado único. Esa es la forma de hacer que este concepto y su aplicación sea cada día más una realidad. Debemos fomentar los logros del mercado único y aprovechar las posibilidades que ofrece el mercado único digital.
                  

                     Queremos un mercado único fuerte y dinámico que contribuya al crecimiento de Europa a largo plazo y, con ello, a la prosperidad de todas las personas que vivimos en Europa.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Τα οφέλη της ενιαίας αγοράς είναι αδιαμφισβήτητα και για αυτό το λόγο θα πρέπει να προστατεύεται και να ενισχύεται μέσα από την ευρωπαϊκή νομοθεσία. Είναι, λοιπόν, κοινή ευθύνη όλων εμάς που αποτελούμε μέρος της νομοπαρασκευαστικής διαδικασίας, η συνεχής προσπάθεια βελτίωσής της. Όλα τα θεσμικά όργανα της Ένωσης μπορούν, μέσα από σωστή και αποτελεσματική συνεργασία, να βελτιώσουν τις παρούσες πολιτικές εφαρμόζοντας παράλληλα και την αρχή της επικουρικότητας. Αυτό σε συνδυασμό με τον κατάλληλο έλεγχο ότι τα μέτρα που επιβάλλονται εφαρμόζονται από τα κράτη μέλη.
                  

                     Μέρος της νομοθεσίας αποτελούν και οι δευτερογενείς κανόνες δικαίου, οι οποίοι είναι εξίσου σημαντικό μέρος της νομοθεσίας και δεν πρέπει να παραγκωνίζονται από τους συμμετέχοντες. Στόχος θα πρέπει να είναι η επίτευξη ενός ανταγωνιστικού ρυθμιστικού περιβάλλοντος μέσα στην ΕΕ, συμμεριζόμενοι την ίδια στιγμή τις ανάγκες των επιχειρήσεων και προωθώντας την απασχόληση, την παραγωγή και την καινοτομία. Με μια ανεπτυγμένη εσωτερική ενιαία αγορά, θα μπορούμε να εξασφαλίσουμε μακροπρόθεσμη ανάπτυξη στην Ευρώπη και ευημερία των πολιτών μας.
                  

                     Ωστόσο, καταψηφίζω το συγκεκριμένο ψήφισμα επειδή θεωρώ ότι χρειάζεται μεγαλύτερη εξισορρόπηση μεταξύ της παρούσας αδύναμης νομοθεσίας και των διαφόρων προνομίων που απολαμβάνουν τα κράτη μέλη, λαμβάνοντας παράλληλα υπόψη τους σημαντικούς κανόνες προστασίας των εργατών, των καταναλωτών και του περιβάλλοντος.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport vise améliorer le marché unique européen via des propositions sur la transparence, le rôle des parlements nationaux et du Parlement européen. Si certaines de ces propositions peuvent paraître positives elles ont néanmoins pour objectif de renforcer le marché unique et supprimer toute régulation arguant qu'‘un marché unique qui ne surcharge ni n'entrave la production, l'innovation ou le commerce constitue un outil qui ramènera en Europe des emplois et une croissance qui auraient auparavant été générés ailleurs’. Ce catéchisme a déjà prouvé sa dangerosité. Je vote contre ce texte.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – L'objectif du rapport est un perfectionnement du marché intérieur et son renforcement. Certains constats sont intéressants comme les manquements à la subsidiarité, les manques de consultations de la société civile et les réglementations trop lourdes pour les PME. Ce rapport promeut l'intégration européenne avec un vocabulaire particulièrement dérisoire envers les États – considérés comme ‘partenaires’ –, il entend renforcer la Commission du même coup; ce à quoi je m'oppose. En conséquence j'ai voté contre ce texte.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Apresentei o meu voto a favor do relatório ‘Para uma melhor regulamentação do Mercado Único’. A melhoria da regulamentação do Mercado Único deve ser uma prioridade e uma responsabilidade partilhada das instituições da UE.
                  

                     Uma boa legislação contribui para o bem dos cidadãos e deve contribuir para impulsionar a competitividade, a criação de emprego e o crescimento, assim como o progresso das PME, garantindo ao mesmo tempo um nível elevado de proteção dos consumidores, permitindo estimular a economia europeia, em vez de lhe colocar entraves.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I voted in support of this resolution as it emphasises the need for a shared responsibility in improving regulation in our single market and helps to reduce the burden on our enterprises, producers and innovators.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Le marché unique, c'est 508 millions de consommateurs et un marché potentiel énorme pour les entreprises. Ce pilier de la construction européenne est à la base de notre prospérité et de notre influence dans le monde. Nous avons une main d'œuvre hautement qualifiée, ce qui rend l'Europe compétitive. Mais pour le rester elle doit continuer à innover. L'Europe seule est la solution aux défis parfois effrayants qui nous égarent trop souvent dans le doute et les incertitudes. Mais une Europe qui réussit est une Europe qui innove, qui travaille dans la transparence, qui applique le principe de subsidiarité et de proportionnalité, qui tend à être le plus proche des besoins et des attentes des citoyens. C'est aussi une Europe qui accepte de se remettre en question afin de créer et de maintenir des conditions favorables pour nos entreprises. Les évaluations d'impact permettront de mieux cerner les législations réellement efficaces, modernes, permettant d'aboutir à des résultats concrets.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Predkladaná správa jasne poukazuje na pálčivé problémy jednotného trhu. Oceňujem prácu pani spravodajkyne, pretože správa pomenovala nedostatky správnymi pojmami. Jednotný trh sa všeobecne považuje za najväčší úspech Európskej únie. Aby sa stal skutočnosťou, museli sme prejsť dlhú a ťažkú cestu. Prijali sme stovky smerníc s cieľom odstrániť technické, regulačné, právne a kultúrne bariéry. Je našou povinnosťou, aby naša práca neustále napredovala tak, aby jednotný trh naďalej plnil svoju funkciu. Rýchlosť digitálnych inovácii je strhujúca, preto nestíhame riadne a včas reagovať. Napriek tomu, že je to ťažké, musíme nájsť také riešenia, ktoré nám umožnia držať krok s dobou. Pravidlá jednotného trhu musia ísť ruka v ruke s technickým a digitálnym pokrokom. Osobitne vyzdvihujem fakt, že pani spravodajkyňa neopomenula túto problematiku v dotknutej správe. Takisto považujem za dôležité zjednodušenie legislatívy, čo bude mať pozitívny dopad najmä na malých a stredných podnikateľov, ktorí predstavujú kostru celej európskej ekonomiky. Nezabúdajme, že sú pre budúcnosť Únie mimoriadne dôležití.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I support a number of suggestions in the report seeking to make regulation in the area of the single market more effective and efficient emphasising the importance of a functioning single market for growth and job creation in the Union. Nevertheless, there are some paragraphs implying that ‘better regulation’ and reducing gold-plating should be used as an excuse to limit as much as possible EU regulatory powers, and to get rid of the existing solid EU rules on social, workers', consumer and environmental standards. Therefore, I voted against the final resolution as a whole.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Az egységes piac kulcsfontosságú eszköz az Unió gazdasági növekedése és a munkahelyteremtés fellendítésére. Egy egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára, illetve nem veszélyezteti ezeket, eszköz, amely olyan munkahelyeket és növekedést hoz vissza Európába, amelyek korábban máshol valósultak volna meg.
                  

                     A Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentése azonban leszögezi, hogy az áruk egységes piaca megvalósult, a szolgáltatásoké azonban nem; az egységes piac a hivatalos létrehozása után több mint 20 évvel még mindig felaprózott, különösen azért, mert a tagállamok nem ültették át teljes körűen, vagy nem hajtották végre helyesen az uniós jogszabályokat. Hangsúlyozza, hogy az egységes piaci szabályozás javítása nem az összes szabály eltávolítását, és nem is a szabályozásra való törekvés szintjének csökkentését jelenti, hanem a szükségtelen szabályozás és negatív hatások megszüntetését. Rámutat, hogy az egységes piacra vonatkozó jogszabályoknak figyelembe kell venniük a digitális forradalom kínálta új lehetőségeket, és összhangban kell lenniük az e-kormányzat dimenziójával. Az állásfoglalás-tervezetet szavazatommal támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Le renforcement et le perfectionnement du marché unique intérieur sont les objectifs du rapport, ce qui suffit à positionner notre vote en défaveur du texte.
                  

                     Cependant, certains constats relativement sévères sur l'efficacité du marché unique sont pertinents, notamment sur le manque de transparence du Conseil, le manque de respect des principes de subsidiarité et de proportionnalité, le manque de consultation de la société civile, l'indigence des analyses d'impact fournies ou encore les réglementations excessives et trop lourdes à supporter pour les PME.
                  

                     En revanche, nous refusons les propositions de renforcement des pouvoirs de la Commission, la gouvernance du marché unique.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – O Mercado Único é um instrumento fundamental para relançar o crescimento económico e a criação de emprego na União. A melhoria da regulamentação do Mercado Único constitui, por cada uma das instituições da UE, uma responsabilidade partilhada, que consiste em observar o princípio orientador da subsidiariedade no momento de decidir da ação a tomar, de decidir da melhor forma de agir se for necessário adotar regulamentação e, por fim, de garantir que as medidas e as obrigações sejam simples e aplicadas de forma eficaz a fim de alcançar os objetivos estratégicos acordados.
                  

                     Melhor regulamentação não significa a eliminação de toda a regulamentação, mas antes facultar um quadro regulamentar propício ao emprego e às empresas na Europa.
                  

                     Defendo um Mercado Único que não coloque entraves à produção, à inovação e ao comércio e que seja uma ferramenta que estimule o crescimento na Europa. Subscrevo a opinião do relator, ao considerar que a boa legislação coopera para o bem dos cidadãos e deve contribuir para impulsionar a competitividade, a criação de emprego e o crescimento, assim como o progresso das PME, garantindo um nível elevado de proteção dos consumidores, e permitir estimular a economia europeia.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – Labour MEPs are in favour of having more streamlined EU legislation and Members States' prerogatives, with due consideration given to the advantages of harmonised EU rules on social, workers', consumer and environmental standards.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport relatif à l'amélioration de la législation pour le marché intérieur, qui est une priorité majeure partagée par toutes les institutions européennes. Dans le contexte économique actuel, cette amélioration est nécessaire afin d'offrir aux entreprises en Europe un environnement réglementaire qui permettra de renforcer leur compétitivité et d'embaucher.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Van Bossuyt intitulé ‘Vers une meilleure réglementation du marché unique’. Ce rapport d'initiative vise à examiner les moyens d'améliorer la réglementation du marché intérieur afin de la rendre plus efficace. Il analyse la manière de rendre l'ensemble du cycle politique plus efficace dans l'intérêt des PME et des consommateurs, en tenant compte des outils existants du marché unique (analyse d'impact, processus de consultation, mise en œuvre, suivi et résolution des problèmes, application de la législation, évaluation ex post et réexamen).
                  

                     Le rapport rappelle que l'amélioration de la réglementation du marché intérieur relève de la responsabilité partagée des institutions de l'Union européenne. Il indique en outre qu'une bonne législation exige un travail efficace et efficient sur l'ensemble du cycle politique, et souligne en particulier l'importance de la transposition et de la mise en œuvre de la réglementation (qui font partie intégrante des moyens nécessaires pour jouir des avantages du marché unique). Il souligne également qu'un marché unique qui soutient la production, l'innovation et le commerce favorise la croissance.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – L'amélioration de la réglementation du marché unique européen est essentielle pour permettre le développement des activités et l'échange renforcé. Or, cette amélioration ne pourra être entreprise qu'à condition que l'ensemble des institutions européennes concernées s'engage sur la voie de la réforme de la réglementation. Ce texte, que j'ai voté, examine les différentes possibilités d'amélioration à disposition du Parlement européen ainsi que des autres institutions. Il participe donc à notre engagement de simplification de la réglementation du marché intérieur.
                  

Alessandra Mussolini (PPE),
per iscritto. – Il miglioramento della normativa sul mercato unico è una responsabilità condivisa di ognuna delle istituzioni dell'Unione europea. Per contribuire ai risultati del mercato unico e sfruttare appieno le opportunità offerte dal mercato unico digitale è necessario un impegno deciso da parte di tutti gli attori interessati.
                  

                     Ho votato a favore della relazione che si propone di esaminare come rendere la normativa più efficace e meno complessa, ottimizzando il cosiddetto ‘ciclo politico’ nell'interesse delle PMI e dei consumatori, tenendo conto degli strumenti del mercato unico già esistenti come la valutazione d'impatto e il processo di consultazione, attuazione, monitoraggio e risoluzione dei problemi.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Az egységes piac az Unió egyik alapköve, és kétségkívül a legjelentősebb vívmánya. Az elmúlt évek bizonytalanságai rámutattak, fontos feladatunk az Unió jelentőségének aláhúzása, és rámutatni a többletérték nélkülözhetetlenségére az emberek számára. Az egységes piac ennek legkiválóbb példája, mely évek óta számos megkérdőjelezhetetlen hasznot biztosít a tagállamok számára. A belső piac jogi kerete rendelkezésre áll, a mi feladatunk a hatásfokról és hatékonyságról beszélni.
                  

                     Üdvözlöm ezért az indítványt, mely új lökést kíván adni a megteremtett belső piac potenciáljának lehető legnagyobb mértékben való kiaknázásához. Fontosnak tartom kihangsúlyozni a rendelet végrehajtását és átültetését, átültetése – ez serkenti a termelést, és az innováció növekedését. A rendelet egyszerű, érthető formába történő kodifikálása komoly előrelépés lehet, ezért támogattam szavazatommal.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – I have voted against this report regarding the single market regulation.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am dat un vot în favoarea acestui raport, în semn de susținere față de piața unică europeană, unul dintre cele mai importante instrumente de generare a creșterii economice și a locurilor de muncă la nivelul statelor membre. Având în vedere numeroasele blocaje ale firmelor românești ce prestează servicii pe piața europeană, situații create de legislațiile diferite ale statelor membre, cred că este în beneficiul prestatorilor de servicii, dar și al consumatorilor, de a avea în Europa o piață unică omogenă și clar legiferată.
                  

                     Deși vorbim despre piața unică de mai bine de 20 de ani, acesta continuă să fie disfuncțională din cauza aplicării diferite și uneori rău intenționate a legislației naționale sau europene. De aceea, raportul votat astăzi face referire la legiferarea și îmbunătățirea funcționării pieței unice prin diminuarea reglementărilor inutile din domeniul mediului, siguranței consumatorilor etc. De asemenea, scăderea birocrației asigură și ea un mediu economic puternic care susține inovația, producția și comerțul, cu scopul creării de noi locuri de muncă și al creșterii competitivității economice europene.
                  

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Zpráva o cestě k lepší regulaci jednotného trhu jako jeden z důležitých aspektů zmiňuje účinné hodnocení dopadu. Jedná se o důležitý nástroj pro formulování právních předpisů tak, aby bylo dosaženo cílů jednotného trhu bez nadměrného zatížení firem i jednotlivců. V tomto ohledu je alarmující, že přibližně 40 % návrhů hodnocení dopadu analyzovaných Výborem pro posuzování dopadu v letech 2010 až 2014 nemělo dostatečnou kvalitu a bylo vráceno zpět k přepracování. Za zvážení by stálo doplnění hodnocení dopadu připojeného k návrhu o posouzení dopadů podstatných změn přijatých EP a Radou.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich bei diesem Bericht meiner Stimme enthalten, da der Bericht einige Punkte enthält, welche ich durchaus als sinnvoll empfinde. Ein positives Beispiel des Berichtes wäre die Unterstützung der Kleinunternehmer. Des Weiteren sollte das REFIT-Programm mehr Effizienz und Leistungsfähigkeit der Rechtssetzung mitbringen. Das europäische Recht sollte damit einfacher werden und somit auch weniger Kosten verursachen. Der negative Punkt des Berichtes ist der Bürokratieaufbau, welchen ich nicht unterstützen kann.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Pritariu pateiktam pranešimui dėl bendrosios rinkos reglamentavimo gerinimo.
                  

                     Visų pirma, siekiant pagerinti bendrosios rinkos veikimą reikia tinkamai įvertinti esamų teisės aktų įgyvendinimą. Manau, kad per visą politikos ciklą turėtų būti naudojami konkretūs rodikliai, skirti teisės aktų įgyvendinimo sėkmei įvertinti.
                  

                     REFIT pasiūlymai turėtų būti skaidresni ir tikslingesni, kiekybiniu požiūriu įvertinant galimą kiekvieno pasiūlymo naudą ir sąnaudų santaupas. Didesnis dėmesys turi būti skiriamas konsultacijoms su suinteresuotomis šalimis. Konsultavimasis turėtų būti nuolatinis procesas per visą teisėkūros ciklą ir taikomas kuo platesniu mastu.
                  

                     Atkreiptinas dėmesys į tai, jog dėl bendros reguliavimo naštos bendrosios rinkos dalyviai, visų pirma MVĮ, dažnai susiduria su kliūtimis. Todėl labai svarbu laiku nustatyti ir pašalinti patekimo į rinką kliūtis ir visiems rinkos dalyviams užtikrinti sąžiningą konkurenciją.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report as we believe that the best way to improve single market regulation is to deregulate. UKIP are particularly concerned by aspects of the report that criticise Member States' lack of transposition of single market legislation. The report further calls on the Commission to launch infringement proceedings against these Member States, which UKIP are vehemently opposed to.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Considerando che l'indubbia necessità di migliorare la normativa sul mercato unico richiede un impegno congiunto di tutte le istituzioni europee; che è necessario adoperarsi affinché la legislazione in tal senso sia chiara, ma soprattutto efficace e pienamente funzionante nel lungo periodo; che gli Stati membri e le Istituzioni europee devono fare uno sforzo maggiore per giungere ad un risultato concreto, individuando gli obiettivi programmatici e operando per una loro piena ed efficace attuazione; che il miglioramento della normativa sul mercato unico può offrire un significativo valore aggiunto in termini di occupazione e innovazione, oltre a contribuire alla crescita europea di lungo periodo, ho espresso voto favorevole.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing. – As a firm supporter of policies which encourage and support the development of SMEs and also a member of the IMCO Committee, I welcome the report that analyses how to make the whole policy cycle more efficient in the interest of SMEs and consumers. Establishing a functioning European Single Market which supports production, innovation and trade is of utmost importance for the stimulation of growth across the EU. That is why I voted in favour of the report.

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Ulaskom Hrvatske u članstvo Europske unije, hrvatskim proizvođačima i industriji otvorila su se vrata jedinstvenog tržišta od 500 milijuna potrošača. Mnogi su u ove tri godine proširili svoje poslovanje izvan granica Republike Hrvatske, s više ili manje uspjeha, jer nije se lako probiti do kupaca u konkurenciji proizvoda i usluga iz ostalih 27 europskih zemalja.
                  

                     Međutim, prednosti zajedničkog jedinstvenog tržišta pridonose većoj konkurentnosti europskih, pa tako i hrvatskih proizvoda na međunarodnom tržištu. Iako je jedinstveno tržište ključni instrument za pokretanje gospodarskog rasta i otvaranje radnih mjesta u Uniji, više od 20 godina nakon njegove službene uspostave, okvir jedinstvenog tržišta još uvijek je fragmentiran, prvenstveno zbog toga što države članice nisu potpuno prenijele propise Unije u nacionalno zakonodavstvo ili ih ne provode kvalitetno.
                  

                     Podržavam ovo izvješće u njegovom pozivu Komisiji i državama članicama da još predanije rade na boljoj regulaciji jedinstvenog tržišta i njegovoj boljoj integraciji zbog zajedničkih koristi poput povećanja konkurentnosti, što pridonosi otvaranju novih radnih mjesta i potrebnom gospodarskom rastu.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Dans ce rapport est déploré:
                  






—



                           le manque de transparence du Conseil;
                        










—



                           le manque de respect des principes de subsidiarité et de proportionnalité;
                        










—



                           le manque de consultation de la société civile;
                        










—



                           l'indigence des analyses d'impact fournies (rejetées à 40 % par la commission de surveillance des analyses d'impact);
                        










—



                           les réglementations excessives et trop lourdes à supporter pour les PME.
                        





                     Si je partage ces critiques, je suis en revanche totalement opposé aux solutions proposées. On se demande comment le rapporteur pense changer les effets en renforçant les causes:
                  






—



                           renforcement des pouvoirs de la Commission ;
                        










—



                           mise au pas des États membres (considérés dans le texte comme des ‘partenaires’) ;
                        










—



                           renforcement de la gouvernance du marché unique;
                        










—



                           mise en œuvre agressive des outils d'intégration du marché (ex: EURES);
                        










—



                           mise au pinacle du marché unique, solution unique aux problèmes de l'Union européenne.
                        





                     Je vote bien évidemment contre ce rapport, qui n'est ni le premier ni le dernier à constater les dégâts que provoque l'Union européenne sans songer un instant à remettre en cause la source principale des problèmes.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Jedinstveno europsko tržište je ključni instrument za pokretanje gospodarskog rasta i otvaranje radnih mjesta. Vjerujem da se dobrim zakonodavstvom doprinosi dobrobiti građana, poticanju konkurentnosti, otvaranju radnih mjesta, rastu i razvoju malih i srednjih poduzeća, pružajući potrošačima pritom visoku razinu zaštite te da se to mora postići na način koji potiče, a ne ugrožava europsko gospodarstvo. Dobro zakonodavstvo ne jamči samo jedna faza u procesu, nego učinkovito djelovanje kroz cijeli proces razvoja politika.
                  

                     Stoga, naglašavam važnost svih institucija Europske unije kako bi se poboljšalo zakonodavstvo na jedinstvenom tržištu. Zajednička odgovornost vodi ostvarenju zajedničke dobrobiti, a snažno i vitalno jedinstveno tržište dugoročnom rastu Europe, a time i prosperitetu njenih građana. Iz svega navedenog, podržavam Izvješće o temi Ususret boljem reguliranju jedinstvenog tržišta kojim se nastoji poboljšati regulaciju jedinstvenog tržišta, a koja se temelji na ideji zajedničke odgovornosti.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – O aprofundamento do Mercado Único da UE acentuou o desmantelamento dos instrumentos de regulação soberana das economias à disposição dos Estados Membros. Suprimiram-se as barreiras à circulação de mercadorias, serviços e capitais, impondo a privatização e liberalização de sectores estratégicos e serviços públicos. Intensificou-se a harmonização da legislação.
                  

                     O relatório defende a necessidade de ‘melhorar’ a regulamentação ao nível do mercado único, argumentando com o suposto ‘excesso’ e ‘complexidade’ da regulamentação existente, do qual decorrem a ‘sobrecarga’ e ‘entraves’ à produção, à inovação e ao comércio, ‘condicionando’ as potencialidades e as vantagens de um mercado unificado.
                  

                     Afirma que a ‘melhoria’ e ‘alívio’ da regulamentação poderá oferecer um ambiente regulamentar que seja propício ao emprego e às empresas, contribuindo para o crescimento a longo prazo e, consequentemente, para a prosperidade dos cidadãos. Sabemos bem ao que se referem.
                  

                     Para os apóstolos do mercado único, essa ‘melhoria’ é sinónimo de regulamentação que sirva, no essencial, para proteger os interesses económicos das grandes empresas, desregulando no que aos trabalhadores e direitos sociais diz respeito e reduzindo os níveis exigência em termos de proteção ambiental, segurança, proteção dos consumidores. Ou seja, desregulamentar em nome do mercado e do aumento de lucros e da riqueza para as grandes potências e grandes grupos económicos. Votámos contra.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće zastupnice Anneleen Van Bossuyt. Poboljšanje regulacije jedinstvenog tržišta zajednička je odgovornost svih institucija Europske unije budući ono predstavlja ključni instrument za pokretanje gospodarskog rasta i otvaranja radih mjesta u Europskoj uniji. Europska komisija bi u svojoj budućoj strategiji unutarnjeg tržišta trebala uzeti u obzir preporuke sadržane u ovoj rezoluciji kako bi se pozitivno doprinijelo stvaranju konkurentnog regulatornog okruženja kroz jačanje, izmjene ili bolje promicanje određenih instrumenata.
                  

                     Usklađeno i regulirano jedinstveno tržište EU-a mora biti prioritet našeg djelovanja i moramo vjerovati u uzročno-posljedični odnos između dobrog zakonodavstva i dobrobiti građana, poticanja konkurentnosti, otvaranja novih radnim mjesta te rasta i razvoja malog i srednjeg poduzetništva. Usklađenije tržište bi pomoglo Republici Hrvatskoj u oživljavanju proizvodnje i bilo bi plodno tlo za stimuliranje rasta, trgovine i inovacija. U tom kontekstu, dajem pozitivan odgovor na ovu rezoluciju koja bi potaknula, a ne ugrozila europsko gospodarstvo.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Dle mého názoru lepší regulace jednotného trhu napomůže jednotě Evropské unie. Kvalitní právní předpisy by měly vést k účinné a účelné spolupráci v rámci celého politického cyklu. A je potřeba vnímat uplatňování právních a sekundárních předpisů jako nedílnou součást způsobu, jak dosáhnout přínosu jednotného trhu. Je zde samozřejmě riziko, že v případě nedostatečného odhodlání každého zúčastněného subjektu může dojít ke zmaření regulace kvůli snaze nadmíru regulovat. Je proto potřeba po čase důsledně přezkoumat naše právní předpisy, abychom zjistili, jestli jsou současně nastavené cíle skutečně plněny. Věřím, že lepší regulace jednotného trhu vytvoří konkurenční regulační prostředí, které napomůže zachovat pracovní místa a podniky v Evropě, což přispěje k dlouhodobému růstu v Evropské unii a tím i blahobytu jejích občanů.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Per sfruttare appieno le opportunità offerte dal mercato unico digitale è necessario un impegno deciso da parte di tutti gli attori interessati. Il miglioramento della normativa sul mercato unico è una responsabilità condivisa a livello di Unione ed è per questo motivo che bisogna garantire una legislazione di qualità.
                  

                     È fondamentale che l'attuazione della legislazione e delle norme secondarie sia considerata parte integrante del processo per rendere fruibili i vantaggi del mercato unico. Ritengo che una responsabilità condivisa possa portare al conseguimento di benefici comuni e alla realizzazione di un mercato unico forte e dinamico in grado di contribuire alla crescita a lungo termine e alla prosperità dei cittadini europei. Per tutto ciò, ho votato a favore dell'approvazione di questa proposta di risoluzione.
                  

Stanislav Polčák (PPE),
písemně. – Ačkoliv slovo regulace pocházející ze strany Evropské unie není pro obyvatele jednotlivých členských států příliš s oblibou očekávaným slovem, strategie způsobu regulace jednotného trhu, jak je v této zprávě popsána, je rozumnou cestou k jeho větší jednotnosti, ke zjednodušení a hledání spravedlivého a optimálního systému napříč Unií. Tento návrh řeší dlouhodobý deficit společného trhu, neboť do současnosti existoval jednotný trh pro zboží, nikoliv však jednotný trh pro služby. Za kvitování stojí očekávané důsledky přijetí této zprávy, především pak zajištění konkurenčního regulačního prostředí pro naše podniky, podpora růstu a vytváření pracovních míst a v neposlední řadě posílení důvěry v evropské právní předpisy. Pro jednotlivé podniky i občany členských zemí Evropské unie bude důležitá existence kvalitních a přitom jednoduchých právních předpisů zabývajících se regulací jednotného trhu. Samotný význam jednotného trhu je třeba zdůrazňovat.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – Le marché unique européen est un outil majeur qui, pour favoriser la croissance et la création d'emplois, doit avoir une réglementation améliorée et simplifiée. C'est pourquoi j'ai voté en faveur du rapport qui énonce des moyens pour parvenir à réaliser ces objectifs. Ainsi, nous appelons à accroître la qualité des analyses d'impacts ou du processus de consultation d'acteurs de l'économie et de la société civile. Enfin, ce texte indique clairement qu'améliorer la réglementation du marché unique ne signifie pas éliminer ou diminuer l'ambition de certaines règles notamment en matière de protection des consommateurs. La simplification et l'efficience doivent guider toute action publique, au service des acteurs qui dynamisent le marché unique.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report as we believe that the best way to improve single market regulation is to deregulate. UKIP are particularly concerned by aspects of the report that criticise Member States' lack of transposition of single market legislation. The report further calls on the Commission to launch infringement proceedings against these Member States, which UKIP are vehemently opposed to.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – O Mercado Único é um instrumento essencial para relançar o crescimento económico e a criação de emprego na União. Este relatório afirma que a futura estratégia deve passar por melhorar a respetiva regulamentação, pois uma boa legislação contribui para o bem dos cidadãos e deve colaborar no impulso da competitividade, da criação de emprego, do crescimento e do progresso das PME, garantindo ao mesmo tempo um nível elevado de proteção dos consumidores, bem como permitir estimular a economia europeia, em vez de lhe colocar entraves.
                  

                     Assim, afirma que as instituições devem, em conjunto, envidar esforços para garantir que o princípio da proporcionalidade é refletido na elaboração da legislação pertinente. Por fim, considera que a legislação sobre o Mercado Único deveria ter em conta as novas oportunidades oferecidas pela revolução digital, ser plenamente compatível com a dimensão da Administração Pública em linha e que o papel do Mercado Único deve ser destacado como um pilar distinto do Semestre Europeu, apoiado por um relatório anual. Pelo exposto, votei a favor.
                  

Robert Rochefort (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette résolution qui vise à une réglementation améliorée du marché unique. Nous devons nous interroger sur l'ensemble du processus d'élaboration des politiques publiques, à savoir avant – avec les analyses d'impact ou les processus de consultation –, mais également pendant – avec la mise en œuvre, l'application et la surveillance du marché – ainsi qu'après – avec une évaluation ex post et un réexamen de la législation.
                  

                     Ce processus aura des effets positifs, que ce soit en matière de croissance économique, d'emploi mais aussi en matière de protection des consommateurs, car améliorer la réglementation du marché unique ne signifie en aucun cas moins réglementer ni abaisser le niveau d'exigence réglementaire, bien au contraire.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – Consideramos que el mercado único es un instrumento clave para relanzar el crecimiento económico y la creación de empleo en la Unión, pero creemos que se debe hacer hincapié en una serie de temas controvertidos, como son una mejor regulación para limitar las facultades reguladoras de la UE y una mayor subsidiariedad para disminuir lo máximo posible las medidas reglamentarias de la UE. Además, queremos alcanzar una legislación de la UE más accesible y equilibrada con las prerrogativas de los Estados Miembros, para conseguir normas comunitarias armonizadas sobre estándares sociales, laborales, de protección a los consumidores y normas medioambientales.
                  

                     Es por ello que he votado a favor del Informe ‘Hacia una mejor regulación del mercado único’.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté contre le rapport Van Bossuyt car je ne partage pas du tout la conception du rapport quant à ce que devrait être une meilleure réglementation du marché intérieur.
                  

                     En tant qu'européen convaincu, je suis bien entendu en faveur d'une meilleure réglementation pour notre marché intérieur. Cependant, selon la rapporteure, cette meilleure réglementation ne doit concerner que les entreprises et les consommateurs, et avoir pour seule finalité l'amélioration de la compétitivité. La prise en compte des PME et des consommateurs est importante au même titre que celle des travailleurs. Malheureusement, il semble que la rapporteure ne partage pas mon avis.
                  

                     Concernant les analyses d'impact, je suis plutôt pour que les institutions européennes puissent disposer d'éléments pour les aider dans leurs choix. Cependant, ces analyses ne peuvent en aucun cas se substituer aux analyses et décisions politiques. Malheureusement, certains passages dans ce rapport tendent à donner une importance à ces analyses d'impact qu'elles ne devraient pas avoir.
                  

                     D'autres éléments dans ce rapport ne correspondent pas à la vision de société que je défends au sein de ce Parlement, c'est pourquoi, j'ai décidé de voter contre ce rapport.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriuo norėta pagerinti bendrosios rinkos reglamentavimą. Vis dėlto ši intencija neatsispindėjo tekste. Pranešėjas siekė įvesti ‘geresnį’ reguliavimą ten, kur jis iš vis nereikalingas. Pranešimas yra neišbaigtas ir tai rodo balsavimo rezultatai – 387 balsai ‘už’ ir 293 ‘prieš’.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – O Mercado Único é, comprovadamente, um dos maiores sucessos da Europa Comunitária. O aumento da concorrência, a livre circulação de pessoas e produtos e a desregulamentação de normas protecionistas conduziram a um aumento significativo do PIB europeu e à criação de cerca de 3 milhões de postos de trabalho.
                  

                     Como defendido recentemente pelo Grupo Europeu do Partido Social Democrata, a contribuição da legislação europeia no sentido da constituição de um efetivo mercado único - que tem vindo a melhorar o acesso dos consumidores a um maior leque de produtos, com preços mais baixos e controlos de qualidade mais exigentes - fez surgir a necessidade de completar e melhorar o edifício legislativo e as condições de acesso ao mercado, de forma a eliminar as situações ainda existentes que não permitem explorar todo o potencial do mercado europeu.
                  

                     Ora, ao pretender melhorar a regulação do mercado único a fim de o tornar mais eficaz, este relatório de iniciativa promove o processo de construção europeia, pelo que votei a favor.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai soutenu ce texte qui vise à examiner les moyens d'améliorer la réglementation du marché intérieur afin de la rendre plus efficace.
                  

                     L'objectif est de rendre les procédures plus simples pour les PME et les consommateurs, tout en tenant compte des outils existants du marché unique comme les analyses d'impact, les processus de consultation, le suivi et la résolution des problèmes ou encore les évaluation ex post.
                  

                     Le texte souligne notamment qu'afin d'améliorer la réglementation, l'accent doit être mis sur la transposition et la mise en œuvre de la réglementation.
                  

                     L'amélioration de la réglementation du marché unique doit être poursuivie et nous devons continuer à soutenir la production, l'innovation et le commerce afin de favoriser la croissance.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Aunque el informe tiene algunos elementos positivos en cuanto a la implementación del mercado único - especialmente en materia de transparencia, papel de los Parlamentos nacionales o vigilancia de los mercados, elementos por los cuales hemos votado a favor - no corrija de manera significativa el perfil del mercado único dominado por la mercantilización de toda relación socioproductiva, sin elementos de redistribución o compensatorios. El informe no permite corregir de manera substancial las desigualdades estructurales de la Unión Europea, que se ven reforzadas por los mecanismos del mercado único. Por ello, votamos en contra.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über eine bessere Rechtsetzung für den Binnenmarkt gestimmt, da es eine gemeinsame Verantwortung der Organe der Europäischen Union ist, die Rechtsetzung des Binnenmarkts und ihren Politikzyklus weniger komplex und somit effizienter zu gestalten. Dies liegt meines Erachtens ebenso im Interesse von KMU (kleine und mittlere Unternehmen) und Verbrauchern.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – El informe explicita que el desarrollo del Mercado Único no debe chocar contra los derechos fundamentales, a la vez que subraya a necesidad de un diálogo con la sociedad civil organizada y de proteger los estándares sociales, ambientales y de seguridad y protección contenidos en la regulación europea. Sin embargo, sigue interpretando que la profundización del Mercado Único es una prioridad frente a la ‘sobrerregulación’ y las ‘barreras’ que aquejarían la economía europea, ignorando a quienes consideramos que la mejora de las condiciones de vida de los europeos debe priorizar la armonización al alza de la legislación social y la democratización de las instituciones que gobiernan el Mercado único. Por ello, me he abstenido.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della presente relazione perché mira a elaborare una normativa sul mercato unico maggiormente efficace, al fine di raggiungere gli obiettivi di crescita economica e occupazione in modo più rapido ed efficiente. Le novità introdotte dalla relazione prevedono, infatti, l'impiego di una serie di strumenti mirati al miglioramento della regolamentazione, tra cui le valutazioni d'impatto, le consultazioni tra istituzioni e parti interessate, il monitoraggio e la sorveglianza del mercato e l'attuazione del principio di sussidiarietà. Sono del parere che una legislazione di qualità che non preveda oneri eccessivi o un eccesso di burocrazia e che sia regolarmente aggiornata e semplificata possa permettere all'Unione europea di essere ancora più competitiva a livello economico, e di contribuire alla crescita e al benessere dei cittadini.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – UKIP has voted against this non-legislative report as we believe that the best way to improve single market regulation is to deregulate. UKIP are particularly concerned by aspects of the report that criticise Member States' lack of transposition of single market legislation. The report further calls on the Commission to launch infringement proceedings against these Member States, which UKIP are vehemently opposed to.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – The resolution towards an improved single market regulation gives guidelines on how to improve the single market, but also does not over-burden or frustrate production, innovation and commerce. Since this is reflected in the resolution, I voted in favour.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Izvješće o temi Ususret boljem reguliranju jedinstvenog tržišta govori o nižem stupnju provedbe postojećeg zakonodavstva u zemljama članicama, zbog mehanizma supsidijarnosti koje ne ostavlja nacionalnim parlamentima dovoljno vremena za detaljno razmatranje raznih aspekta provedbe i načina mjerenja uspješnosti provedbe zakonodavstva u različitim područjima jedinstvenog tržišta.
                  

                     Također, ističe potrebu za uspostavom jedinstvenog tržišta usluga te upozorava kako se digitalne inovacije brzo razvijaju, zbog čega je potrebno mijenjati postojeće zakonodavstvo. Unatoč svim argumentima navedenima u izvješću, smatram kako jedinstveno tržište dobro funkcionira i kako nema potrebe da se ide u izmjene postojeće regulative predložene ovim izvješćem te, u skladu s tim, nisam dao podršku ovom izvješću.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Nepodporila som uznesenie, lebo neboli prijaté kľúčové pozmeňovacie návrhy, aj keď zlepšovanie právnej úpravy týkajúcej sa jednotného trhu považujem za kľúčový nástroj opätovného naštartovania hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných miest v Únii. Jednotný trh aj po 20 rokoch po svojom oficiálnom vytvorení je ešte stále rozdrobený a medzi členskými štátmi pretrvávajú veľké rozdiely. Verím však, že v budúcnosti sa úpravou jednotného trhu podarí prispieť k lepšej stimulácii konkurencieschopnosti, tvorbe pracovných miest a rastu a rozvoju malých a stredných podnikov. Ak chceme, aby prijatá nová právna úprava bola účinná, musíme zabezpečiť, aby prijaté opatrenia a navrhnuté záväzky boli jednoduché a účinne a efektívne uplatňované v záujme dosiahnutia dohodnutých politických cieľov. Na druhej strane si však nemyslím, že iba právne predpisy zlepšia podmienky jednotného trhu. Iba efektívnou prácou všetkých inštitúcii EÚ a spoločnou zodpovednosťou dokážeme dosiahnuť väčší prínos silného a životaschopného jednotného trhu, ktorý prispeje k dlhodobému rastu Európy, a tým aj k prosperite jej občanov.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Namen poročila je, da izrazi mnenje Parlamenta o stopnji in vrsti predpisov, potrebnih za izboljšanje delovanja enotnega trga.
                  

                     Ne strinjam se s tem, da izboljšanje delovanja enotnega trga pomeni več moči in več subsidiarnosti s strani držav članic. Dejstvo je, da so se države članice odločile izgubiti del suverenosti ob včlanitvi v EU. Zatorej po mojem mnenju ni bistvo boljšega enotnega trga v deregulaciji, ampak v tesnejšem in boljšem sodelovanju med državami članicami.
                  

                     Menim, da učinkovit in dobro delujoč notranji trg lahko pozitivno pripomore h konkurenčnosti in ustvarjanju novih delovnih mest v EU.
                  

                     Kar se tiče suverenosti držav članic jo je potrebno obdržati na določeni ravni in dopustiti da se države članice lahko same odločajo o določenih pomembnih zadevah. Potrebno je upoštevati načelo zmernosti, ko gre za subsidiarnost. Ta je seveda za države članice pomembna, vendar če želijo, da bo enotni trg deloval kot je načrtovano in želeno, potem se je morajo države članice do določene mere odreči.
                  

                     Zavedati se je tudi potrebno, da izboljšanje ureditve enotnega trga ne pomeni odprave vseh predpisov, ampak potrebno regulativno okolje, ki ne bo preveč obremenjevalo podjetij, hkrati pa tudi ne bo preveč ohlapno.
                  

                     Zaradi navedenega sem glasoval proti sprejetju poročila.
                  

Bart Staes (Verts/ALE),
schriftelijk. – In Europa heerst bij velen op dit moment de idee dat efficiëntere en in bepaalde gevallen minder regulering de goede werking van de interne markt zal verzekeren. Dit verslag van collega Van Bossuyt illustreert dat partijen dit discours kunnen kapen om aan te sturen op een complete deregulering.
                  

                     Het verslag 'Naar een verbeterde regelgeving inzake de interne markt ' streeft niet naar betere regulering. Integendeel, het lijkt elke mogelijke vorm van Europese regelgeving te willen tegenhouden. Het voorstel om een 'rode kaart- systeem' in te voeren waardoor nationale parlementen het wetgevingsproces kunnen vertragen, werd tegengehouden. Toch zijn er voldoende andere elementen, onder meer de miskenning van het Europese niveau om de interne markt te reguleren, die maken dat dit verslag onaanvaardbaar is.
                  

                     Via amendementen probeerden we dit verslag alsnog in de juiste richting te sturen. Wij wezen op de noodzaak van Europese regelgeving bij het streven naar duurzame ontwikkeling en consumentenbescherming. We benadrukten dat alleen niet te rechtvaardigen handelsbelemmeringen mochten verdwijnen en riepen op tot een multidimensionale aanpak bij het beoordelen van beleidsuitkomsten die rekening houden met sociale -en milieuaspecten.
                  

                     De door ons ingediende amendementen zijn helaas allemaal verworpen. Daarom heb ik tegen dit verslag gestemd.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Zlepšenie právnej úpravy jednotného trhu, ktorý je kľúčom európskej integrácie, je potrebné na jeho zefektívnenie a zjednodušenie, a zároveň zblíženie s potrebami občanov a podnikov. Zastávam názor, že jednotný trh sa musí prispôsobovať vývoju spoločnosti, aby napríklad zodpovedal digitálnemu veku. Pri zmene právnej úpravy je však dôležité neznížiť nároky na ochranu životného prostredia, bezpečnosť, ochranu spotrebiteľa a sociálne normy.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Poboljšanje Uredbe jedinstvenog tržišta zajednička je odgovornost i prioritet svih institucija Europske unije. Potrebna je bolja regulacija jedinstvenog tržišta te potpuna i pravilna provedba zakonodavstva koje bi trebalo pridonijeti konkurentnosti, otvaranju novih radnih mjesta za građane Europske unije te ekonomskom rastu i uvođenju inovacija. Naglasak je stavljen na zakonodavstvo, budući da nisu sve države članice prenijele propise EU-a na nacionalna zakonodavstva ili ih ne provode.
                  

                     Nadalje, u regulaciji jedinstvenog tržišta ključno je načelo supsidijarnosti što podrazumijeva uključenost nacionalnih, čak i regionalnih parlamenata, s ciljem postizanja boljeg političkog dijaloga. Slijedom navedenog, podržavam ovo izvješće. Smatram da je učinkovita i djelotvorna regulacija jedinstvenog tržišta, kao glavnog instrumenta za pokretanje gospodarskog rasta u Europskoj uniji, od izrazite važnosti za dugoročni rast i konkurentnost Europske unije.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Izvješće Komisije o temi ‘Ususret boljem reguliranju jedinstvenog tržišta’ bavi se proučavanjem jedinstvenog tržišta, a sve u interesu potrošača te malih i srednjih poduzeća (SME). Konstatira se važnost zakonodavstva u cijelom procesu, s obzirom da je prošlo 20-ak godina od stvaranja zajedničkog tržišta, a sve države članice nisu još provele propise EU-a u nacionalna zakonodavstva. Nadalje, ključna je suradnja između svih institucija Unije s obzirom da su sve institucije zajednički odgovorne.
                  

                     Naime, na jedinstvenom tržištu trebalo bi poticati proizvodnju, inovaciju, ekonomski rast koji je stimuliran trgovinom, kako bi se unutar Unije stvorila nova radna mjesta. Smatram da se trebaju uvesti instrumenti kojima bi se ovaj cilj ostvario i zbog toga podržavam ovo izvješće. Vjerujem da sve beneficije koje nam je podarila digitalna revolucija nisu u potpunosti prepoznate ni iskorištene kao pomoć u ostvarenju spomenutih ciljeva. Praćenje i procjena učinka samo su neki od instrumenata koje EU treba koristiti jer bi se tim putem uočili negativni učinci i smanjio broj nepotrebnih propisa te oslabila uloga administracije.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Návrh som podporil a plne podporujem všetky snahy o prehĺbenie jednotného trhu, ktorý je s prehľadom najväčším prínosom existencie Európskej únie.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo Boljšim predpisom enotnega trga naproti.
                  

                     Po gospodarski in finančni krizi, ki je prizadela vse države članice in katere posledice nekatere države čutijo še dandanes, kar se najbolj odraža v visoki stopnji brezposelnosti, predstavlja enotni trg pomembno orodja za ponoven zagon gospodarske rasti ter ustvarjanje delovnih mest v Evropski uniji.
                  

                     Strinjam se s poročilom, ki meni, da bi morala biti ureditev enotnega trga prednostna naloga in deljena odgovornost institucij EU, hkrati pa poudarja pomen preglednih in dostopnih informacij.
                  

Pavel Svoboda (PPE),
písemně. – Hlasoval jsem pro přijetí zprávy o cestě k lepší regulaci jednotného trhu, jelikož jednotný trh je jedním ze základních pilířů Evropské unie a jeho existence přináší konkrétní pozitiva pro podnikatele i jednotlivé občany ve všech členských státech. V rámci dalších diskusí o možnostech rozvoje jednotného trhu je především třeba soustředit se na další podporu malých a středních podniků a dále pracovat na jednotném digitálním trhu a využít tak potenciál nových technologií pro zvýšení hospodářského růstu a další integraci Unie. Nemluvíme o regulaci tam, kde není nezbytně nutná, ale o podpoře inovací a využití potenciálu celého evropského trhu.
                  

Kay Swinburne (ECR),
in writing. – I voted in favour of this report which focuses on better regulation in the single market. I have long argued against overly burdensome regulation in the EU, I therefore welcome this report's focus on creating a competitive regulatory environment and an efficient single market, which will encourage innovation, production and trade.

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η Ενιαία Αγορά δεν είναι προς το συμφέρον των Ευρωπαίων πολιτών. Αντιθέτως, μέχρι τώρα έχει συμβάλλει σε μεγάλο βαθμό στην σημερινή οικονομική κρίση καθώς επίσης και στην απογύμνωση ορισμένων κρατών από πολύτιμους εκπαιδευμένους εργαζόμενους που θα μπορούσαν να είχαν συμβάλλει στην επανάκαμψη της οικονομίας τους.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – Az egységes piac eredményeinek továbbvitele és a digitális egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználása erős elkötelezettséget igényel az érintett szereplők részéről. Az egységes piac szabályozásának javítása nem az összes szabály eltávolítását jelenti, hanem olyan versenyképes szabályozási környezet kialakítását, amely a foglalkoztatást és a vállalkozást Európában tartja.
                  

                     Szavazatommal támogattam Van Bossuyt asszony jelentését, hiszen az egységes piaci szabályozás javítása az Európai Unió valamennyi intézményének közös felelőssége. Ez az a koncepció, amelynek keretében az Európai Unió arra törekszik, hogy javítsa az egységes piac szabályozását.
                  

                     Úgy vélem, hogy a jobb jogszabályokat nem egyetlen intézkedés garantálja az eljárás során, ezt a teljes politikai cikluson keresztül megvalósított hatékony és eredményes munka teszi. Számomra ezért rendkívül fontos az egységes piac szabályozásának átültetése és végrehajtása. Az egységes piac, amely nem jelent túlságosan nagy terhet a termelés, az innováció és a kereskedelem számára olyan struktúra, amely ösztönözni fogja a növekedést Európában. Ebben az összefüggésben a megosztott felelősség a közös előnyök megvalósításához fog vezetni: egy erős és dinamikus egységes piac fog létrejönni, amely hozzájárul Európa fejlődéséhez.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal nem támogattam az egységes piaci szabályozás javításáról szóló jelentést, mert az nem képviseli megfelelően az egységes piac megerősítésének szükséges irányát.
                  

                     Helyeslem azonban, hogy a jelentés ajánlásával megegyezően az egységes piaci szabályozás javítását prioritásként és az uniós intézmények közös felelősségeként kezeljük.
                  

                     Ahogy arra a jelentés is rámutat, olyan szabályozás megteremtésére kell törekednünk, amely a polgárok javát szolgálja, így hozzájárul a versenyképesség javulásához, a munkahelyteremtéshez illetve a kkv-k fejlődéséhez, miközben magas szintű védelmet biztosít a fogyasztók számára. Ehhez kulcsfontosságú, hogy a Bizottság folytassa erőfeszítéseit és rendszeresen aktualizálja a szabályozásokra vonatkozó iránymutatásait, hogy azok megfeleljenek a digitális korszak kihívásainak.
                  

                     Nemleges szavazatom ellenére is osztom azonban a jelentéstevő aggodalmát, miszerint az európaiak igen kevés információval rendelkeznek a fogyasztói jogaik gyakorlásában segítséget nyújtó szolgálatokkal, szervezetekkel kapcsolatban. A Bizottságnak és a tagállamoknak aktívabb szerepet kellene vállalniuk az ilyen eszközök népszerűsítésének elősegítésében, és egyúttal vizsgálniuk kellene a szolgálatok hatékonyságát is.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Unia Europejska znajduje się obecnie pod ostrzałem krytyki ze względu na swoją nadregulację i nadmierną biurokratyzację. Konieczne jest podjęcie skutecznych działań, aby Wspólnota lepiej i jaśniej potrafiła wykazać swoją przydatność dla obywateli. Tworzenie coraz to większej ilości niepotrzebnych przepisów zdecydowanie nie jest krokiem we właściwym kierunku. Sytuacja ta prowadzi bowiem nie tylko do powstawania niskiej jakości prawodawstwa, ale również stwarza wiele nieporozumień i niepewności wśród konsumentów i przedsiębiorców.
                  

                     Sprawozdanie Parlamentu stawia sobie za cel zbadanie, jak poprawić funkcjonowanie jednolitego rynku, aby uczynić go bardziej skutecznym. Słusznie podkreślono w nim znaczenie małych i średnich przedsiębiorstw i zawarto postulat, aby na każdym etapie – konsultacji, wdrażania, monitorowania i egzekwowania stanowionego prawa – oceniać jego wpływ na MŚP. Dla przedsiębiorców niezmiernie istotne jest bowiem, aby tworzone prawo było przejrzyste, przewidywalne, efektywne i było w jak najmniejszym zakresie ingerujące w prowadzoną przez nich działalność.
                  

                     W mojej ocenie europejskie inicjatywy ustawodawcze mogą być tylko uzasadnione, jeśli ich wprowadzenie niesie za sobą wartość dodaną. Takie stanowisko zostało wyrażone także w sprawozdaniu w sprawie dążenia do poprawy jednolitego rynku, dlatego też zdecydowałem się zagłosować za jego przyjęciem.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Grupul nostru are datoria morală de a proteja drepturile și libertățile cetățenilor europeni. O mai bună funcționare a pieței unice europene înseamnă mai mult decât a elimina din birocrație; o piață unică funcțională trebuie să deservească atât cetățenii, cât și companiile care creează locuri de muncă.
                  

                     De aceea este important ca noi toți din acest parlament să avem proprietatea termenilor pe care îi folosim și să fim clari în definirea conceptelor care afectează viața a milioane de cetățeni europeni. Fie că vorbim despre o mai bună legiferare, despre subsidiaritate sau proporționalitate, trebuie să înțelegem că succesul pieței europene constă în echilibrarea nevoii de simplificare cu păstrarea unor standarde pentru consumatori, angajați și, nu în ultimul rând, de mediu.
                  

                     Consider că documentul de față nu reușește acest echilibru vital.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté contre le texte. Je ne peux partager cette conception des choses de la part de la rapporteure. Une réglementation améliorée du marché unique doit être traitée autrement et entre autres en mettant au centre des priorités les droits des travailleurs!
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – More than 20 years after its creation, the single market is still fragmented. It is high time to move towards a fully-fledged single market based on the principle of shared responsibility, which is why I voted in favour of this regulation. A functioning single market will benefit European citizens by stimulating competitiveness, job creation, growth and SME development, while delivering a high level of consumer protection. An important aspect is to ensure that policies are decided at the most appropriate level, be it local, regional, national or European. Legislation needs to be effective, efficient, and its impact should be assessed before, after and during the time it becomes law. We should also avoid unnecessary regulation and administrative burden. Stakeholders should be consulted on a regular, transparent and open basis when drafting laws. Moreover, we need to ensure proper implementation of this legislation, which remains one of our weak spots.

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo Boljšim predpisom enotnega trga naproti sem podprla, saj je izboljšanje ureditve enotnega trga skupna odgovornost vseh institucij Evropske unije.
                  

                     Na podlagi tega koncepta bi si morala Evropska unija prizadevati za izboljšanje te ureditve. Odgovornost vseh je spoštovati vodilno načelo subsidiarnosti pri odločanju o ukrepanju, odločiti, kako najbolje ukrepati, kadar je ureditev potrebna, in končno zagotoviti, da so ukrepi in obveznosti preprosti ter uporabljeni na učinkovit način za doseganje dogovorjenih ciljev.
                  

                     Dobre zakonodaje ni mogoče zagotoviti v enem samem delu postopka, ampak z učinkovitim delovanjem v celotnem ciklu priprave politike. Prenos in izvajanje ureditve enotnega trga je izrednega pomena za Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov.
                  

                     Pomembno je, da izvajanja zakonodaje in sekundarnih predpisov ne vidimo zgolj kot posamezen element procesa, ampak kot sestavni del postopka za zagotovitev koristi enotnega trga.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Aunque el informe tiene algunos elementos positivos en cuanto a la implementación del mercado único - especialmente en materia de transparencia, papel de los Parlamentos nacionales o vigilancia de los mercados, elementos por los cuales hemos votado a favor - no corrija de manera significativa el perfil del mercado único dominado por la mercantilización de toda relación socioproductiva, sin elementos de redistribución o compensatorios. El informe no permite corregir de manera substancial las desigualdades estructurales de la Unión Europea, que se ven reforzadas por los mecanismos del mercado único. Por ello, votamos en contra.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Le renforcement et le perfectionnement du marché unique intérieur sont les deux mamelles du rapport.
                  

                     Il présente un constat parfois sévère et réaliste du fonctionnement du marché unique, mais suit, dans les solutions qu'il propose, la ligne dominante de l'idéologie de marché unique européen, à laquelle je suis fermement opposée.
                  

                     L'Europe des nations est la seule alternative crédible pour la résolution des déséquilibres regrettés et énumérés.
                  

                     J'ai voté contre ce rapport.
                  

Mihai Țurcanu (PPE),
în scris. – Conceptul de îmbunătățire a reglementării pieței unice ține de responsabilitatea comună a instituțiilor Uniunii Europene, care trebuie să aibă la bază principiul director al subsidiarității.
                  

                     În proiectul de raport referitor la îmbunătățirea legiferării în domeniul pieței unice se subliniază faptul că transpunerea și punerea în aplicare a reglementării pieței unice sunt foarte importante, mai ales atunci când pe parcursul întregului proces trebuie să se revizuiască și să se actualizeze acquis-ul comunitar. Îmbunătățirea reglementării pieței unice înseamnă asigurarea unui mediu normativ competitiv, care sprijină ocuparea forței de muncă și întreprinderile din Europa.
                  

                     Am votat în favoarea proiectului de raport deoarece consider că este nevoie de o piață unică care nu încarcă excesiv și nu împiedică producția, inovația și comerțul, deoarece o piață unică puternică și dinamică contribuie la creșterea pe termen lung a Europei și la bunăstarea cetățenilor europeni.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Az egységes piaci szabályozás javítása az Európai Unió valamennyi intézményének közös felelőssége. Ez az a koncepció, amelynek keretében az Európai Unió arra törekszik, hogy javítsa az egységes piac szabályozását. Közös felelősségvállalást jelent a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartására annak eldöntésekor, hogy van-e szükség fellépésre; hogy a legmegfelelőbb fellépésről tudjanak dönteni, ha szabályozásra van szükség; és végül annak biztosítása érdekében, hogy a kidolgozott intézkedések és kötelezettségek egyszerűek legyenek, valamint hatékonyan és eredményesen alkalmazzák őket a kitűzött politikai célok elérése érdekében. Voksommal támogattam a vonatkozó jelentést.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Aunque el informe tiene algunos elementos positivos en cuanto a la implementación del mercado único - especialmente en materia de transparencia, papel de los Parlamentos nacionales o vigilancia de los mercados, elementos por los cuales hemos votado a favor - no corrija de manera significativa el perfil del mercado único dominado por la mercantilización de toda relación socioproductiva, sin elementos de redistribución o compensatorios. El informe no permite corregir de manera substancial las desigualdades estructurales de la Unión Europea, que se ven reforzadas por los mecanismos del mercado único. Por ello, votamos en contra.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – I voted against because the report is unbalanced and mainly calls for a deregulation, or even a ‘refrain-from-regulating’ agenda.

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on ‘Towards improved single market regulation’. The report states that the single market is a key tool for boosting economic growth and job creation in the Union. However, its market framework remains fragmented, as the Member States have not fully transposed or correctly implemented EU legislation. The report suggests strengthening the role of the single market as a separate pillar of the European Semester process. It equally presents tools to improve single market regulation, the consultation and implementation processes, as well as monitoring and problem solving.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – El informe tiene como objetivo examinar cómo mejorar la regulación sobre el mercado único para hacerlo más efectivo. Mejorar la legislación sobre el mercado único y mejorar la eficacia y eficiencia en todo el ciclo de creación de la legislación son elementos necesarios para seguir profundizando en la mejora del mercado único. Por todo ello creo necesario votar a su favor.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Meer dan 20 jaar na de oprichting ervan is de interne markt nog steeds te gefragmenteerd. Het is tijd dat we nu inzetten op een volwaardige interne markt gebaseerd op het principe van gedeelde verantwoordelijkheid. Daarom stemde ik voor dit verslag.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Apesar de alguns aspetos positivos neste relatório, com é o caso da referência aos direitos dos trabalhadores, o que prevalece e que nós repudiamos é uma perspetiva federalista e de integração europeia em que não há nenhuma legislação nacional que seja melhor que a comunitária.
                  

                     Ou seja, uma tendência para esvaziar a importância da atuação e da produção legislativa dos Estados. Mesmo que coloquemos aqui a preocupação com os direitos dos trabalhadores, que é justa, o cerne deste projeto é a redução de toda a legislação que tem encargos para a competitividade, para a concorrência, para a economia e os agentes económicos.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Der Bericht spricht sich zwar sowohl für die KMU als auch für weniger Verwaltungsaufwand und Kosten aus. Dennoch stellt er ein klares Eingreifen in die Verwaltungsstrukturen, vor allem aus rechtlicher Sicht, der Mitgliedstaaten dar.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Thema ‘Auf dem Weg zu einer besseren Rechtsetzung für den Binnenmarkt’ habe ich zugestimmt.
                  

                     Zwar sollte die EU den Binnenmarkt generell nicht harmonisieren. Denn der bessere Weg, einen einheitlichen Binnenmarkt zu erreichen, bestünde in der gegenseitigen Anerkennung nationaler Regelungsrahmen. Doch immerhin verfolgt der Bericht das Ziel, die Eingriffe dieser derzeit stattfindenden Harmonisierungsbestrebungen abzumildern. Das ist besser als der Status quo, wenn auch der Systemwechsel notwendig ist.
                  

Θεόδωρος Ζαγοράκης (PPE),
γραπτώς. – Υπερψήφισα την έκθεση της Επιτροπής Εσωτερικής Αγοράς και Προστασίας των καταναλωτών σχετικά με τη βελτίωση της νομοθεσίας για την ενιαία αγορά. Η ενιαία αγορά είναι βασικό εργαλείο για την επαναφορά της οικονομικής ανάπτυξης και τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης στην Ένωση και για αυτό η βελτίωση της νομοθεσίας για την ενιαία αγορά θα πρέπει να αποτελέσει βασική προτεραιότητα για την Ένωση.
                  

Tomáš Zdechovský (PPE),
písemně. – Zprávu Evropského parlamentu nazvanou ‘Cesta k lepší regulaci jednotného trhu’ jsem se rozhodl podpořit, neboť se domnívám, že kvalitní právní předpisy zahrnující regulaci trhu jsou přínosné pro občany Evropské unie, protože posilují konkurenceschopnost, vedou k tvorbě nových pracovních míst a zapříčiňují hospodářský růst a rozvoj malých a středních podniků. Jsem si jist, že tyto regulace zaručují i vysokou úroveň ochrany spotřebitelů. Za klíčové považuji také to, že výchozím bodem pro formulaci regulační politiky je zásada subsidiarity. V tomto ohledu považuji za důležité, aby byl i princip proporcionality zohledněn již při přípravě příslušných právních předpisů. Hlavním cílem při tvorbě regulací by pak dle mého názoru měla být snaha o maximální jednoduchost, transparentnost a soudržnost.
                  

Kosma Złotowski (ECR),
na piśmie. – Troska o efektywne funkcjonowanie jednolitego rynku to główne zadanie instytucji europejskich. Unia Europejska jest wspólnotą interesów gospodarczych, która opiera się na bliskiej współpracy ekonomicznej państw członkowskich. Większa przejrzystość procesu legislacyjnego i uproszczenie wielu przepisów z pewnością przyczyni się do poprawy funkcjonowania jednolitego rynku. Musimy tworzyć lepsze środowisko dla rozwoju przedsiębiorczości i tworzenia miejsc pracy, także w kontekście transgranicznym.
                  

                     Przedstawione sprawozdanie odpowiada na wiele postulatów Grupy Europejskich Konserwatystów i Reformatorów w zakresie tworzenia prawa europejskiego, w tym wzywa do lepszego stosowania zasady subsydiarności, przygotowywania rzetelnej oceny skutków przyjmowanych regulacji przed ich uchwaleniem, szersze konsultacje społeczne dotyczące projektowanych rozwiązań prawnych ze środowiskami i podmiotami, do których skierowane będą proponowane przepisy, oraz większy nacisk na ocenę realnych skutków przyjmowanych regulacji prawnych oraz ich wpływu na efektywne działanie jednolitego rynku. Uważam, że zaprezentowane sprawozdanie dobrze uwzględnia postulaty komisji JURI, EMPL oraz IMCO w zakresie poprawy procesu prawotwórczego w Unii Europejskiej dotyczącego regulacji jednolitego rynku. Głosowałem za przyjęciem tego sprawozdania.
                  

Marco Zullo (EFDD),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione di iniziativa che contiene una serie di principi generali atti a migliorare la normativa esistente sul mercato unico.
                  

                     Se sarà in grado di tener conto degli obiettivi sociali e ambientali e dell'importanza di sostenere una crescita socio-economica che tuteli i consumatori e i lavoratori, così come espresso nella relazione, il mercato unico potrà dare impulso alla crescita economica e alla creazione di lavoro nell'UE.
                  

                     Regolamentare in modo migliore il mercato unico significa rimuovere quella burocrazia in eccesso che ostacola la competitività delle imprese e di conseguenza non stimola la crescita del mercato del lavoro europeo. L'idea è dunque quella di puntare sulla semplificazione, tenendo in forte considerazione tutte le opportunità offerte dalla rivoluzione digitale.
                  

                     Il Parlamento ribadisce con questa relazione la volontà di rendere più solide le basi legislative su cui poggia l'Unione europea, rafforzando anche gli strumenti di controllo sul lavoro della Commissione. Argomenti questi che hanno trovato il mio favore.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem priporočila resolucije, ki pozivajo k izboljšanemu upravljanju enotnega trga.
                  

                     Učinkovita ureditev temelji na pregledni in dosledni zakonodaji ter upoštevanju načela subsidiarnosti in sorazmernosti.
                  

                     Menim, da je dobro delujoč sistem notranjega trga nujen za zagon evropskega gospodarstva, ki ohranja konkurenčnost in razvoj malih in srednjih podjetij ter ustvarja delovna mesta.
                  
6.13.   Learning EU at school (A8-0021/2016 - Damian Drăghici)

Dichiarazioni di voto orali


Krisztina Morvai (NI). – Egy kicsi német faluban álltam meg a múltkori alkalommal hazafelé, egy fogadóba tértem be. Pici, pár szobás szállás, alatta étterem, ahol vacsoráztam. Elbeszélgettem a tulajdonos asszonnyal. Igazi tipikus családi vállalkozás, generációk óta övék ez a fogadó és ez az étterem. Könnyes szemmel tájékoztatott arról, hogy a szomszéd házba jövő hónapban nagy csoportnyi migránst fognak betelepíteni, és akkor az ő vállalkozásuknak annyi.
                  

                     Javaslom, hogy ebbe a bizonyos Európai Unióról való tanulás c. tantárgyba ezt az esetet a tankönyvbe tegyék be esettanulmányként, és legyen a tantárgy keretében beszélgetés a tanulókkal arról, hogy hogyan lehetne megelőzni azt, hogy az Európai Unió mind a 28 országában tömegesen járjanak így tisztességes kisvállalkozók, tisztességes emberek. Köszönöm szépen!
                  

Jan Zahradil (ECR). – Já se musím přiznat, že jsem v EP zažil leccos, ale málokdy se tady hlasovalo o něčem tak příšerném, jako je zpráva o vyučování o EU ve škole.
                  

                     Já jsem prožil 26 let života v komunistickém režimu, který se vyznačoval mimo jiné tím, že připravoval děti už od 1. třídy pomocí různého, předem připraveného vymývání mozků na jakousi dráhu nového socialistického člověka. Tady mám pocit, že čtu v jiném trochu jazyce slovník, který jsem čítal zamlada v těch socialistických školách.
                  

                     Samozřejmě, že to nefungovalo tehdy a nebude to fungovat ani teď. Žádná evropská propaganda, nějaká předem připravená, prefabrikovaná, prostě obraz EU v očích veřejnosti nezlepší. Zlepší to pouze praktické kroky, zlepší to ukázka realizmu, zlepší to, pokud se nebude tlačit na integraci za každou cenu, ale žádná taková evropská propaganda tvář EU v očích veřejnosti prostě nevylepší.
                  

Presidente. – On. Zahradil, l'Unione europea non è proprio come l'Unione Sovietica, insomma c'è qualche differenza.
                  

Michela Giuffrida (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, i dati dell'Eurobarometro sono per noi un campanello d'allarme.
                  

                     Quasi la metà dei cittadini europei, il 40 %, ammette di non avere una reale conoscenza dell'Unione europea, il 50 % è convinto che l'Europa sia veramente distante e che la sua voce e i suoi interessi non contino nell'Unione europea. Questi dati sulla percezione del rapporto tra cittadini e Unione si traducono poi in realtà, con massicce astensioni – l'ultima a cui abbiamo assistito che ci riguarda, in cui ha votato solo il 42 % degli elettori. E ancora più gravi sono la diffusione e il successo dei movimenti populisti antieuropei che usano una comunicazione semplicistica di facile comprensione per chi l'Europa, invece, non la conosce.
                  

                     Ho votato a favore della relazione perché è fondamentale andare oltre l'Erasmus e inserire l'Unione a tutti i livelli di istruzione per formare una nuova coscienza civica europea, per formare cittadini europei che sappiano quale enorme opportunità è in effetti l'Europa.
                  

Branislav Škripek (ECR). – Ak chýbajú človeku kvalitné vedomosti a informácie, stráca sa schopnosť kritický myslieť, a tým pádom aj schopnosť prichádzať s novými podnetnými myšlienkami, ktoré môžu na reálnych základoch posúvať našu spoločnosť vpred. Považujem preto za potrebné, aby sa o Európskej únii objektívne vyučovalo aj na našich školách, ale nemôžem súhlasiť s tým, podobne ako kolega Zahradil, aby sa na školách nezdravo propagovala Únia, a to len v pozitívnom slova zmysle, a tak sa nasadzovali ružové okuliare u našich detí vytváraním umelej proeurópskej atmosféry. Z toho dôvodu som nemohol podporiť toto uznesenie, naopak si myslím, že je dôležité, aby si formu a obsah tejto výučby tvorili členské štáty samy. Oblasť vzdelávania je predsa v našej vlastnej kompetencii jednotlivých štátov. Vyučovanie o Európskej únii spôsobom, akým to navrhovala predkladaná správa, totiž určite nemôže prispieť k rozvoju kritického myslenia našich detí.
                  

Csaba Sógor (PPE). – Elnök Úr! Az Európai Unió egyik legfontosabb, hosszú távú feladata megteremteni, illetve megtartani az európai polgári tudatosságot azáltal, hogy megismerteti és megérteti a felnövekvő generációkkal is az Unió és tagállamai közös történelmét, elősegítve így a jövőben is a békés együttélést, a tolerancia és a szubszidiaritás érzésének kialakítását. A tanulók szintjéhez és igényeihez igazított, a minőséget mindenekfelett szem előtt tartó oktatási módszerek révén a fiatalok képessé válhatnak a kritikai gondolkodásra, véleményformálásra, demokratikus jogaik és kötelezettségeik gyakorlására. Az európai uniós ismeretek kapcsán ugyanakkor a fiatalok aktuális képet kaphatnak az Európában élő őshonos kisebbségekről is: mindazokról a népcsoportokról, akik hozzájárultak és ma is hozzájárulnak Európa értéktárának bővüléséhez. Köszönöm!
                  

Catherine Stihler (S&D). – Mr President, the European Parliamentary Labour Party abstained on this report because, although we fully support citizenship education in schools, we do not believe that it should be decided at an EU level. Education is a Member State competence and in the case of my own constituency, Scotland, a devolved competence. Therefore it is up to Member States and regional governments, where authority lies on education policy, to determine the curriculum in schools.

Jiří Pospíšil (PPE). – Já jsem nakonec tento materiál podpořil a to z toho důvodu že, když jezdím po ČR jako evropský poslanec a debatuji na různých školách s dětmi o EU, tak cítím nevyváženost informací a nevyváženost znalostí u naší mladé generace. Na některých školách jaksi je kladen důraz na otázky související s veřejným děním a s otázkami spojenými s EU, na některých školách je toto téma podceňováno.
                  

                     Jsem tedy přesvědčen, že bychom měli vybídnout členské státy k tomu, aby ve svých školských systémech podporovaly rozšiřování informací o EU. Mně v žádném případě nejde o nějakou propagandu a oslavu EU. To si myslím, že bychom v žádném případě činit neměli, ale mladí lidé by měli mít dostatek informací, aby se sami mohli rozhodnout, jak přistoupí k evropskému integračnímu procesu a zda jej budou podporovat, ale já cítím, že ty informace zkrátka nemají. Takže pokud tento materiál povede k tomu, že mladí lidé v Evropě budou mít více informací, pak ten materiál splní svoji roli.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση περιέχει πολλά θετικά, ειδικότερα όσον αφορά την αντιμετώπιση τέτοιων ζητημάτων όπως ο ρατσισμός, η πολυπολιτισμικότητα, η ανοχή, η ευαισθητοποίηση και η κατανόηση των άλλων πολιτισμών καθώς και οι δημοκρατικές αξίες και τα ανθρώπινα δικαιώματα.
                  

                     Εντούτοις, η έννοια της ευρωπαϊκής διάστασης στην εκπαίδευση όπως εγείρεται στην έκθεση είναι μάλλον πολύπλοκη και ασαφής. Ως εκ τούτου, πολλά σημεία σε αυτή την έκθεση είναι αμφιλεγόμενα όπως το γεγονός ότι αναγνωρίζει το δημοκρατικό έλλειμμα και την ύπαρξη των ανισοτήτων μεταξύ και εντός των κρατών μελών, αλλά δεν κάνει καμία συγκεκριμένη κριτική για τις τρέχουσες ευρωπαϊκές πολιτικές και πρακτικές που έχουν δημιουργήσει αυτές τις πραγματικότητες. Ως εκ τούτου, δίνει εσκεμμένα την εσφαλμένη εντύπωση ότι αν οι πολίτες είναι περισσότερο ενημερωμένοι σχετικά με την ΕΕ, τότε η ζωή τους αυτόματα θα βελτιωθεί. Οι δομές και οι πρακτικές της ΕΕ και τα θεσμικά της όργανα δεν είναι υπό αμφισβήτηση εδώ.
                  

                     Δίδεται επίσης στην Ευρωπαϊκή Επιτροπή πλήρης εντολή να ερμηνεύσει την ευρεία έννοια της ευρωπαϊκής διάστασης στην εκπαίδευση (από τον σχεδιασμό και την υλοποίηση του πλαισίου στον προσδιορισμό των βέλτιστων πρακτικών της ευρωπαϊκής διάστασης στην εκπαίδευση και συμμετοχή του ιδιωτικού τομέα/επιχειρήσεων). Για αυτούς τους λόγους ψηφίσαμε αποχή.
                  

Момчил Неков (S&D). – Г-н Председател, през последните няколко години Европейският съюз премина през тежка икономическа и финансова криза и всички усилия бяха насочени към нейното преодоляване. Освен нея обаче Съюзът страда и от криза на гражданствеността.
                  

                     Според последните данни от Евробарометър 44% от гражданите смятат, че нямат достатъчно познания за функционирането на Европейския съюз, докато 52% са на мнение, че гласът им не е от значение. Смятам тази статистика за тревожна.
                  

                     За никого не е изненада, че хората се чувстват все по-отдалечени от Брюксел и от това, което се случва и решава в европейската столица. За да възвърне своята легитимност, Европейският съюз неминуемо трябва да възстанови връзката със своите граждани. Точно поради тази причина подкрепих доклада за изучаването на Европейския съюз в училище.
                  

                     Сред подрастващите трябва да се възпитава критичен прочит на европейската интеграция, те трябва да знаят не само каква е ролята на държавите членки в развиването на Европейския съюз, но и как Съюзът влияе върху политическите процеси на национално ниво. Европейският съюз въздейства на всеки един аспект от нашия живот, европейските граждани, особено младите хора, трябва да са наясно каква е добавената стойност на нашето членство в Европейския съюз.
                  

Marek Jurek (ECR). – Panie Przewodniczący! Szkoła ma przekazywać wiedzę i kulturę, a nie propagandę polityczną. Tymczasem przedstawione zalecenie edukacyjne to nie tylko rekomendacja propagandy politycznej wymierzonej w najzupełniej uprawnione poglądy milionów naszych państw, poglądy krytyczne, na temat stanu Unii Europejskiej (o tym mówili moi koledzy Škripek i Zahradil), ale jest to również ideologiczna propaganda multikulturalizmu i politycznego ruchu homoseksualnego, przeciwko której powstawały miliony obywateli naszych państw, od Chorwacji i Słowenii po Francję i Hiszpanię. To jest działanie wprost godzące w prawa rodziny, i to te prawa rodziny zdefiniowane w Karcie praw podstawowych. Idąc tą drogą, Unia Europejska nie tylko zaprzecza zasadzie pomocniczości, ale wprost godzi w samą jej podstawę.
                  

Seán Kelly (PPE). – A Uachtaráin, vótáil mé arís le mo ghrúpa sna vótaí go léir anseo agus is dóigh liom gur tuarascáil mhaith í.
                  

                     Is dóigh liom féin gur trí fhoghlaim sna scoileanna a thiocfaidh ár saoránaigh ar an bhfírinne maidir leis an Aontas. Mar má fhéachann tú ar na meáin, agus go háirithe sna táblóidigh, ní fhaigheann siad an fhírinne ansin. De ghnáth bíonn siad claonta agus uaireanta insíonn siad bréaga. Agus sin ceann de na cúiseanna go bhfuil Brexit ar siúl anois, mar níl an t-eolas ag saoránaigh.
                  

                     Dá bhrí sin is trí na scoileanna go bhféadfaimid teacht ar an bhfreagra agus trí chláracha cosúil le Erasmus+, An Eoraip do na Saoránaigh, Comenius agus mar sin de. Tá clár iontach i mo thír féin anois, clár Réalta Ghorm, ina bhfoghlaimíonn leanaí sna scoileanna go léir faoin Aontas agus déanann siad tionscnamh ar an Aontas – na tíortha, an teanga, cultúr agus mar sin de. Is trí na cláracha sin a thiocfaidh siad ar an bhfírinne faoin Aontas.
                  

Steven Woolfe (EFDD). – Mr President, in the seminal book on Communism, The ABC of Communism, the chapter on schools said schools had three tasks. One: it had to inspire the coming generation of workers with devotion to the regime. Second, they had to create a young ruling class who could be cultured controllers, and they must assist those in power to control the economy.
It is clear, having lost the argument that the EU has benefit to our young, when we have youth unemployment of over 35% in most countries, that the EU's response is to ensure greater propaganda. They are learning from The ABC of Communism, in short, in this programme to inspire the coming generation of students to have devotion to the EU through Euro teacher of the year awards, to create a young ruling class of cultured controllers, like those in the Socialists and to my right, or people like Margrethe Vestager, who started here to become a commissioner. If you want your children to think independently and not be indoctrinated by the EU: vote to leave the EU on 23 June.

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētāj! Divus gadus atpakaļ 52 % no eiropiešiem uzskatīja, ka viņu balss šeit, Parlamentā, vispār netiek dzirdēta, un 44 % vienkārši nesaprata, kā tas viss funkcionē. Līdz ar to procentuāla piedalīšanās Eiropas līmeņa vēlēšanās ir labi zināma — ik reizi procenti kļūst arvien mazāki —, un to jācenšas mainīt.
                  

                     Līdz ar to es esmu ļoti gandarīts, ka šodien mēs nobalsojām par šo ziņojumu (es arī), kura mērķis ir pievērst uzmanību mūsu iedzīvotāju efektīvai informētībai. Informācija sākas, skaidrs, no skolas, jo skolas solā sēž nākamie Eiropas Parlamenta vēlētāji un Eiropas Savienības nākotne. Un līdz ar to tas ir ļoti labi, ka mēs varam šim izaugsmes potenciālam izmantot arī visus šos vīrus un, piemēram, tādi labi mehānismi kā ‘Erasmus +’ un ‘Radošā Eiropa’ ir tikai viens no apliecinājumiem, ka šim procesam ir nākotne.
                  

Dichiarazioni di voto scritte


Lars Adaktusson (PPE),
skriftlig. – I dag röstade Europaparlamentet om ett initiativbetänkande som behandlar lärandet av EU-kunskap i skolan. Att kunskapen om EU-samarbetet är så låg bland medborgarna är ett angeläget problem som bör tas på allvar. Det gäller inte minst Sverige, där samhällsdebattens EU-dimension allt som oftast lyser med sin frånvaro. Men bara för att ett problem är identifierat betyder det inte att det är EU som ska lösa det. Betänkandet kräver bland annat att EU-medel ska gå till riktade satsningar för att öka EU-kunskapen bland unionens elever och innehåller därtill detaljerade synpunkter på medlemsländernas läroplaner. Att öka påbuden från Bryssel är inte rätt väg att gå för att uppnå ökad EU-kunskap bland medborgarna.
                  

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La relazione sviluppa il tema della struttura istituzionale e delle attività dell'UE a scuola in maniera positiva, evidenziando il fatto che una dimensione UE nell'istruzione dovrebbe consentire non solo di acquisire conoscenze e sviluppare il senso di appartenenza all'Unione e la cittadinanza europea, ma anche di favorire una riflessione critica sull'attuale UE; inoltre si sottolinea l'esigenza di affrontare e risolvere il crescente divario tra la voce dei cittadini e le istituzioni dell'Unione europea.
                  

                     Ho espresso perciò voto favorevole.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – El propósito de este informe es el de introducir una dimensión europea en la educación en las escuelas para restaurar la confianza de los ciudadanos en la Unión Europea. Pero el informe obvia los motivos por los cuales ha aumentado la desconfianza y el descrédito de los ciudadanos hacia la actual UE. Con total cinismo, el informe promueve los principios y valores recogidos en el artículo 2 del Tratado de la UE, pero no critica la violación sistemática de estos mismos principios en el propio territorio de la UE. Por estos motivos no he podido votar a favor.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce texte sur l'apprentissage de l'Union européenne à l'école.
                  

                     Ce rapport part du principe que la montée de l'euroscepticisme dans les États membres viendrait d'une méconnaissance de la construction européenne. Pour endiguer ce phénomène, le rapporteur propose dès lors de mettre l'accent sur la dimension européenne dans les programmes scolaires.
                  

                     Je me suis bien évidemment opposé à ce texte scandaleux. D'une part, les propositions formulées par le rapporteur portent atteinte aux prérogatives des États membres en matière d'éducation. D'autre part, ce rapport est un véritable outil de propagande qui va à l'encontre des principes fondamentaux de notre société.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – This report contained some positive provisions specifically regarding the positive and proactive role that the EU can play in everyday life. However, it does not encourage critical engagement or thinking within the EU. This is absolutely crucial for any well rounded and robust learning programme.
It is not simply good enough to blindly accept the authority of the EU project without it being subject to greater scrutiny and debate. If the introduction of an EU dimension into school education is being introduced, then a wider array of views must be taught to school goers than the simple assertion of the immutability of the status quo. That mind set serves no-one and it was for these reasons that I abstained on the report.

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Με την παρούσα έκθεση το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο στοχεύει στην καλύτερη εκμάθηση των αξιών, του πολιτισμού και της ιστορίας της Ε.Ε., όπως και στη διαμόρφωση μίας ευρωπαϊκής ταυτότητας. Όλα τα παραπάνω εφόδια θα επιτρέψουν στους αυριανούς Ευρωπαίους πολίτες να κατανοήσουν καλύτερα τη διαδικασία λήψης αποφάσεων της Ένωσης έτσι ώστε να καταπολεμηθεί ο διαδεδομένος ευρωσκεπτικισμός.
                  

                     Για όλους αυτούς τους λόγους υπερψήφισα στο πλευρό της Ομάδας των Σοσιαλιστών και Δημοκρατών την έκθεση για την ένταξη του ευρωπαϊκού στοιχείου στην εκπαίδευση, καθώς ένας από τους στόχους μας είναι η προώθηση μίας διαπολιτισμικής παιδείας χωρίς διακρίσεις και αποκλεισμούς.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Ce rapport est inacceptable: il a pour but principal de propager, au sein des écoles, une propagande européiste et le multi-culturalisme. J'ai évidemment voté contre.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This report calls for more funding for EU programmes such as the European House of History. It also wants to incorporate an ‘EU dimension into teaching’ and for the EU to be ‘better highlighted in teaching materials’. The report actually suggests that people only become eurosceptic due to a lack of information and education on the EU. It calls on Member States to encourage and facilitate high-quality training on EU topics for teachers, other educational staff, youth leaders and trainers.
This is another example of EU propaganda and interference in the education system of Member States. The European Union has no competency in this area as Article 165 of the TFEU clearly states. The European Union's desire to interfere in the UK education system with propaganda sets a dangerous precedent for the future.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – À l'heure de la montée de l'euroscepticisme, voire de l'europhobie, il est urgent de détruire l'image technocratique et incompréhensible dont souffre l'Union européenne. C'est pourquoi, j'ai voté en faveur de cette résolution. J'estime qu'il est primordial de sensibiliser les jeunes à la citoyenneté européenne et de leur enseigner le fonctionnement des institutions. Je n'oublie pas également que la citoyenneté européenne se forge grâce à la mobilité européenne.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – į mokyklų programas vis labiau įtraukti ES aspektą. Šiuo metu piliečiai neturi daug žinių apie ES ir jos institucijų darbą: 44 proc. piliečių nesutinka su teiginiu ‘aš suprantu, kaip veikia ES’. Piliečiai jaučiasi nutolę nuo Europos politinio projekto arba jis jiems atrodo vis labiau atstumiantis, stiprėja jų euroskeptinis požiūris, o Sąjungos sprendimų priėmimo procesus jie laiko nedemokratiškais. Pritariu, kad padėtį būtų galima ištaisyti, jeigu piliečiai būtų geriau informuojami apie Europos vienijimo projektą, skatinami į jį įsitraukti ir aktyviai juo domėtis. Vienas iš geriausių būdų to pasiekti – į mokyklų programas vis labiau įtraukti ES aspektą, nes tai padėtų nugalėti euroskepticizmą ir paruošti piliečius gyventi ir dirbti vis sudėtingesniame globalizuotame pasaulyje. Daugelio piliečių žinios apie ES ribotos, su ES susiję klausimai turėtų būti labiau matomi vadovėliuose.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report. We oppose any form of EU interference in Member States' national curricula, especially with regard to the EU being better highlighted in teaching materials, disseminating EU propaganda and calling for more funding to do so. The EU has no competency in the education systems of Member States and in fact is going against Article 165 of the TFEU which states that the EU ‘fully respect the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Ce projet est une véritable arme de propagande massive, considérant l'Union européenne comme un véritable point de dogme, qu'il s'agit d'inculquer dès le plus jeune âge aux mépris des compétences des États, l'éducation étant une compétence exclusive de ceux-ci selon l'article 6 du traité FUE. Partant du postulat que la montée des opinions eurosceptiques est avant tout due à un manque d'informations des citoyens sur le fonctionnement de l'Union, ce rapport appelle en réalité – derrière la volonté d'harmoniser les programmes scolaires et d'augmenter la mobilité européenne – à ce que l'éducation relève désormais des compétences de l'Union, atteinte inacceptable à la souveraineté des États. Pour cette raison, à laquelle s'ajoute le manque de légitimité démocratique de l'Union ainsi que l'appel à renforcer la participation des élèves et des parents dans la gouvernance de l'école au mépris de l'autorité professorale, je n'ai pu que m'opposer à ce rapport.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Selon un sondage Eurobaromètre de 2014, 44 % des citoyens de l'Union européenne estiment n'avoir qu'une compréhension limitée du fonctionnement de l'Union. Partant de ce constat, le rapport propose une série d'initiatives permettant de mieux intégrer la dimension européenne dans les systèmes éducatifs. Parmi ces initiatives, le rapport – que j'ai approuvé – préconise notamment de mieux intégrer la construction européenne dans le matériel pédagogique et extrascolaire, de fournir aux enseignants des supports et des ressources de manière à leur permettre d'incorporer une dimension de l'Union dans leur enseignement ou encore de promouvoir le multilinguisme et des compétences interculturelles des éducateurs.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione Drăghici dal titolo ‘Apprendere l'UE a scuola’. Si tratta un testo che si occupa di un tema importante, strettamente collegato al senso di distanza che troppo spesso caratterizza la relazione tra cittadini e istituzioni europee. Secondo un rapporto del 2014 di Eurobarometro, infatti, il 44 % dei cittadini ritiene di avere una conoscenza limitata delle istituzioni europee e ad esso si aggiunge un 52 % di cittadini che ritiene di non aver alcuna voce all'interno delle sue dinamiche istituzionali. Sono dati preoccupanti che richiedono un intervento coordinato per rafforzare il senso di appartenenza e la costruzione dell'identità europea.
                  

                     La via proposta dalla relazione è quella di creare una dimensione europea dell'istruzione che passi attraverso una maggiore attenzione al tema della costruzione europea, dell'educazione alla cittadinanza e della storia e cultura del continente. Già oggi molti Stati membri hanno integrato nei programmi scolastici parti dedicate allo studio dell'Europa, ma resta ancora molta strada da fare. È importante che le istituzioni e in particolare la Commissione dedichino risorse a tutti quei progetti e piattaforme come Erasmus+, eTwinning, School Education Gateway e EPALE che possono favorire una vera educazione alla cittadinanza europea. Solo in questo modo si potrà sconfiggere l'euroscetticismo.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – La mayor parte de los aspectos a los que nos hemos opuesto se deben a la vaguedad del concepto de dimensión europea que se utiliza. No somos contrarios a que se imparta en los diferentes niveles formativos una mayor información sobre la UE, es más creemos que un mayor conocimiento sobre procedimientos y competencias de los organismos de la UE es algo a todas luces positivo. Sin embargo pensamos que no es conveniente confundir formación con propaganda, y en este sentido este informe no prevé ni incorpora las causas ni responsabilidades de los autores causantes de la situación de desigualdad en la que vivimos en la Europa actual, mientras que por el contrario, abunda en precisiones adicionales sobre el término euroescepticismo.
                  

                     Observamos la existencia de aportaciones positivas y relevantes, pero el ánimo general del informe creemos que tiene un objetivo destinado a subsanar un déficit de legitimidad, como el que sufre el proyecto europeo en diferentes regiones, antes que a dar a conocer a la población el funcionamiento, las causas y las consecuencias del proyecto europeo. Por este motivo nuestro voto ha sido abstención.
                  

Joëlle Bergeron (EFDD),
par écrit. –‘Il ne suffit pas de s'asseoir sur une chaise et de crier: “L'Europe, l'Europe, l'Europe” pour résoudre tous les problèmes économiques de notre continent’, a dit le général De Gaulle il y a quelque 40 ans. Quelle prémonition, lorsqu'on constate avec quel désespoir certains de nos collègues veulent convaincre nos concitoyens et les enfants à l'école des avantages du ‘tout-Europe’. Car pour en arriver à voter un rapport qui a pour finalité d'‘apprendre l'Europe à l'école’, il faut vraiment être désespéré. Dans mon pays, aux Pays-Bas, en Italie, en Flandre, en Pologne et en Hongrie, partout dans l'Union, les Européens signifient à leurs dirigeants qu'ils veulent une autre politique. Ils ne sont pas contre l'Europe. Ils veulent une autre Europe. Mais cette Europe ne les écoute pas. Et voilà qu'on croit avoir trouvé le sésame qui va sauver l'Europe bureaucratique qu'on a construit et que l'on continue à construire contre la volonté des peuples en endoctrinant les élèves dès leur plus jeune âge. George Orwell n'a rien inventé. Le newspeak si bien écrit dans son roman 1984 est plus actuel que jamais.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Apoyo sin paliativos este informe sobre la adquisición de conocimientos acerca de la UE en la escuela. Esto presenta dos aspectos fundamentales e interrelacionados. El primero, la adquisición de conocimientos, y el segundo basado en la idea de la legitimidad y la estabilidad de todo el sistema político democrático que se basa en gran medida en el compromiso cívico. Hay un conocimiento limitado de lo que es la UE, con una visión negativa, y de lo que representa y ha representado desde su constitución. Esto es un legado que nuestras futuras generaciones deben conocer.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Étant membre de la commission culture, je me suis férocement battue contre ce rapport qui est une véritable insulte quant au respect du pluralisme des idées et de la liberté d'expression. En effet, sous prétexte d'apprendre l'Union européenne à l'école, il sera désormais interdit d'émettre des opinions eurosceptiques, critiquer l'édifice européen étant décrit dans ce rapport comme un dangereux virus à éradiquer grâce au vaccin miracle que serait la propagande pro-Union européenne. Ce médicament, qui s'assimile en fait à une vaste campagne de marketing promotionnel auprès de nos enfants, vous souhaitez l'inoculer au détriment de la souveraineté des États qui gardent pourtant officiellement la compétence exclusive en matière d'éducation. Mais les nations européennes seront sommées d'harmoniser leurs programmes scolaires et de financer des mesures vantant le multiculturalisme, objectif qui, pour vous, semble prioritaire par rapport à l'apprentissage des savoirs fondamentaux comme la lecture, l'écriture, ou les mathématiques. Afin de lutter contre cette arme de propagande massive, j'ai déposé, au nom du groupe ENL, une proposition de résolution alternative qui entend restaurer la souveraineté des États membres qui disposent en théorie encore de cette compétence, et recentrer les priorités en matière d'éducation et de formation.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe que defiende la necesidad de integrar una dimensión europea en la enseñanza como elemento fundamental para ayudar a los ciudadanos a comprender mejor la UE —y a reconectarlos con ella—, profundizar en el papel de los valores fundamentales de la Unión y promover la adhesión a estos.
                  

                     Como señala el informe, conocer y comprender la historia y los valores comunes de la UE y sus Estados miembros es clave para el entendimiento mutuo, la convivencia pacífica, la tolerancia y la solidaridad, así como para comprender los principios fundamentales de la Unión.
                  

                     El informe revisa y propone medidas específicas para los planes de estudio, formación del profesorado, métodos de enseñanza, movilidad, investigación y uso de nuevas tecnologías. También reconoce el papel desempeñado por interlocutores sociales y organizaciones de la sociedad civil.
                  

                     En un momento en que la UE enfrenta graves desafíos, la integración de una dimensión europea en la enseñanza debe permitir a los alumnos adquirir conocimientos y desarrollar un sentimiento de pertenencia, pero también iniciar una reflexión crítica sobre la UE, en particular a través del aprendizaje de los valores fundamentales de la UE basados en el Estado de Derecho y los derechos humanos.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriame aptariamas mokymas ir švietimas Europos Sąjungos (ES) mokyklose. Šiuo metu ES susiduria su precedento neturinčiais sunkumais. Pastaraisiais metais ES patyrė didžiulę ekonomikos ir finansų krizę. Dėl jos socialinių bei politinių pasekmių atsirado nepasitikėjimas institucijomis ir Sąjungos bendrosiomis vertybėmis, įskaitant ES tapatybės sąvoką.
                  

                     Atsižvelgiant į tai, atrodo, kad dabar labiau nei kada nors anksčiau svarbu skatinti dialogą apie ES mokyklose, asociacijose ir viešosiose erdvėse, taip siekiant sugrąžinti piliečių pasitikėjimą Europos integracijos proceso nauda ir svarba. Šiuo metu piliečiai neturi daug žinių apie ES ir jos institucijų darbą: remiantis 2014 m. pavasarį atliktos Eurobarometro apklausos duomenimis, 44 proc. piliečių nesutinka su teiginiu ‘aš suprantu, kaip veikia ES’. Turint tai omenyje, nenuostabu, kad piliečiai jaučiasi nutolę nuo Europos politinio projekto arba jis jiems atrodo vis labiau atstumiantis, stiprėja jų euroskeptinis požiūris, o Sąjungos sprendimų priėmimo procesus jie laiko nedemokratiškais. Padėtį būtų galima ištaisyti, jeigu piliečiai būtų geriau informuojami apie Europos vienijimo projektą, skatinami į jį įsitraukti ir aktyviai juo domėtis. Vienas iš geriausių būdų to pasiekti – į mokyklų programas vis labiau įtraukti ES aspektą, nes tai padėtų nugalėti euroskepticizmą ir paruošti piliečius gyventi ir dirbti vis sudėtingesniame globalizuotame pasaulyje.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – Az Európai Uniónak napjainkban új kihívásokkal kell szembenézni, így sokkal fontosabb, mint valaha, hogy az iskolákban és a közéletben egyaránt párbeszéd alakuljon ki az Európai Unióról, értékeiről, hogy a polgárok ismerjék az európai integrációs folyamat előnyeit és rendszerét.
                  

                     Az uniós polgárok jelenleg hiányos ismeretekkel rendelkeznek az Európai Unióról és intézményeinek működéséről, amit az Eurobarométer 2014 tavaszi felmérése is mutat: az uniós polgárok 44%-a nem érti az Unió működését. Nem csoda tehát, hogy a polgárok nem érzik magukhoz közel az Uniót és egyre inkább elfordulnak az uniós politikától és projekttől. Ezen úgy tudunk javítani, ha már iskolás korban megfelelőbb tájékoztatásban részesítjük a polgárokat. Ennek egyik módja az iskolai oktatás uniós dimenziójának növelése, amely felkészítheti a polgárokat arra, hogy egy egyre összetettebb és globalizált világban élnek.
                  

                     Meggyőződésem, hogy a jelenkori Európában még inkább szükség van az Európai unió alappilléreinek, értékeinek megismerésére, továbbá az Unió és tagállamai történelmének és értékeinek ismerete és megértése kulcsfontosságú a további békés együttéléshez, a kölcsönös megértéshez, a toleranciához és a szolidaritáshoz.
                  

                     A Fidesz–KDNP képviselőcsoport álláspontjával összhangban szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Z glasovanjem za sem izrazil podporo predlogu resolucije Evropskega parlamenta o učenju o EU v šolah.
                  

                     Zdi se mi zelo pomembno, da je ena izmed pomembnih nalog izobraževalnega sistema tudi vzgojiti polno ozaveščene državljane in jih pripraviti na življenje in aktivno državljanstvo v vse bolj kompleksnih, zahtevnih in integriranih družbah, bodisi doma ali v tujini.
                  

                     Zadnje ankete so pokazale, da vse več ljudi meni, da ne razumejo popolnoma delovanja EU, več kot 50 odstotkov Evropejcev pa meni, da njihov glas v EU ne šteje.
                  

                     Prepričan sem, da lahko ozaveščanje in učenje o prednostih evropske politike v šolah, kot so na primer prosti pretok oseb in storitev v Uniji, programi mobilnosti EU, prednosti enotnega trga ipd., prispevajo k razvoju občutka pripadnosti k skupni Evropski uniji.
                  

                     S tem tudi preprečujemo porast splošnega evro-skepticizma v državah članicah in državah kandidatkah, ki izhaja predvsem iz neznanja in nepoznavanja delovanja EU.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Podržavam ovu inicijativu jer smatram da je nužno mladima objasniti zašto EU postoji i koji su glavni ciljevi europske integracije. Euroskepticizam je u porastu, no razlozi za to nisu racionalni već populistički. Škole mogu biti jedan od načina za širenje objektivnih informacija kojima se može suzbiti euroskepticizam.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che la conoscenza della popolazione riguardo all'Unione europea sia estremamente limitata e carente e credo, pertanto, che sia importante che i bambini e i ragazzi possano entrare in contatto con l'universo europeo fin da piccoli.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – Tra crisi economica, deficit democratico e difficoltà ad avvicinare i cittadini europei a meccanismi istituzionali che sembrano sempre più lontani ed astratti, l'Unione europea si trova oggi in una situazione molto precaria, immersa in società pluralistiche le cui diverse componenti mostrano inoltre un crescente disagio nell'inter-relazionarsi e nel comprendersi reciprocamente.
                  

                     In questo quadro così delicato, sosteniamo con estrema determinazione la risoluzione ‘Apprendere l'Unione europea a scuola’, la quale si propone di incoraggiare il rilancio di una maggiore dimensione europea all'interno di programmi di insegnamento nazionali spesso troppo disomogenei da un paese all'altro, nonché la promozione di strumenti formativi (tra cui, in particolare, i programmi Erasmus +, Europa per i cittadini, Europa Creativa o ancora le piattaforme virtuali quali eTwinning, EPALE, School Education Gateway e Teacher's corner) capaci di migliorare le competenze linguistiche e di promuovere una maggiore conoscenza della storia, dei valori e dei meccanismi decisionali europei.
                  

                     Speriamo inoltre, in tal modo, di incoraggiare ulteriormente lo sviluppo di un salutare senso critico, da parte di professori e studenti, capace di agevolare, promuovendone il rinnovamento, una maggiore comprensione dell'Unione europea e capace di favorire lo sviluppo ed il consolidamento di una cittadinanza e di un'identità europee.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Ce rapport part du principe que la montée des opinions eurosceptiques dans la plupart des États membres proviendrait d'un manque d'information des citoyens vis-à-vis de la construction européenne. Pour endiguer ce phénomène, le rapporteur propose de mettre l'accent sur la dimension européenne dans les programmes scolaires. Il préconise également de favoriser la libre circulation et de renforcer les programmes de mobilité afin de créer un sentiment d'appartenance à l'Union européenne. Est inclus enfin dans ce rapport la promotion du multiculturalisme.
                  

                     Je me suis bien évidemment opposé à ce texte scandaleux. D'une part, les propositions, formulées par le rapporteur, violent les prérogatives des États membres en matière d'éducation. D'autre part, ce rapport est une véritable œuvre de propagande massive en faveur de l'Union soviétique européenne qui va à l'encontre des principes fondamentaux de notre société et qui nous rappelle certaines méthodes employées par des régimes totalitaires. J'ai voté contre ce texte inacceptable.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – În ultimii ani, UE se confruntă cu o criză financiară și economică majoră. Efectele sociale și politice ale acesteia au pus sub semnul întrebării instituțiile și valorile comune ale UE, chiar și ideea de identitate europeană. Așadar, consolidarea dialogului dintre UE și școli, asociații și spațiile publice este mai importantă ca niciodată, aceasta fiind benefică pentru restabilirea încrederii cetățenilor în procesul și valoarea de integrare europeană.
                  

                     În momentul de față, cetățenii au cunoștințe foarte limitate despre UE și despre modul cum funcționează instituțiile Uniunii. Astfel, nu este de mirare această distanțare a cetățenilor față de proiectul politic european. Cetățenii devin din ce în ce mai eurosceptici și percep un deficit democratic în cadrul proceselor decizionale ale Uniunii. Am votat în favoarea raportului cu privire la cunoașterea Uniunii Europene în școli, deoarece consider că este oportun ca cetățenii statelor membre să fie cât mai informați despre UE și despre activitatea acesteia, pentru o mai bună colaborare între cetățeni și instituțiile Uniunii.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Relazione totalmente strumentalizzata a favore non di un'istruzione di qualità, che ovviamente insegna anche la nostra storia recente e perciò l'Unione europea, ma a favore di un supporto acritico all'UE. Voto negativo.
                  

Cristian-Silviu Bușoi (PPE),
în scris. – Plecând de la contextul economic, politic și social actual, consider importantă introducerea unor cursuri de cunoaștere a UE în școli, deoarece în rândul cetățeniilor Uniunii este nevoie de conștientizarea ideii de identitate europeană. Școala nu este altceva decât o oglindă a societății, iar într-o lume confruntată cu schimbări rapide, elementele care fac diferența sunt educația și cercetarea, inovarea și creativitatea. Subliniez faptul că una dintre cele mai eficiente metode de combatere a inegalității și a sărăciei o reprezintă consolidarea educației.
                  

                     Potrivit sondajului Eurobarometru 2014, 44% din cetățenii UE au cunoștințe limitate referitoare la modul de funcționare a Uniunii și 52% dintre cetățeni consideră că părerea lor nu este luată în considerare. Mă îngrijorează nivelul scăzut de participare la vot atins la ultimele alegeri pentru Parlamentul European, unde doar 27,8% din cetățenii cu vârsta între 18-24 de ani au ieșit la vot. Așadar, se observă îndeosebi dezinteresul și dezinformarea tinerilor pentru această instituție. Trebuie luate măsuri, pentru a reduce numărul mare de persoane care au un nivel scăzut de cunoștințe cu privire la Uniunea Europeană și în vederea sporirii capacității de angajare a tinerilor și a integrității lor în câmpul muncii atât la nivel național, cât și pe teritoriul UE.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – L'apprentissage de l'Union européenne à l'école revêt une importance considérable dans le contexte actuel. La montée de l'euroscepticisme peut s'expliquer en partie par le manque de compréhension des citoyens envers les institutions européennes. Pour cette raison, il faut que l'Union européenne fasse partie intégrante de l'éducation de nos enfants afin qu'ils comprennent dès le plus jeune âge l'intérêt du projet européen. Il faut à tout prix résorber ce fossé qui existe entre les institutions européennes et les citoyens. Il est également important que nous mettions à disposition de nos jeunes les informations nécessaires concernant les différents programmes de mobilité en Europe, comme Erasmus+. J'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Ho dato il mio voto favorevole alla relazione sul tema ‘Apprendere l'UE a scuola’ perché ritengo che sia indispensabile dare all'istruzione scolastica di tutta l'Unione una ‘dimensione europea’ uniforme.
                  

                     Ai fini di un'effettiva costruzione dell'identità europea è necessario che fin dai tempi della scuola gli studenti – cittadini dell'Unione – acquisiscano le conoscenze relative al funzionamento delle sue istituzioni e imparino a riflettere in modo critico sui temi europei.
                  

                     È tuttavia indispensabile anche evitare disparità all'interno degli Stati membri nella integrazione della dimensione dell'UE nell'istruzione scolastica, e tale ragionamento riguarda non solo i programmi (spesso frammentari e manchevoli di complementarità con altre materie insegnate), ma anche la formazione degli insegnanti, i libri di testo (che non sempre danno il giusto risalto ai temi dell'UE) e i metodi di insegnamento (introducendo esempi della pertinenza dell'UE nella vita quotidiana degli studenti).
                  

                     Da parte sua, invece, l'UE dovrà continuare nella sua attività di promozione delle competenze linguistiche, della cittadinanza attiva, della consapevolezza culturale e della comprensione interculturale attraverso un sostegno finanziario continuo e un più ampio accesso alle opportunità di mobilità.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – This report contained some positive provisions specifically regarding the positive and proactive role that the EU can play in everyday life. However, it does not encourage critical engagement or thinking within the EU. This is absolutely crucial for any well rounded and robust learning programme.
It is not simply good enough to blindly accept the authority of the EU project without it being subject to greater scrutiny and debate. If the introduction of an EU dimension into school education is being introduced, then a wider array of views must be taught to school goers than the simple assertion of the immutability of the status quo. That mind set serves no-one and it was for these reasons that I abstained on the report.

David Casa (PPE),
in writing. – Too many Europeans still know too little about the EU, which leads to a distrust in the EU institutions and the false, but growing belief that the European project is failing. Measures need to be taken in order to change this and I voted in favour of this report as it outlines many of them, for example an adequate financial support for student exchange programmes which help greatly in the development of a European mentality and appreciation for the benefits that the EU citizenship brings. Education should be a key component in our struggle against populism and different forms of extremism.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo testo incentrato sull'apprendimento dell'UE a scuola. Sono d'accordo con il fatto che una dimensione UE nell'istruzione dovrebbe consentire agli studenti non solo di acquisire conoscenze e sviluppare il senso di appartenenza e la cittadinanza europea, ma anche di impegnarli in una riflessione critica sull'UE, studiandone i suoi valori fondamentali, e in particolare lo Stato di diritto ed i diritti umani, la sua governance ed i suoi processi decisionali nonché il modo in cui essi influenzano gli Stati membri.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – L'Unione europea sta conoscendo il periodo forse più difficile e complesso della sua storia non soltanto per la persistente crisi economica e sociale, quanto piuttosto per la perdita di fiducia dei cittadini verso le Istituzioni e verso quel progetto europeo che individuava nella cittadinanza e nell'appartenenza all'Europa le sue radici più profonde.
                  

                     La limitata conoscenza da parte dei cittadini del funzionamento e del ruolo dell'Unione alimenta il distacco e fa apparire poco democratici e trasparenti i complessi processi decisionali. Occorre ripartire dalla scuola e dall'istruzione. Molti Stati membri hanno progressivamente integrato la dimensione dell'UE nei programmi scolastici e nella formazione dei docenti ed è su questa strada che occorre proseguire.
                  

                     Programmi come l'Erasmus hanno permesso ai giovani di sviluppare un forte senso di appartenenza e sentirsi cittadini europei, ed è su tale tipo di azioni che l'Unione dovrà concentrarsi anche nel futuro. Così come vanno incentivate le reti e le piattaforme virtuali quali eTwinning, EPALE, School Education Gateway e Teachers' Corner, che permettono un accesso a materiali aggiornati e di elevata qualità per dare ai giovani utili strumenti per apprendere e conoscere l'UE.
                  

                     Credo molto nel ruolo dell'istruzione e dell'educazione per la riscoperta dei valori e del ruolo delle Istituzioni. Pertanto ho votato a favore della relazione.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και τονίζουμε την αυξανόμενη σημασία της ευρωπαϊκής διάστασης στους διαφορετικούς κλάδους, επίπεδα και τύπους εκπαίδευσης, τονίζοντας συγχρόνως την ανάγκη για ευρεία και βαθειά κατανόηση της ιδέας που θα λαμβάνει υπόψη την πολύπλοκη, δυναμική και πολυεπίπεδη φύση της, με την εκμάθηση για την ΕΕ στο σχολείο να αποτελεί την κεντρική συνιστώσα.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση σχετικά με την εκμάθηση για την ΕΕ στο σχολείο αποτελεί μια πράγματι καινοτόμο πρόταση με στόχο την αφομοίωση της ιδέας της ενωμένης Ευρώπης, από νεαρή ηλικία μέσω της σχολικής εκπαίδευσης.
                  

                     Παρά τα θετικά της στοιχεία, όμως, διακρίνονται και αδυναμίες, όπως η παράλειψη αναφοράς των δομικών προβλημάτων που υπάρχουν αυτή τη στιγμή στη λειτουργία της Ένωσης, ενώ προτείνονται και λανθασμένες πολιτικές, όπως η παροχή επιπλέον δυνατοτήτων στην Επιτροπή, έναντι του Κοινοβουλίου, ως προς την εφαρμογή αυτού του προγράμματος. Γι αυτό και αποφάσισα να απέχω από τη ψηφοφορία.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa relazione perché ha l'intento di migliorare il dialogo tra l'Unione europea e le nostre scuole, il che costituisce un chiaro passo in avanti verso una migliore integrazione europea.
                  

                     Sono dell'idea che l'Unione sia portatrice di infinite possibilità ed è nostro compito infatti sensibilizzare tutti i cittadini a quali sono i loro diritti e doveri istruendoli fin dal principio per prepararli inoltre ad essere cittadini di un mondo complesso e globalizzato. Un'educazione in questo senso non può che ampliare le proprie conoscenze e i propri valori aiutando la formazione di un pensiero critico e informato per poter esercitare al meglio i propri diritti. Sono dell'idea che un'istruzione in tal senso non può che incoraggiare un dialogo interculturale contribuendo a combattere la discriminazione e a rafforzare la cittadinanza nonché ad abbattere ulteriormente il divario attuale tra cittadini ed Europa.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – As many as 44% of European citizens do not understand the functioning of the EU and as such feel like their voice is neglected within the Union. It is important, especially amongst young Europeans, that they be aware of their rights and also the history of Europe. This education could be used as a tool against euro-scepticism. Although many Member States already have content on the subject of the EU included in school curricula, the content is often too general, and there is a need for consistency with other subjects being taught.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – Apoio o Relatório do colega Draguici que sublinha de forma positiva o papel que a educação e a escola podem e devem ter no reforço da cidadania europeia.
                  

                     Não podemos, por um lado, conceber juridicamente esta cidadania e apelar à participação dos cidadãos e depois não providenciar a informação necessária que dá sentido a essa participação.
                  

                     E não vale a pena expressarmos tristeza pelas altas taxas de abstenção nas eleições para o Parlamento Europeu porque o investimento tem de ser feito mais cedo.
                  

                     Concordo com uma dimensão europeia do ensino e subscrevo as propostas concretas quer na valorização de iniciativas de sucesso por parte da União (como o Erasmus) quer no âmbito dos Estados-Membros (como na fixação dos curricula e planos de estudo).
                  

Birgit Collin-Langen (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht gestimmt, denn ich unterstütze die Forderung des Berichterstatters nach einem stärkeren Dialog über die EU an unseren Schulen. Die Menschen verlieren immer mehr das Vertrauen in die EU und distanzieren sich von unserer Politik. Europa ist für viele zu weit weg.
                  

                     Das erfahre ich leider auch bei den Schulklassen, die ich regelmäßig hier im Parlament begrüßen darf: Kenntnisse über Europa sind nicht ausreichend vorhanden. Hier müssen wir dringend Abhilfe schaffen, hier müssen wir etwas ändern. Wir müssen Europa den Menschen näher bringen. Es ist der richtige Ansatz, in Schulen bessere Informationen über Europa und seine Funktionsweise zu vermitteln.
                  

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report. We oppose any form of EU interference in Member States' national curricula, especially with regard to the EU being better highlighted in teaching materials, disseminating EU propaganda and calling for more funding to do so. The EU has no competency in the education systems of Member States and in fact is going against Article 165 of the TFEU which states that the EU ‘fully respect the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – Sono totalmente a favore di questa relazione volta ad incoraggiare lo sviluppo e la promozione di una dimensione europea nell'istruzione, indispensabile per aiutare i cittadini a comprendere meglio l'Unione europea e a ravvicinarli ad essa. Solo investendo nell'istruzione è possibile trasmette i valori e far conoscere e comprendere la storia, presupposti essenziali per la comprensione reciproca, la convivenza pacifica, la tolleranza e la solidarietà. Altresì è necessario promuovere e incoraggiare le competenze multilinguistiche e interculturali dei ragazzi come anche degli educatori, offrendo opportunità di mobilità, l'apprendimento tra pari e gli scambi delle migliori pratiche.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – Amidst the threat of radicalisation striking at the heart of shared values, it becomes even more pertinent that our youths are empowered to make the European project their own. Education on EU values, such as social inclusion, solidarity, democracy, good governance and rule of law are common treads in European culture which can facilitate students' understanding and contribute towards the development of European societies.
Most Member States teach European studies; European values and culture go beyond the study of formal structures and processes. I call upon the Commission to strengthen its contribution towards facilitating education on European values and culture by contributing towards educators' continuous training opportunities, provide common guidelines that set high standards in education, support networking and sharing of good practices and provide teachers with e-learning platforms and digital materials that facilitate their teaching.
Teaching European values and culture is not, however, just for the classroom, and measures of informal and non-formal education that create links between youths and the institutions, and that bring students and teachers from different Member States together, need to be strongly supported.

Ignazio Corrao (EFDD),
per iscritto. – Nonostante gli studenti e i giovani rappresentino una risorsa fondamentale per il futuro dell'Unione europea, questi conoscono ancora troppo poco l'Europa. Sostenere la necessità di rendere l'insegnamento della cittadinanza europea un elemento effettivamente operativo della programmazione scolastica e non un argomento da trattare episodicamente in occasione di iniziative e progetti ‘una tantum’ è diventato necessario.
                  

                     La relazione evidenzia la necessità di acquisire conoscenze sull'Unione europea già dai primi anni della scuola, permettendo ai giovani di conoscere i valori europei, sviluppare un senso di appartenenza, impegnarsi anche in valutazioni critiche riguardo i lavori dell'Unione europea o semplicemente ‘conoscere di più’ riguardo le sue istituzioni. A causa della poca conoscenza dei sistemi dell'UE si sta verificando una crisi di legittimità, la voce dei cittadini europei non è rappresentata abbastanza e questi hanno poche opportunità per intervenire direttamente in questioni fondamentali dell'UE.
                  

                     Di certo una presenza adeguata dei temi della cittadinanza UE nei programmi scolastici è una condizione di base per l'esercizio di una cittadinanza europea consapevole ed attiva; per questa ragione mi esprimo con voto positivo.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – El propósito de este informe es el de introducir una dimensión europea en la educación en las escuelas para restaurar la confianza de los ciudadanos en la Unión Europea. Pero el informe obvia los motivos por los cuales ha aumentado la desconfianza y el descrédito de los ciudadanos hacia la actual UE. Con total cinismo, el informe promueve los principios y valores recogidos en el Artículo 2 del Tratado de la UE, pero no critica la violación sistemática de estos mismos principios en el propio territorio de la UE. Por estos motivos no he podido votar a favor.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – La risoluzione del Parlamento europeo prende in considerazione un tema cruciale per le giovani generazioni europee: comprendere i valori fondamentali dell'Unione europea e coinvolgere attivamente i cittadini nella realtà delle istituzioni e nelle opportunità concrete che esse offrono.
                  

                     Ho votato a favore di questa risoluzione, perché ritengo che tutte le istituzioni europee, con gli Stati membri attuali e candidati, debbano rispondere al diffuso sentimento di euroscetticismo che si è nutrito, negli ultimi anni, di una conoscenza limitata del funzionamento e del valore aggiunto dell'Unione europea da parte dei cittadini. Credo, altresì, che la risoluzione votata individui strumenti efficaci per far fronte a questa situazione, tra cui l'introduzione di programmi formativi ad hoc nelle scuole, insieme alla necessità di avere educatori con competenze interculturali, multilinguistiche e digitali, al passo con le esigenze delle nuove generazioni. Sostengo pienamente il ruolo della cittadinanza attiva e partecipativa, che riconosca la diversità culturale tra e negli Stati membri come una ricchezza e i valori comuni come un'opportunità.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Crizele politice și economice prin care a trecut Uniunea Europeană au făcut ca locuitorii cetății să-și piardă încrederea în aceasta. Am votat pentru acest proiect ce are ca scop informarea cetățenilor și implicarea acestora în proiectul de unificare europeană, deoarece, după cum arată un sondaj de opinie Eurobarometru realizat în anul 2014, 44% din cei intervievați nu cunosc mecanismele prin care funcționează UE.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – Sokszor elhangzik az, hogy a mai diákok túlterheltek az oktatási anyagot illetően, a tudatos polgárok nevelésének viszont helye van az oktatásban, ezen belül pedig az uniós ismeretek, az Európai Unió történelmének és értékrendszerének közelebbről való elsajátítsa, minden európai diák tananyagát kell, hogy képezze.
                  

                     A tagállamoknak, de az Európai Bizottságnak is lényeges szerepük van abban, milyen formában továbbítják a jövő generációinak az EUSZ 2. cikkében meghatározott közös értékeket. Nagyon fontos, hogy a közös európai keresztény-zsidó értékek mentén felépített szabad Európa gyökereivel, jelenlegi működésével, valamint az európai demokratikus együttélés elveivel is időben megismerkedjenek a diákok. Helyi szinten elsősorban az segíthet, ha a tanárok és a diákok több támogatást és lehetőségeket kapnak az uniós dimenzió megismeréséhez és továbbadásához.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – W sprawozdaniu sporządzonym przez Damiana Drăghiciego i zatytułowanym ‘Nauczanie o UE w szkołach’ wyrażono nadzieję, że opisane w nim działania będą ‘od wczesnego wieku, również poza klasą szkolną’ zwalczać zjawisko nazwane w sprawozdaniu ‘przekonaniem o istnieniu deficytu demokratycznego’ i ‘powszechnym eurosceptycyzmem’, a także tworzyć ‘poczucie przynależności do UE’ oraz ‘akceptację dla społeczeństw wielokulturowych i wielonarodowych’.
                  

                     Aby sprostać takim ambicjom, wymaga się od państw, by wszelkimi metodami w trybie pilnym nasiliły tzw. ‘edukację polityczną’ ukierunkowaną na obywatelstwo Unii i by przeznaczyły na ten cel więcej środków finansowych. Według dokumentu wykorzystać do tego należy wszelkie środki i narzędzia. Jestem zdecydowanie przeciwko samej logice sprawozdania – uważam, że nauczanie w szkołach i edukacja pozaszkolna należy do właściwości państw członkowskich, w które Unia nie powinna nigdy ingerować.
                  

                     Zagłosowałem przeciw.
                  

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I cannot support this report, the premise of which undermines the fact that Member States alone are responsible for the content and organisation of their education systems. This report repeatedly proposes actions that go beyond the scope of EU competence and that promote an overtly pro-EU agenda and a specifically European approach to the teaching of history. This slanted approach is a very good example of why education systems should remain firmly in the hands of Member States.

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Implementarea eficientă a programului ‘Europa pentru cetățeni’ poate și trebuie să contribuie la îmbunătățirea participării cetățenilor la procesele decizionale.
                  

                     Consider benefică dezvoltarea și promovarea pe scară cât mai largă a platformelor virtuale eTwinning, EPALE și School Education Gateway (portalul educației școlare), dar și Teachers' Corner (Spațiul profesorilor), pentru a facilita accesul la materiale didactice de înaltă calitate, ușor de utilizat și actualizate, relevante pentru cunoașterea UE și disponibile în toate limbile Uniunii.
                  

                     În plus, este benefic rolul birourilor de informare ale instituțiilor europene în ceea ce privește încurajarea relațiilor cu instituțiile de învățământ, cu organizațiile de tineret și cu media la nivel național, regional și local, pentru a se asigura că tinerii înțeleg rolul pe care îl joacă instituțiile în viața lor de zi cu zi.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – De nombreux citoyens européens ne se sentent pas concernés par le projet de construction européenne. Cette distance est due à un manque de connaissances sur l'Union européenne. Partant de ce constat, ce rapport d'initiative s'intéresse à la dimension européenne dans l'enseignement, et vise à encourager le partage de bonnes pratiques entre les réseaux nationaux et européens qui participent et contribuent à l'apprentissage de l'Union européenne à différents niveaux. Considérant que l'enseignement tient un rôle déterminant dans le partage de connaissances et le développement d'un sentiment d'appartenance à l'Union européenne, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – Ce rapport, sans valeur juridique contraignante, vise à développer la dimension européenne dans l'enseignement. Il est important que les plus jeunes aient une connaissance accrue de l'Union européenne afin qu'ils puissent développer des compétences linguistiques, une sensibilité culturelle et un sentiment d'appartenance en tant que citoyen européen. Les différents programmes mis en place jouent un rôle essentiel dans l'apprentissage de l'Union européenne. J'ai naturellement soutenu ce rapport.
                  

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. – On assiste depuis plusieurs années à une grave crise de confiance des Européens vis-à-vis de la construction européenne.
                  

                     Les réponses à apporter sont au moins de deux ordres: il faut que l'Europe prouve son efficacité à répondre aux défis majeurs auxquels elle est confrontée, et il faut en même temps que la démocratie s'impose dans son fonctionnement pour que les citoyens s'y retrouvent enfin.
                  

                     Ce rapport traite d'une partie de la question, et propose des actions concrètes pour faire émerger une ‘identité européenne’.
                  

                     Il est ainsi rappelé que l'école joue un rôle fondamental. Et proposé que les différents systèmes éducatifs des États membres intègrent dans les programmes une approche européenne, en particulier pour l'histoire du continent.
                  

Jean-Paul Denanot (S&D),
par écrit. – Cette résolution est importante en ce qu'elle constitue un support et un appui pour les associations et les organisations engagées dans la défense et la promotion de l'Union européenne.
                  

                     Partant du constat qu'une connaissance insuffisante de l'Union et une mauvaise compréhension de sa valeur ajoutée concrète peuvent contribuer à la perception d'un déficit démocratique et donner lieu à une propagation de l'euroscepticisme dans les États membres et les pays candidats, ce texte fait un rappel bienvenu sur l'ensemble des outils et dispositifs déjà existant et ceux qu'il reste à inventer pour faire de l'École l'alliée et le vecteur d'une culture européenne partagée. Il demande à la Commission de proposer un cadre commun et d'élaborer des lignes directrices assorties d'exemples concrets qui seraient mises à la disposition des États membre. Ceux-ci – tout en respectant leur compétence dans le domaine de l'éducation et de la formation – sont incités à faire encore davantage.
                  

                     Je partage pleinement le contenu de cette résolution qui fait de l'école et des apprentissages le point de départ essentiel du processus de construction de la citoyenneté européenne et des institutions de l'Union.
                  

William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report. We oppose any form of EU interference in Member States' national curricula, especially with regard to the EU being better highlighted in teaching materials, disseminating EU propaganda and calling for more funding to do so. The EU has no competency in the education systems of Member States and in fact is going against Article 165 of the TFEU which states that the EU ‘fully respect the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’.

Gérard Deprez (ALDE),
par écrit. – J'ai soutenu l'adoption de ce rapport invitant les États membres à renforcer la dimension européenne dans l'éducation.
                  

                     De nombreux citoyens européens ne se sentent pas proches du projet européen. Une distance qui est notamment liée à un manque de connaissances sur l'Union européenne. Il ressort d'un sondage que 44 % des Européens ne comprennent pas le fonctionnement de l'Union européenne et que beaucoup estiment qu'ils ne peuvent pas faire entendre leur voix.
                  

                     Alors que nous vivons une crise d'identité majeure et que l'on constate partout une montée alarmante de l'euroscepticisme, il me semble essentiel de mieux intégrer la dimension européenne dans les programmes scolaires et d'intégrer cette dimension avec les autres matières enseignées afin que les générations actuelles et futures connaissent mieux leurs droits, apprennent l'histoire de l'Europe et soient informés des multiples façons qui leur permettent de s'impliquer pour une Europe meilleure.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Ce rapport vise à renforcer l'intérêt des jeunes générations pour l'Union européenne, notamment en insistant sur la citoyenneté européenne et en dénonçant l'euroscepticisme et le populisme. C'est bien sûr oublier que la citoyenneté est intrinsèquement liée à la nationalité et donc aux Nations. Pour promouvoir l'eurofédéralisme dans les programmes scolaires, le texte semble ignorer les prérogatives des États membres en matière d'éducation. Or cette dernière relève pourtant de la compétence des États, conformément à l'article 6 du traité FUE. Pour cette raison et parce que l'instrumentalisation de l'éducation à des fins idéologiques n'est pas tolérable, j'ai voté contre ce texte.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Не подкрепих този доклад и ще обясня защо. Смятам, че трябва да оставим обучението и програмите за обучение на държавите членки и да не претендираме за правомощия, които не са предвидени в договорите. Аз защитавам идеята за субсидиарност и смятам, че ние нямаме правомощията да налагаме подобни съвети, като например в този доклад за изучаване на ЕС в училищата в Европа.
                  

                     А и вижте причините, които са заложени в този доклад - да се предотврати евроскептицизмът! Аз не се смятам за евроскептик и моето мнение е, че ЕС като политическa и икономическа общност предоставя много предимства, които страна като моята не би имала, в частност общия пазар и свободната търговия. Въпреки това смятам, че да се изучава ЕС и историята на създаването на Съюза, с цел да се засили европейската принадлежност на гражданите, както се посочва в доклада, не е това, за което се борят моите избиратели - ние искаме Европа на нациите! Не федерална Европа!
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – De acordo com uma sondagem de opinião, 44% dos europeus não compreendem o funcionamento da UE e muitos sentem que a sua voz não é ouvida na União Europeia. De acordo com um relatório, em 2013 já existia na maioria dos Estados-Membros algum conteúdo sobre a UE em todos os níveis de ensino, exceto em quatro onde não se encontrou qualquer menção no ensino primário.
                  

                     Concordo que esta situação pode ser corrigida se os cidadãos forem mais bem informados e encorajados a envolver-se e a participar ativamente no projeto de unificação europeia. Para isso, é fundamental reforçar a dimensão europeia na educação, a fim de superar o euroceticismo e preparar os cidadãos para viverem e trabalharem num mundo cada vez mais complexo e globalizado.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Em poucas palavras, este relatório defende a disseminação nas escolas de propaganda a favor da UE. Uma espécie de catequização, entendida como tendo uma ‘importância crucial’ para restabelecer a confiança dos cidadãos ‘no mérito e na necessidade do processo de integração europeu’.
                  

                     Ou seja, a falta de confiança dos cidadãos na UE não reside nas políticas que esta promove e nas suas consequências devastadoras na vida quotidiana das pessoas, em especial dos trabalhadores e do povo, mas sim no facto de as pessoas terem um conhecimento limitado sobre a UE e sobre o seu modo de funcionamento. Por essa razão se defende um ensino específico, orientado e formatado pelos ‘valores da UE’, que altere a perceção errada (pois claro) que os cidadãos têm da UE. Defende-se, assim, a imposição do pensamento único desde tenra idade.
                  

                     Pelo caminho, conceitos como o da formação integral do indivíduo são atirados borda fora, não vão eles estimular a criatividade e o pensamento crítico, quando o que importa é ‘preparar para as necessidades do mercado de trabalho’, a ‘formação profissionalizante’.
                  

                     O relatório defende a harmonização da estrutura de conhecimentos e de conteúdos curriculares, ignorando as especificidades dos sistemas educativos de cada país.
                  

                     Não tem ponta por onde se lhe pegue este relatório. Obviamente votámos contra.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: il s'agit d'une véritable œuvre de propagande massive.
                  

Laura Ferrara (EFDD),
per iscritto. – È necessario potenziare la dimensione europea dell'istruzione scolastica per consentire agli studenti non solo di acquisire conoscenze e sviluppare il senso di appartenenza e di cittadinanza europea, ma anche per impegnarli in una riflessione critica sull'UE e sui suoi valori fondamentali, sanciti nell'articolo 2 TUE, in primis il riconoscimento dello Stato di diritto e il rispetto dei diritti umani.
                  

                     Assolutamente condivisibile è la denuncia, presente nella relazione, dei deficit democratici dell'Unione, che si manifesta in un crescente divario tra la voce dei cittadini e le istituzioni UE. A tal proposito è di fondamentale importanza ristabilire uno stretto legame con i cittadini, attraverso un loro maggiore coinvolgimento nel processo decisionale democratico.
                  

                     Condividiamo inoltre la necessità di rafforzare lo studio dell'educazione civica per consentire agli studenti di pensare in modo critico e formarsi opinioni informate ed equilibrate, rafforzando la cittadinanza attiva e responsabile e incoraggiando il dialogo interculturale, interreligioso e l'esercizio dei diritti e delle responsabilità democratiche, tra cui il diritto al voto.
                  

Santiago Fisas Ayxelà (PPE),
por escrito. – He votado a favor de este informe, ya que considero que el fomento del diálogo sobre la Unión en nuestras escuelas es crucial para restaurar la fe de los ciudadanos en el proceso de integración europeo, a la par que para preparar a los ciudadanos para vivir en un mundo globalizado y complejo.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – There is no doubt that we need to know a lot more about the guts of the EU, considering its impact now on our own legislation, on our lives; no doubt either this should begin as early in life as possible. But who controls the agenda, who writes the curriculum, how much will be included in that syllabus about the amount of damage the EU is doing? I abstained.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Začlenenie európskej dimenzie do vzdelávania a učenie o Európskej únií v školách v členských štátoch je veľmi dôležité a má za cieľ pomôcť vytvoriť zmysel pre európske občianstvo, prehĺbiť znalosti o úlohách a hodnotách Európskej únie a pomôcť tak riešiť prehlbujúci a široký euroskepticizmus naprieč Európskou úniou. Predmetné opatrenia by mali umožniť lepšie pochopenie histórie a kultúry Európskej únie, tvorbu politík a rozhodovací proces, a umožní kritické uvažovanie o európskych záležitostiach v občianskom a medzi kultúrnom dialógu. Hlavným cieľom Európskej únie by malo byť zahrnutie európskeho rozmeru do vzdelávania a viac informovať školákov o prínosoch európskeho občianstva a podporovať medzikultúrne, nediskriminačné a inkluzívne vzdelávanie na školách a univerzitách v členských štátoch Európskej únie.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto contrario perchè questa relazione è strumentalizzata in favore di un supporto acritico all'Ue.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με την εκμάθηση για την ΕΕ στο σχολείο, καθώς η έκθεση θεσμοθετεί την επιβολή πρωτόγνωρων αντιλήψεων στην εκπαίδευση, ουσιαστικά δεν συνιστά τίποτα παραπάνω από απροκάλυπτη προπαγάνδα και πλύση εγκεφάλου στους μαθητές.
                  

Ashley Fox (ECR),
in writing. – In my view this own-initiative report is very damaging. It looks to give school students a biased view of the EU. It will force schools to give only a positive view of the EU.
I strongly believe that the report strengthens the case for why education systems and curricula must remain protected from EU intervention and should remain in the hands of Member States.

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – I believe this report is absolutely fundamental for the future of the EU, as it will introduce real concrete measures at EU level and to Members States to achieve learning EU at school.
The inclusion of the European dimension in education, with learning EU at school being a crucial component, aim at creating a sense of European citizenship and at deepening knowledge of the role of EU values to tackle the widespread Euroscepticism. It will allow a better understanding of the EU's history and culture as well as its policy-making decision process, and will enable children to critically reflect on European matters and to engage themselves in the civic and intercultural dialogue that reflects the diversity of the Union.
We must be committed to EU values and to fighting Euroscepticism. Our goal has to be including a European dimension in education to strengthen European citizenship and promote intercultural, non-discriminatory and inclusive education in school and university.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – Az uniós polgárok általánosságban jelenleg kevés ismerettel rendelkeznek az Európai Unióról és intézményeinek működéséről, nem érzik magukhoz közel, sőt, inkább távolinak érzik Brüsszelt, az uniós intézményeket. Ezen úgy lehet változtatni, ha a polgárok megfelelőbb tájékoztatásban részesülnek, ennek az egyik központi módja pedig az iskolai oktatás uniós dimenziójának növelése.
                  

                     A nemzeti alaptantervek európai dimenzióra vonatkozó részei gyakran túl általánosak, ezáltal megnehezítik azt, hogy a tanulók átfogó képet kaphassanak az Unióról. Tekintettel az állampolgárok mindennapi életére gyakorolt hatására, az Uniónak nagyobb láthatóságot kell kapni az oktatási anyagokban, a nevelés minden szintjén és minden formájában. Olyan példákat kell keresni, amelyek az EU a tanulók mindennapi életében betöltött szerepét mutatják be.
                  

                     Európai szinten ki kell használni az uniós programok által az oktatás és a kultúra terén kínált lehetőségeket a nyelvismeret, az aktív polgári szerepvállalás, a kulturális érzékenység és az interkulturális megértés előmozdítása érdekében. Az ezek által a programok által biztosított mobilitási lehetőségekhez való szélesebb körű hozzáférés elengedhetetlenek ahhoz, hogy biztosítsuk és növeljük a fiatalabb generáció állampolgári öntudatát és polgári részvételét.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – A jelentés mellett teszem le a voksom. Azzal, hogy az európai identitástudatot is kihozzuk a válságból, az iskolákban fontos, hogy párbeszéd alakuljon ki Európai Unióról, hogy a polgárok újra higgyenek az európai integrációs folyamat előnyeiben. Számos állampolgár korlátozott tudással rendelkezik az Unióról. Ezért támogatom, hogy növelni kell az EU láthatóságát a tankönyvekben, valamint az európai ismeretek oktatásának tükröznie kell az Unió és a tagállamok közötti bonyolult viszonyt: az Uniót a tagállamok saját történelmükkel és kultúrájukkal formálták, és fejlődése továbbra is elválaszthatatlan a tagállamoktól.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – No hay duda alguna sobre los enormes beneficios, económicos, sociales, etc., que la existencia de la UE ha aportado a los Estados y los ciudadanos que la conforman. No obstante, la UE es una gran desconocida para gran parte de nuestros ciudadanos, por lo que es más importante que nunca que exista un diálogo sobre la UE en nuestras escuelas, asociaciones y espacios públicos a fin de restablecer la confianza de los ciudadanos en las ventajas y la necesidad del proceso de integración europea. Es nuestra obligación animar a los ciudadanos a participar y a interesarse de manera activa por el proyecto de la unificación europea. Por estos motivos he votado a favor del informe.
                  

Elisabetta Gardini (PPE),
in writing. – I voted yes on this report because I think that all young people should have the right to learn how they are governed, and as the EU has come to play a larger and larger part of this governance it is only natural that young people's political education should reflect this. As the report mentions a 2014 Eurobarometer poll showing that 44% of EU citizens felt that they had a limited understanding of how the EU works, I believe that this limited understanding can breed suspicion towards the EU and can drive people to populism.

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Investire sullo sviluppo di una responsabilità civica e sociale dei giovani e contribuire alla crescita di un sentimento europeista che si riconosca nei valori del dialogo interculturale e nella lotta alle discriminazioni sono ambizioni imprescindibili per l'Unione europea, da sempre capofila nella promozione di politiche a tutela dei diritti umani.
                  

                     Per questo voto favorevolmente ad un impegno sempre maggiore dell'Europa, che servendosi di linee di finanziamento dedicate e programmi specifici, riesca ad incoraggiare la crescita del senso di cittadinanza europea soprattutto tra i più giovani attraverso un percorso educativo costante ed approfondito dalle scuole primarie all'università, rispondendo con un'educazione all'inclusione, al confronto e alla responsabilità sociale all'euroscetticismo in crescita.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho sostenuto con convinzione la risoluzione del PE ‘Apprendere l'UE a scuola’, perché oggi l'Unione europea si trova ad affrontare una difficile e lunga crisi economica che sta avendo gravi effetti anche sulla stabilità politica dell'Europa e sui valori fondanti dell'Unione.
                  

                     Il concetto di una dimensione europea nell'istruzione è fondamentale per accrescere la consapevolezza degli studenti dell'Unione sull'importanza di sviluppare una cultura valoriale europea che tenga conto dello studio delle lingue e della mobilità giovanile e del sistema di coordinamento tra istituti scolastici.
                  

                     Tenendo in considerazione la scarsa conoscenza dell'Unione europea da parte dei cittadini, l'apprendimento a scuola potrebbe costituire un volano per la diffusione culturale e civica dei valori europei, attraverso l'introduzione di una specifica materia quale l'educazione alla cittadinanza.
                  

                     Nonostante gli strumenti già a disposizione dell'Unione europea e degli Stati membri per promuovere il dialogo interculturale, sono necessari maggiori sforzi per garantire un sostegno finanziario di più ampio accesso alle opportunità offerte dall'UE.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über den Erwerb von Kenntnissen über die EU an Schulen gestimmt, weil ich mir grundsätzlich wünsche, dass Kinder und Jugendliche in der Schule besser vorbereitet werden auf eine kritisch-konstruktive Auseinandersetzung mit der EU und ihrer Politik. Wir alle profitieren davon!
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Besonders gerne nehme ich Termine an Schulen meiner Region war, um über die Funktionsweise der EU zu berichten und junge Menschen für Europa zu begeistern. Daher unterstütze ich die Entschließung des Parlaments, die Lehrpläne über die EU-Themen in den einzelnen Mitgliedstaaten anzugleichen und weiterhin finanziell deren Umsetzung zu unterstützen.
                  

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – L'objectif de ce rapport est de faire en sorte que les enfants s'approprient dès le plus jeune âge le drapeau de l'Union européenne comme étendard méritant allégeance.
                  

                     Véritable monument de propagande contre les volontés manifestes et grandissantes d'une autre Europe, ce rapport n'hésite pas à proposer l'homogénéisation des programmes scolaires en intégrant un volet sur la citoyenneté européenne et, surtout, à soutenir que l'Union serait mieux placée pour définir les programmes que les États membres.
                  

                     L'éducation est l'un des rares domaines où les États membres ont encore une compétence exclusive, ce qui provoque l'ire des députés pro-UE, bien souvent les mêmes qui promeuvent l'enseignement du genre. Ce point est d'ailleurs abordé avec la demande d'un enseignement promouvant le multiculturalisme et la non-discrimination.
                  

                     Notre groupe a déposé une résolution alternative rappelant que l'éducation est du ressort exclusif des États membres et que les savoirs fondamentaux doivent être prioritaires sur l'idéologie.
                  

                     J'ai bien entendu soutenu la proposition de Dominique Bilde et voté contre le rapport Draghici.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – La mayor parte de los aspectos a los que nos hemos opuesto se deben a la vaguedad del concepto de dimensión europea que se utiliza. No somos contrarios a que se imparta en los diferentes niveles formativos una mayor información sobre la UE, es más creemos que un mayor conocimiento sobre procedimientos y competencias de los organismos de la UE es algo a todas luces positivo. Sin embargo pensamos que no es conveniente confundir formación con propaganda, y en este sentido este informe no prevé ni incorpora las causas ni responsabilidades de los autores causantes de la situación de desigualdad en la que vivimos en la Europa actual, mientras que por el contrario, abunda en precisiones adicionales sobre el término euroescepticismo. Observamos la existencia de aportaciones positivas y relevantes, pero el ánimo general del informe creemos que tiene un objetivo destinado a subsanar un déficit de legitimidad, como el que sufre el proyecto europeo en diferentes regiones, antes que a dar a conocer a la población el funcionamiento, las causas y las consecuencias del proyecto europeo. Por este motivo nuestro voto ha sido abstención.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Consider important acest raport deoarece consolidarea dialogului despre UE în școlile, asociațiile și spațiile noastre publice este esențială pentru restabilirea încrederii cetățenilor în avantajele procesului de integrare europeană.
                  

                     În prezent, cetățenii au prea puține cunoștințe despre UE și despre modul în care funcționează instituțiile acesteia, însă acest lucru s-ar putea schimba dacă aceștia ar fi mai bine informați și încurajați să se implice.
                  

                     La nivel european, posibilitățile oferite de programele UE în domeniul educației și culturii ar trebui să fie exploatate la maximum, pentru a îmbunătăți competențele lingvistice și pentru a promova conceptele de cetățenie activă, conștiință culturală și înțelegere interculturală.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – Along with my fellow Labour MEPs, I abstained on this report because, although we fully support citizenship education in schools, we do not believe that it should be decided at an EU level. Education is a Member State competence, therefore it is up to Member States and regional governments, where authority lies on education policy, to determine the curriculum in schools.

Sylvie Guillaume (S&D),
par écrit. – L'Europe méconnue et victime de désaffection au moment des élections européennes: tel est le résultat de la portion congrue réservée aux affaires européennes dans l'enseignement.
                  

                     Partant de cette analyse et considérant la valeur ajoutée certaine que présente une sensibilisation accrue aux avantages des politiques européennes comme la libre circulation des personnes et des services dans l'Union et les programmes de mobilité, j'ai voté en faveur du rapport d'initiative de mon collègue Draghici.
                  

                     J'ai la conviction que si le déficit démocratique européen se creuse aujourd'hui, il est en partie dû à une forte méconnaissance de ce que l'Europe fait au quotidien pour nos citoyens. Aussi, j'estime que l'UE devrait être plus visible et mieux intégrée dans le matériel pédagogique et les activités extrascolaires organisées dans les États membres.
                  

                     Par une connaissance accrue des institutions et de l'histoire européenne, il s'agit aussi de contribuer à l'élaboration de réflexions critiques sur l'UE et de faire de nos jeunes des citoyens engagés dans la vie de leur cité et dans le dialogue interculturel.
                  

                     Ce rapport reconnaît également le rôle des partenaires sociaux et de la société civile dans ce travail pédagogique, qui mérite aussi d'être soutenu à tous les niveaux.
                  

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. It is increasingly important for students to gain an understanding of the mechanisms of the European construct in which they live and the growing impact of the European Union in their lives.

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – Enhancing dialogue about the European Union and its institutions in schools would be an innovative method for educating citizens on the European political process. Greater education on the EU would encourage EU citizens to engage with the EU institutions more frequently and simultaneously combat Euro-scepticism. Rapporteur Drăghici notes that 44% of European citizens feel that they have limited understanding of how the EU works and 52% of Europeans believe that their voice does not count in the EU. The benefits would be manifold if schools within the Union were to disseminate information regarding the functioning of EU institutions and their competences. This initiative would also help to celebrate the cultural and linguistic diversity of the EU, which, in turn would help to resolve several challenges which it faces, and for these reasons I support the motion.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of this motion as education is a key feature of European integration. It is important to continue the work currently in place and foster these European programmes to allow for the continued sharing of good practices among networks. It is beneficial that this support is urged by the report to include the continued active distribution of information on European educational programmes such as Europe for Citizens. As progress continues it is a necessity that funding is appropriately increased to ensure that EU education is available to all ages.

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – Whilst there are many aspects of this report which I can support, I think that Members of this House are deluding themselves if they think that hostility to the EU can or should be ‘educated’ out of people. I support the EU and will vote in June for Scotland to remain in. However the EU has no role in directing Member States as to what should be taught in schools, and reports of this kind will do nothing positive for those of us arguing against Brexit.

Филиз Хюсменова (ALDE),
в писмена форма. – Уважаеми г-н Председател, уважаеми колеги, подкрепих доклада за ‘Обучение за Европейския съюз в училище’, тъй като смятам, че предвижданите в него мерки ще подобрят информираността и заинтересоваността на европейските граждани за европейските мерки, влияещи върху техния живот.
                  

                     Въвеждането на изучаване на Европейския съюз ще доведе до по-добро разбиране на неговите институции и взаимоотношенията между тях, механизмите и сроковете на тяхната работа, както и за подобряване на информираността по отношение на правата, които Съюзът предоставя на своите граждани и средствата за тяхната защита.
                  

                     Не на последно място - обучението за Европейския съюз ще припомни на децата в Европа историческите причини за неговото създаване и необходимостта от опазването му в името на нашето общо пространство на правосъдие, свобода сигурност и солидарност.
                  

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – The objective of this report is to conclude a European dimension in education in order to strengthen European citizenship and promote intercultural, inclusive education in schools. By learning EU at school pupils would better understand their European citizenship, the EU's cultural history as well as its policy-making decision process. I have voted in favour of this report that promotes the educational values and future networks and exchanges at all educational levels.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o učenju o EU-u u školama (2015/2138(INI)), s obzirom da je neophodno nastaviti s europskom integracijom koja uključuje i zajedničke standarde što se tiče učenja u školama o Europskoj uniji. Svjedoci smo da mali broj građana poznaje EU, europske institucije i primjerice slabo poznaje zajedničku europsku povijest.
                  

                     Raste euroskepticizam, nepovjerenje prema europskim institucijama, što dokazuju mnogobrojne ankete i slab odaziv birača na europskim izborima. Potrebna je minimalna zajednička razina obrazovanja o europskim temama jer integraciju ne čine samo primjerice države, institucije, zakoni, tržište i dr., već su to prije svega građani koji razumiju zajednički smisao stvaranja europskog okruženja.
                  

                     U tome je važna uloga država članica da podrže, revidiraju i ažuriraju svoje obrazovne sustave i sve dijelove kurikuluma povezane s EU-om na svim razinama obrazovanja. Osim takvog procesa, držim da je izuzetno važno uz nacionalni aspekt obrazovanja uključiti i obavezu implementacije regionalne i lokalne dimenzije obrazovanja kako bi se uz ‘izgradnju’ europskog identiteta, očuvala lokalna i regionalna dimenzija identiteta građana Europske unije.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Ce rapport porté par le député socialiste Damian Drăghici est une véritable œuvre de propagande massive.
                  

                     Il s'agit donc une nouvelle fois de tenter de passer outre les prérogatives des États membres en matière d'éducation (laquelle est toujours une compétence exclusive des États, selon l'article 6 du TFUE) afin de faire de nos chères têtes blondes de bons petits soldats à la solde de l'euro-fédéralisme.
                  

                     En toute logique, mon vote s'est porté contre ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report. We oppose any form of EU interference in Member States' national curricula, especially with regard to the EU being better highlighted in teaching materials, disseminating EU propaganda and calling for more funding to do so. The EU has no competency in the education systems of Member States and in fact is going against Article 165 of the TFEU which states that the EU ‘fully respect the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’.

Petr Ježek (ALDE),
písemně. – Nedostatečná znalost EU a jejího fungování je bezesporu jedním z důvodů klesající důvěry evropských občanů a rozšiřujícího se euroskepticismu. Domnívám se, že abychom podpořili lepší pochopení tzv. přidané evropské hodnoty a prohloubení evropské identity občanů, měly by jednotlivé členské státy více a srozumitelně informovat o faktech o EU a jejím fungování. A je jen logické začít u vzdělávání nejmladší generace, tedy žáků a studentů. Souhlasím i s tím, že je třeba pomoci učitelům v jejich nelehké práci, a to prostřednictvím školení, adekvátních výukových materiálů i dostatečnými financemi.
                  

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Damian Drăghici concernant l'apprentissage de l'Union européenne à l'école.
                  

                     Ce rapport vise à renforcer la dimension européenne dans l'enseignement et ainsi la promotion des valeurs de l'Union et de ses États membres. Tout en insistant sur la diversité culturelle des États membres sur laquelle l'UE s'est construite, cet enseignement permettra d'affirmer le rôle des États membres dans le développement et l'influence de l'Union. Je soutiens cela et appelle la Commission à mettre au point un cadre commun et à élaborer des lignes directrices pour renforcer la dimension européenne dans l'éducation.
                  

                     Cette résolution a été adoptée à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – 44 % des Européens ne comprennent pas le fonctionnement de l'UE. Il est très important que les jeunes européens apprennent à se familiariser avec les valeurs de l'UE.
                  

                     Ce rapport propose de créer un cadre commun aux États membres pour une dimension européenne dans l'éducation. Il s'inscrit donc dans un effort d'ouverture de l'UE et des institutions pour combattre l'euroscepticisme.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Bernd Kölmel (ECR),
schriftlich. – Der Drăghici-Bericht ‘EU in der Schule lernen’ sieht vor, dass künftig Lehrinhalte des schulischen Unterrichts EU-weit einheitlich geregelt werden sollen. Dies betrifft insbesondere die Funktionsweise der Institutionen der Europäischen Union.
                  

                     Ich lehne die in diesem Bericht genannten Vorschläge entschieden ab, da sie die verfassungsrechtlich geregelte Zuständigkeit der deutschen Bundesländer für den Bereich der schulischen Bildung verletzen und den Schülern ein undifferenziertes Bild der Europäischen Union vermitteln sollen.
                  

Kateřina Konečná (GUE/NGL),
písemně. – Přestože jsem se zprávou kolegyně Drăghiciové v principu souhlasila, nemohla jsem ji v konečném hlasování podpořit a rozhodla jsem se zdržet. Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. dubna 2016 o vyučování o EU ve škole sice mířilo dobrým směrem, ale školství stále považuji za doménu národních států. Je ovšem pravdou, že členské státy by měly v informování o pravomocech, činnostech a výsledcích práce evropských institucí výrazně přidat. Informovanost o možnostech, které EU poskytuje, jsou často žalostné a vedou k tomu, že např. dotace si často přerozdělují stále ti samí, a zejména ti, kteří je nepotřebují (viz Čapí hnízdo). Na druhou stranu se mi však nelíbilo, že kolegyně Drăghiciové dává všechny kritiky současného fungování EU do škatulky euroskeptiků. Osobně se totiž sice považuji za kritičku EU, ale nikoliv euroskeptičku. Domnívám se, že současný kurz evropské integrace napomáhá spíše velkých firmám, bankám a nadnárodním korporacím, a nikoliv občanům, kteří navíc nemají moc prostoru s danou situací něco udělat. Evropu vidím jako sjednocenou ve snaze zajistit Evropanům důstojné podmínky k životu, a ne jako příležitost pro bohaté se ještě více obohatit na úkor většiny. Patřím proto do euroskeptického tábora? Osobně se domnívám, že ne a nechci být takto škatulkována.
                  

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – In the midst of social and economic challenges, it is important to enhance knowledge about the functioning and tasks of the European Union and its institutions. To that end, the present report introduces the idea of a European dimension in education. The concept embraces the promotion of learning about the EU's history, geography and culture at school, as well as the development of skills in order for young people to live and act as citizens of pluralistic societies, without providing any harmonisation in this field.
I acknowledge some positive aspects of the report, mostly relevant to the key role of programmes like Erasmus+, the enhancement of intercultural exchanges, and training on EU topics for teachers at a national level. Nevertheless, I decided to abstain. I believe that a European dimension in education should reflect both the role of the Member States and the European Union. On this basis, I can barely see any references to the impact that the ongoing European policies and the infringement of fundamental rights within the EU have on the way in which citizens apprehend the Union nowadays.

Agnieszka Kozłowska-Rajewicz (PPE),
na piśmie. – Sprawozdanie w sprawie zdobywania wiedzy o UE w szkole słusznie zauważa, że niewielka wiedza o UE obywateli państw członkowskich, ale przede wszystkim poczucie nikłego wpływu na UE mogą wpływać na słabnącą sympatię do UE i niską frekwencją w wyborach do Parlamentu Europejskiego. Wg Eurobarometru z 2014 roku 44 % obywateli UE w ograniczonym stopniu rozumie, jak działa Unia, a 52 % Europejczyków uważa, że ich głos się nie liczy. Niska frekwencja w wyborach najbardziej niepokoi w odniesieniu do ludzi młodych: w 2014 roku tylko 28 % ludzi w wieku 18–24 lata wzięło udział w wyborach do Parlamentu Europejskiego. Procesowi rozwoju i komplikacji procesów rządzących UE nie towarzyszy zwiększona kampania informacyjna ani kampania angażująca obywateli w kształtowanie Unii; brak takiej kampanii sprzyja dystansowaniu się od Unii i rozwojowi nastrojów eurosceptycznych.
                  

                     Podzielam zawarte w sprawozdaniu tezy o konieczności włączenia treści europejskich do programów szkolnych i programów studiów wyższych. Dotyczy to także kwestii europejskich wartości: tolerancji, niedyskryminacji, szacunku dla różnorodności, praw mniejszości, które na równi ze wspólnym rynkiem kształtują UE. Popieram zawarte w sprawozdaniu wezwanie do uaktualnienia i upowszechnienia w państwach członkowskich nauczania obywatelskiego i języków obcych, tak aby wyposażały uczniów także w wiedzę o europejskim projekcie i zwiększały partycypację obywatelską w UE.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. – Ho espresso il mio parere positivo su questa proposta innovativa che riguarda l'apprendimento della storia e dei valori dell'UE nelle scuole, includendo la formazione di insegnanti e la promozione di una cultura multilinguistica e multiculturale che promuova la convivenza, l'integrazione e la creazione di una popolazione attiva.
                  

                     In una società in cui i confini si restringono grazie alla mobilità, resa possibile dalle nostre politiche e iniziative, è essenziale che bambini e giovani siano educati su tale sistema d'integrazione acquisendone a pieno i principi. Solo grazie all'investimento sulla formazione scolastica, e sui valori fondatori dell'UE, saremo in grado di creare pilastri portanti per il progresso economico, politico e socio-culturale di questa Europa, dando un contributo essenziale al rafforzamento di una solida identità europea.
                  

Gabrielius Landsbergis (PPE),
raštu. – Kryptingesnis, patrauklesnis, geriau apgalvotas mokymas apie Europos Sąjungą, jos veikimo principus, vertybes ir istoriją Europos Sąjungos mokyklose visiškai atitinka švietimo tikslus ir poreikį gilinti vieni kitų istorijos bei ES pažinimą. Europos Parlamentas ragina geriau išnaudoti turimus ES instrumentus bei glaudžiau bendradarbiauti šalių narių lygmenyje, skatinant ryšius tarp ugdymo įstaigų, pedagogų ir besimokančiųjų skirtingose ES šalyse. Pamokos apie ES, pasitelkus technines, finansines, judumo bei inovacijų galimybes, gali tapti viena įdomiausių temų ir patraukliausių būdų ugdyti kritinį mąstymą bei aktyvų pilietiškumą nuo mažens.
                  

Marine Le Pen (ENF),
par écrit. – Je n'ai pas pu participer aux votes du rapport ‘Apprendre l'Union européenne à l'école’ vu que j'ai été appelée à participer à la conférence des présidents, qui a eu lieu pendant les votes.
                  

                     Cependant, je profite de cette explication de vote pour exprimer mon opposition à ce rapport. Ce rapport rédigé par le député socialiste Damian Drăghici est une véritable œuvre de propagande massive. Il s'agit une nouvelle fois de tenter de passer outre les prérogatives des États membres en matière d'éducation (laquelle est toujours une compétence exclusive des États selon l'article 6 du TFUE) afin de faire de nos chères têtes blondes de bons petits soldats à la solde de l'euro-fédéralisme.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport car il cherche à renforcer la propagande de l'UE dans les écoles.
                  

                     Cette œuvre d'endoctrinement de nos enfants a hélas été adoptée par 482 voix contre 146, malgré les efforts de la députée FN Dominique Bilde, qui avait déposé une très belle contre-proposition, où il était rappelé que la priorité des écoles devrait être l'acquisition des savoirs fondamentaux (lecture, écriture), ainsi que la revalorisation de l'Histoire et de la culture nationales.
                  

Andrew Lewer (ECR),
in writing. – The decision of the British Conservatives to vote against MEP Drăghici's ‘Learning EU at school’ report reflects deep concerns about its overall premise and content. Its proposals go well beyond the supporting competence of the EU in the area of education, advocating a concerted effort by the Commission, Parliament and Member States to put more positive content about the EU into national curricula, rather than giving young people the necessary tools to develop their own conclusions. UK legislation requires schools to deal with political issues, including consideration of the EU, in a balanced way. It is up to schools to decide how to achieve this and for Member States alone to decide the content and organisation of their education systems.
In addition, we profoundly disagree with the report's assumption that either pro-or anti-EU views are rooted in ignorance, or what is, or is not, taught in schools. The European Parliament must stick to supporting policy and best-practice exchange on education amongst Member States, where the EU can add real value.

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Le texte soumis au vote est la démonstration même de la propagande européenne et de son ingérence dans tous les domaines nationaux, en particulier l'éducation.
                  

                     Sous couvert de lutte contre de grandes menaces comme l'euroscepticisme, la xénophobie, le populisme, le rapport promeut de nouvelles mesures absurdes. Ainsi, il s'agirait de renforcer la citoyenneté européenne en approfondissant l'harmonisation des programmes scolaires dans l'Union européenne, renforcer la formation des enseignants et professeurs à ce sujet, renforcer la participation des élèves et des parents dans la gouvernance de l'école, etc.
                  

                     Tout un ensemble de propositions qui transgressent la souveraineté de chaque État membre, dont l'éducation est une compétence reconnue dans l'article 6 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (TFUE).
                  

                     J'ai donc voté contre.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – El propósito de este informe es el de introducir una dimensión europea en la educación en las escuelas para restaurar la confianza de los ciudadanos en la Unión Europea. Pero el informe obvia los motivos por los cuales ha aumentado la desconfianza y el descrédito de los ciudadanos hacia la actual UE. Con total cinismo, el informe promueve los principios y valores recogidos en el Artículo 2 del Tratado de la UE, pero no critica la violación sistemática de estos mismos principios en el propio territorio de la UE. Por estos motivos no he podido votar a favor.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – Por desgracia, una gran mayoría de europeos desconoce el funcionamiento y la relevancia de las instituciones europeas y tienden a percibir un cierto déficit democrático en las mismas. Esto lleva aparejadas dos terribles consecuencias: por un lado, la baja participación de los ciudadanos europeos en los procesos electorales europeos y, por otra, el crecimiento del denominado euroescepticismo.
                  

                     Es por este motivo que, desde el Parlamento y a través de este informe, proponemos que en las escuelas europeas se refuerce el conocimiento de la Unión Europea, que los niños desarrollen el sentimiento de ciudadanía europea, que entiendan lo que significa ser europeo y el hecho de compartir, como valores fundamentales, la defensa del Estado de Derecho y de los derechos humanos.
                  

                     Para ello, proponemos a la Comisión que, entre otras cuestiones, siga manteniendo y aumentando la financiación de los programas de educación y de movilidad y que elabore un marco común para el aprendizaje sobre la Unión. Asimismo, rogamos a los Estados Miembros que utilicen todos los medios a su alcance para promover entre sus profesores un alto perfil en cuanto al conocimiento de la Unión Europea.
                  

                     Por lo expuesto, mi voto será favorable.
                  

Bernd Lucke (ECR),
schriftlich. – Der Drăghici-Bericht ‘EU in der Schule lernen’ sieht vor, dass künftig Lehrinhalte des schulischen Unterrichts EU-weit einheitlich geregelt werden sollen. Dies betrifft insbesondere die Funktionsweise der Institutionen der Europäischen Union.
                  

                     Ich lehne die in diesem Bericht genannten Vorschläge entschieden ab, da sie die verfassungsrechtlich geregelte Zuständigkeit der deutschen Bundesländer für den Bereich der schulischen Bildung verletzen und den Schülern ein undifferenziertes Bild der Europäischen Union vermitteln sollen.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Návrh vyzývá k rozšíření propagandy EU ve školách: ‘EU by měla být viditelnější a lépe začleněná do výukových materiálů a mimoškolní zájmové činnosti’, žáci by měli ve školách ‘rozvíjet svůj smysl pro sounáležitost a dovednosti evropského občanství’, učitelé mají do výuky zahrnovat ‘unijní rozměr’, má se podporovat ‘evropský přístup k výuce historie’, má se posílit ‘občanská výchova týkající se EU’ s cílem, aby žáci ‘podporovali mezikulturní a mezináboženský dialog’.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Prema ispitivanju javnog mnijenja Eurobarometra iz 2014. godine, 44 % građana Europske unije smatra da ima ograničeno razumijevanje načina na koji funkcionira EU, 52 % Europljana smatra da njihov glas u EU-u nema nikakvu težinu, a nedovoljno znanje o Europskoj uniji i njezinoj konkretnoj dodanoj vrijednosti može doprinijeti stvaranju slike o nedostatku demokracije i dovesti do sveprisutnog euroskepticizma u državama članicama i državama kandidatkinjama.
                  

                     Većina država članica je integrirala u svoje kurikulume i programe osposobljavanje nastavnika za poučavanje o EU-u. U izvješću se ističe nužnost jačanja vidljivosti Europske unije u nastavnim materijalima i izvannastavnim aktivnostima i jačanje integriranosti, s obzirom na utjecaj koji ima u svakodnevnom životu svojih građana.
                  

                     Dimenzija EU u obrazovanju bi trebala omogućiti učenicima ne samo da steknu znanje i razviju osjećaj pripadnosti i europskog građanstva, nego da i sudjeluju u kritičkom razmišljanju o EU-u, između ostalog i učenjem o: temeljnim vrijednostima EU-a zasnovanima na vladavini prava i ljudskim pravima, postupcima upravljanja i donošenja odluka u EU-u te načinu na koji one utječu na države članice i njihovo vlastito demokratsko sudjelovanje.
                  

                     Podržala sam ovo izvješće jer se ukazuje na važnost boljeg razumijevanja funkcioniranja Europske unije, razumijevanja EU odluka i načina na koji one utječu na svakodnevni život građana, što rezultira boljim društvenim integriranjem i jačanjem europskih vrijednosti.
                  

Светослав Христов Малинов (PPE),
в писмена форма. – Подкрепям доклада на Европейския парламент относно обучението за Европейския съюз в училище. Имах възможността да участвам в изготвянето му като докладчик за Европейската народна партия.
                  

                     Убеден съм, че Европейският съюз трябва да се изучава в училище не от гледна точка на функционирането му, а чрез правата и свободите, които той осигурява на младите хора. Всяка държава членка следва да изработи методология въз основа на собствения си опит, защото само чрез познаването и преодоляването на историята можем да обясним причините за съществуването на Съюза такъв, какъвто е днес, както и ползите от членството ни в него.
                  

                     Държавите членки отговарят за образователните си системи, но Съюзът ги подкрепя при определянето на общите цели и обмена на добри практики. Една от тези цели и идеи е включването на Европа и Европейския съюз в училищните предмети. Комисията по култура и образование в Европейския парламент смята, че е нужно да се задълбочи разглеждането на тематиката, свързана с ЕС, за да се скъси разстоянието между Европа и гражданите й. ЕС трябва да стане по-видим и разбираем за гражданите си.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Pretrvávajúce regionálne rozdiely, nezamestnanosť, utečenecká kríza spolu s nedostatočnými informáciami o fungovaní Únie a jej orgánov spôsobuje nárast euroskepticizmu, populizmu a extrémizmu v Európe. Zvyšuje sa nezáujem a nedôvera obyvateľov v EÚ. Podľa prieskumov až 44 % respondentov nevie, ako funguje EÚ. Ak členské štáty a Únia nepristúpia k okamžitým reformám v oblasti vzdelávania o EÚ, riešenie otázok európskeho aktívneho občianstva a európska integrácia budú ohrozené.
                  

                     Komisia musí vyvinúť maximálne úsilie o začlenenie problematiky EÚ a jej fungovania do systému vzdelávania a informovať členské štáty o možnostiach financovania učebných plánov a odbornej prípravy pedagógov.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης σχετικά με την εκμάθηση για την ΕΕ στο σχολείο, διότι είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

                     Επιπλέον, επισημαίνω ότι στις τελευταίες εκλογές του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου ψήφισαν μόνο το 42.61% των πολιτών και το 27.8% των νέων από 18 έως 24 χρονών, γεγονός το οποίο οφείλεται, όχι τόσο στην έλλειψη εκμάθησης της λειτουργίας της Ε.Ε. στο σχολείο, αλλά κυρίως στις εξαιρετικά αντιλαϊκές, νεοφιλελεύθερες πολιτικές λιτότητας που επιβάλλει η Ε.Ε. στα κράτη-μέλη της. Οφείλεται, επίσης, στην αντιλαϊκή δράση της τρόικας σε Ελλάδα και σε άλλες χώρες του μνημονίου.
                  

                     Η εμβάθυνση και αποσαφήνιση των σχολικών προγραμμάτων στα θέματα που αφορούν την λειτουργία της Ε.Ε. μπορεί να αποβούν χρήσιμες, αν οι προσεγγίσεις των εκπαιδευτικών είναι απόλυτα αντικειμενικές και συνδυάζονται με μία κριτική προσέγγιση των ευρωπαϊκών θεσμών και των αποφάσεων που δρομολογούν. Ιδιαίτερα, η εκμάθηση της Ε.Ε. στο σχολείο δεν πρέπει να χρησιμοποιείται ως μέσο για την παραχάραξη της ιστορίας των κρατών-μελών και την υιοθέτηση ανιστόρητων αφηγήσεων ως προς την ευρωπαϊκή ενοποίηση.
                  

                     Προτού προβεί σε πρωτοβουλία για αμφιλεγόμενες εκπαιδευτικές μεταρρυθμίσεις, η ΕΕ οφείλει να δώσει τέλος στη συνεχή ισοπέδωση των δημοκρατικών της δομών και την καταδυνάστευση των λαών της Ευρώπης από τους δανειστές.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport.
                  

                     Il s'agit d'une nouvelle ingérence de l'Union européenne dans des compétences propres des États membres, en l'occurrence, en matière d'éducation.
                  

                     Selon le rapport, la montée de l'euroscepticisme serait le fruit du manque d'information des ‘citoyens européens’ sur les bienfaits de l'Union européenne. Ainsi, il conviendrait de mobiliser les systèmes d'éducation nationaux afin de développer, dès les premières classes, des programmes d'instruction sur le fonctionnement de l'Union européenne et ses ‘valeurs’, en particulier ‘le multiculturalisme et la non-discrimination’.
                  

                     Plus grave, le rapport prône une harmonisation à terme des systèmes d'éducation primaires et secondaires, fondée notamment sur le principe d'une participation renforcée des parents d'élèves et des élèves eux-mêmes. Rien de très réjouissant, à l'heure où les enseignants sont confrontés à des difficultés exceptionnelles dans l'exercice de leurs missions.
                  

Barbara Matera (PPE),
per iscritto. – Dobbiamo trasmettere fin dall'inizio del percorso scolastico i veri valori europei e renderci contro che nelle nostre scuole stiamo formando la prossima generazione di cittadini europei e dobbiamo fare in modo che arrivino ben preparati per contribuire alla crescita della nostra Unione.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – La incorporación de una dimensión europea en la enseñanza es fundamental para ayudar a los ciudadanos a comprender mejor la UE y a que sigan apoyando este proyecto.
                  

                     La UE debería tener una mayor visibilidad y estar mejor integrada en el material educativo y en las actividades extracurriculares. Y es necesario que utilicemos todos los métodos de enseñanza activos y participativos adaptados a la edad, los niveles, las necesidades y los intereses de los alumnos, así como aprovechar plenamente las oportunidades que brindan las tecnologías de la información y la comunicación y los medios de comunicación, incluidos los medios sociales, tal y como señala la propuesta de resolución sobre la adquisición de conocimientos acerca de la UE en la escuela, a la que me sumo rotundamente.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Η εκπαίδευση αποτελεί ένα σημαντικό εργαλείο στη μόρφωση και ενημέρωση των νέων της ΕΕ καθιστώντας τους ενεργούς πολίτες μέσα στις σημερινές πολυπολιτισμικές και σύνθετες κοινωνίες. Λαμβάνοντας υπόψη τις σύγχρονες προκλήσεις τις οποίες η ΕΕ καλείται να αντιμετωπίσει, η ενσωμάτωση προγραμμάτων διδασκαλίας για την ΕΕ στα σχολεία μπορεί να βοηθήσει στην αποκατάσταση της εμπιστοσύνης των ευρωπαίων πολιτών προς την Ένωση και το κοινό ευρωπαϊκό όραμα. Η σωστή ενημέρωση των πολιτών από τη νεαρή ηλικία, μπορεί να μειώσει την αδιαφορία και αποξένωση που παρατηρείται σήμερα ως προς την λειτουργία της ΕΕ και το φαινόμενο του ευρωσκεπτικισμού.
                  

                     Η ανάγκη για λήψη μέτρων στον τομέα της εκπαίδευσης είναι άμεση, αφού το 44% των ευρωπαίων πολιτών αισθάνεται ότι έχει περιορισμένη κατανόηση του τρόπου λειτουργίας της ΕΕ και το 52% πιστεύει ότι η γνώμη του δεν μετράει, σύμφωνα με δημοσκόπηση του Ευρωβαρομέτρου κατά το έτος 2014. Επομένως, η εκμάθηση των διαφόρων πτυχών της ΕΕ στα σχολεία, πτυχές που περιλαμβάνουν όχι μόνο θέματα οικονομικής πολιτικής, αλλά και κοινωνικές και πολιτισμικές δυνατότητες που προσφέρει η Ένωση στους νέους, θα βοηθήσει στην καλύτερη και πληρέστερη κατανόηση των αρχών και αξιών της ΕΕ, όπως είναι η ειρηνική συνύπαρξη, η αλληλεγγύη και ο σεβασμός των ανθρωπίνων δικαιωμάτων.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – L'histoire de la construction européenne et le fonctionnement de ses institutions font nécessairement partie intégrante de l'histoire des États qui la compose. Pour autant, ici l'objectif est clair, il s'agit d'enseigner l'UE pour développer le ‘sentiment de citoyenneté européenne et l'attitude pro-européenne’ face au risque de ‘propagation de l'euroscepticisme’. Le rapport part du principe que la ‘crise de légitimité démocratique’ de l'UE est due en fait à des ‘connaissances insuffisantes’ des citoyens, et non à son fonctionnement anti-démocratique.
                  

                     Donc, un cours d'histoire sur le referendum de 2005 sur le traité constitutionnel européen devra expliquer aux enfants comment leurs parents se sont trompés en s'y opposant? Ou même passer sous silence cet épisode historique?
                  

                     Certes, le Parlement souligne parallèlement la nécessité d'une éducation accessible à tous ou encore de formations pour les enseignants et demande aux ‘États membres d'augmenter les investissements en faveur d'une éducation de qualité’ mais, même là, c'est le blabla habituel qui veut ‘renforcer les partenariats avec le secteur privé’.
                  

                     Je vote contre un tel enseignement biaisé de l'Union européenne.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Malgré un euroscepticisme grandissant dans les États membres, l'hystérie européiste se poursuit au Parlement européen. Ce phénomène est donc compris comme ne pouvant venir que d'un manque de communication aux citoyens. Selon ce rapport, il faut donc renforcer le sentiment d'appartenance européenne et l'idéal d'intégration auprès des jeunes générations.
                  

                     L'éducation tend à devenir une prérogative exclusive de l'UE dans ce rapport. Il est prévu de promouvoir le multiculturalisme, la non-discrimination et une Europe de la ‘mobilité’.
                  

                     En conséquence j'ai voté contre.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Votei a favor do Relatório ‘Aprender sobre a UE na escola’. De acordo com uma sondagem de opinião do Eurobarómetro realizada em 2014, 44% dos cidadãos da União Europeia consideram que compreendem mal o modo de funcionamento da UE e 52% dos europeus consideram que a sua voz não é ouvida na UE.
                  

                     É manifestamente insuficiente o conhecimento sobre a UE. Daí que faça todo o sentido a educação sobre a UE na escola, para que se tenha presente os valores comuns da União, bem como da identidade europeia. É muito importante que se reforce a dimensão europeia na educação, de forma a que se supere o euroceticismo.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I supported this resolution which aims to improve knowledge about the Union at an early stage. By educating students about our Union and preparing citizens we can make it easier for them to contribute to the policy-making process and reduce the European Union's perceived democratic deficit.

Louis Michel (ALDE),
schriftelijk. – Uit onderzoek is gebleken dat 44 procent van de burgers het gevoel heeft niet te weten hoe Europa functioneert. 52 procent van de burgers van Europa denkt ook dat hun stem niet meetelt in de EU. De EU is nog steeds onvoldoende gekend. Dat dit soms leidt tot verwarring, ontgoocheling en misverstanden over het functioneren van de EU is aannemelijk. Het is dus aan te bevelen om de informatiekloof die ontstaan is tussen de inwoners van Europa en de Europese instellingen, te overbruggen. Het onderwijs is een belangrijke hefboom om jongeren te helpen die kloof te dichten en de EU beter te begrijpen. Om beter inzicht te verwerven in de impact die de EU heeft in het dagelijkse leven van de mensen wordt in dit verslag gepleit voor een intensere en zichtbaardere integratie van de EU-dimensie in het lesmateriaal. Naast kennisoverdracht over Europa is het wenselijk jongeren ook vaardigheden bij te brengen die het Europees burgerschap bevorderen. Op die manier wordt jongeren geleerd kritisch na te denken over de Europese besluitvorming en worden ze tegelijk aangemoedigd de gemeenschapszin en de fundamentele waarden van de EU te promoten.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Ako poslanec Európskeho parlamentu pôsobím už dlhé roky. Za ten čas som sa stretol s obrovským počtom ľudí, s ktorými sa rozprávam a zisťujem, aké sú ich pocity a problémy. Často sa pýtam aj na ich názor na Európsku úniu a musím povedať, že čoraz častejšie vnímam ich negatívny postoj, a to aj medzi mladými ľuďmi. Vieme, že v európskom priestore prudko narastá počet euroskeptikov a nečudujeme sa, pretože ich trápi množstvo problémov, ktoré ostávajú z ich pohľadu nepovšimnuté, hoci ich riešime. Vychádza to z toho, že nerozumejú ako funguje Európska únia. Dokonca nemajú ani základné znalosti! V školách sa mladí učia o Únii veci, ktoré sú im vzdialené. Nijakým spôsobom nevnímajú, že sú členmi takého hrdého spoločenstva. Považujem za smutné, že dnešní mladí nepoznajú osobnosti, ako bol Konrad Adenauer či Robert Schuman, a pri tom bez ich pričinenia by sme nežili v mieri a stabilite, ktoré považujeme za samozrejmosť! Je nevyhnutné, aby sa zjednotila výučba na školách v tejto oblasti a aby sa tak prispelo k tomu, aby mladí vedeli, aké sú ich práva a povinnosti, aká očarujúca bola myšlienka založenia Únie, nech úsilie spomínaných veľkých osobností nie je zbytočné.
                  

Francisco José Millán Mon (PPE),
por escrito. – Doy la bienvenida al informe Drăghici sobre la adquisición de conocimientos acerca de la Unión Europea en la escuela.
                  

                     Tenemos que procurar que nuestros jóvenes adquieran un mejor conocimiento de la Unión Europea. En el fondo, solo se puede valorar aquello que se conoce. Por consiguiente, hay que fomentar que los jóvenes conozcan el proceso de construcción europea. Ello contribuirá, además, a la creación de un sentimiento de pertenencia a la Unión y también a la superación de los nacionalismos radicales. Creo que resultaría útil que se incluyera en los estudios de bachillerato —o equivalentes— de los jóvenes europeos una asignatura específica sobre los antecedentes, objetivos y funcionamiento de las instituciones de la Unión Europea.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report on learning EU at school because I believe that the inclusion of the European dimension in education, with learning EU at school being a crucial component, aims to help create a sense of European citizenship, and deepen knowledge of the role of EU values to tackle the widespread Euroscepticism. It will allow a better understanding of EU history and culture as well as its policy-making decision process, and enable children to critically reflect on European matters and became engaged in the civic and intercultural dialogue that reflects the diversity of the Union.
The report highlights the role of the Union and Member States, calling for guidelines and a common framework to promote learning EU at school, enhance existing and future networks exchanges at all educational levels and focus on curricula, teacher training, teaching methods, mobility, research and the use of new technologies. It also recognised the role played by social partners and civil society organisations.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Az Európai Unió az elmúlt éveken súlyos gazdasági és pénzügyi válságon ment keresztül, amelynek szociális és politikai hatásai megkérdőjelezik az intézmények létjogosultságát és az Unió közös értékeit, ezzel együtt pedig az európai identitás fogalmát. E tekintetben most sokkal fontosabb, mint valaha, hogy a polgárok újra higgyenek az európai integrációs folyamat előnyeiben és szükségességében. Ehhez képest az uniós polgároknak csupán 42,61%-a és a 18–24 éves korosztály csupán 27,8%-a szavazott a legutóbbi európai parlamenti választásokon, ami 1979 óta a legalacsonyabb részvételi arány. Az Eurobarométer egy 2014-es közvélemény-kutatása szerint az uniós polgárok 44%-a úgy érzi, hogy korlátozottak az EU működésével kapcsolatos ismeretei, 52%-uk pedig úgy véli, hogy véleménye nem számít az Unióban.
                  

                     A Kulturális és Oktatási Bizottság jelentése rámutat, hogy az Unióval kapcsolatos ismeretek hiányossága demokratikus deficit érzését keltheti, és az euroszkepticizmus tagállamokban való elterjedéséhez vezethet. Az iskolai oktatás uniós dimenziójának növelése azonban segítheti az euroszkepticizmus leküzdését. A jelentés azt taglalja, hogy a maastrichti szerződés teremtette feltételek között, amely a tananyag tartalmát, és az oktatási rendszer megszervezését a tagállamok kizárólagos hatáskörébe utalja, a tagállami törvények és jogszabályok összehangolását pedig kifejezetten kizárja, hogyan érhető el az iskolai oktatás uniós dimenziójának erősítése. Az állásfoglalást megszavaztam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Ce rapport porté par le député socialiste Damian Drăghici est une véritable œuvre de propagande massive. Il s'agit de tenter de passer outre les prérogatives des États membres en matière d'éducation (laquelle est toujours une compétence exclusive des États selon l'article 6 du TFUE) afin d'endoctriner les jeunes.
                  

                     Le postulat est le suivant: la montée des opinions eurosceptiques, véritable danger pour l'UE, proviendrait d'un manque d'information des citoyens vis-à-vis de la construction européenne et de ses soi-disant bienfaits.
                  

                     À l'évidence, il ne relève pas du devoir d'éducation et d'information objective, il suite des buts politiciens qui n'ont rien à faire au sein des écoles. Le vote est donc clairement négatif.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – Segundo uma sondagem de opinião do Eurobarómetro realizada em 2014, 44 % dos cidadãos da União Europeia consideram que compreendem mal o modo de funcionamento da UE e 52 % dos europeus consideram que a sua voz não é ouvida na UE. É importante termos presente que o conhecimento insuficiente sobre a UE pode contribuir para a perceção de um défice democrático e conduzir a um euroceticismo generalizado nos Estados-Membros.
                  

                     A educação terá obrigatoriamente de ter uma dimensão europeia, com o objetivo de ajudar a uma melhor compreensão e reaproximação da UE por parte dos seus cidadãos.
                  

                     A UE deve ser mais visível e bem integrada nos materiais pedagógicos e nas atividades extracurriculares, dado o seu impacto na vida quotidiana dos cidadãos, e a inclusão de conteúdos relacionados com a UE pode valorizar substancialmente os programas escolares e o desenvolvimento e o crescimento pessoais dos alunos.
                  

                     Defendo o papel determinante dos Estados-Membros na implementação da dimensão europeia dos sistemas de ensino e de todos os tipos de currículos relacionados com a UE em todos os níveis de ensino, incluindo no ensino e na formação profissionais.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Ce rapport, œuvre de propagande massive, propose un apprentissage méthodique et général des supposés bienfaits de l'UE dès le plus jeune âge, à l'école, pour permettre à l'UE d'endiguer l'euroscepticisme et le populisme.
                  

                     Le texte propose de passer outre la compétence exclusive des États en matière d'éducation (article 6 TFUE) pour accroître l'efficacité de l'enseignement de la doxa européiste en harmonisant les programmes scolaires en particulier dans ce domaine au demeurant très politique. J'ai donc voté contre cette résolution socialiste et propagandiste.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – The Labour Party abstained on this report because, although we fully support citizenship education in schools, we do not believe that it should be decided at an EU level. Education is a Member State competence, therefore it is up to Member States and regional governments, where authority lies on education policy, to determine the curriculum in schools.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui vise à encourager l'apprentissage du fonctionnement de l'Union européenne à l'école. Je soutiens notamment les dispositions qui insistent sur la diversité culturelle des États membres sur laquelle l'Union européenne s'est construite, et qui montrent que l'Union européenne doit être une Europe des nations, avec des identités différentes, mais complémentaires, qu'il faut faire découvrir.
                  

                     Dans ce contexte, je me réjouis de la présence dans ce rapport d'une volonté de renforcer et d'élargir les programmes Erasmus +, l'Europe pour les citoyens, Europe créative ou encore le service volontaire européen qui participent à l'acquisition de compétences linguistiques et qui permettent de valoriser les cultures de chaque État membre.
                  

Luigi Morgano (S&D),
per iscritto. – Secondo Eurostat il 52 % di cittadini europei ritiene che la sua voce non conti nell'UE ed il 44 % dichiara di avere una comprensione limitata del funzionamento dell'UE. La partecipazione elettorale alle ultime elezioni europee è stata, di riflesso, bassa: questi dati devono farci riflettere.
                  

                     Convinto che la legittimità di ogni democrazia dipenda dalla partecipazione attiva dei suoi cittadini alla res publica, ho voluto sostenere questa relazione che include la dimensione europea nei progetti educativi come strumento fondamentale per contribuire a promuovere il senso di cittadinanza europea e contrastare un euroscetticismo che rischia di pensare al domani proponendo un antistorico, irreale ritorno ad un passato comunque oggi non ripetibili. Accompagnare i giovani nella riflessione critica sulle vicende e sulle questioni europee li rende partecipi del dialogo civile, politico e interculturale che riflette la diversità, ma contestualmente l'unione dell'UE, ovvero il principio cardine dell'unità nella diversità.
                  

                     La conoscenza e la comprensione della storia e dei valori comuni dell'UE e dei suoi Stati membri costituiscono, infatti, un fattore chiave per la comprensione reciproca, della convivenza pacifica, della tolleranza e della solidarietà.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Drăghici ‘apprendre l'Union européenne à l'école’. Ce rapport d'initiative vise à renforcer la dimension européenne dans l'enseignement.
                  

                     L'enseignement est fondamental pour diffuser des valeurs auprès des citoyens ainsi que des connaissances. Le manque de connaissances sur l'intégration européenne peut contribuer à la perception d'un déficit démocratique et la diffusion de l'euroscepticisme.
                  

                     Le rapporteur souhaite donc que l'UE encourage le lancement de nouvelles initiatives locales, nationales et européennes pour rapprocher l'UE de ses citoyens et améliorer la compréhension du processus d'intégration. Pour autant le rapport respecte la subsidiarité quant aux compétences de l'Union européenne dans le domaine de l'enseignement.
                  

                     Le rapport insiste aussi sur la diversité culturelle des États membres sur laquelle l'UE s'est construite. Le rôle des États membres dans le développement et l'influence de l'Union doit tenir une place importante dans l'enseignement de l'UE à l'école.
                  

Alessia Maria Mosca (S&D),
per iscritto. – Sosteniamo con ferma convinzione la relazione di Drăghici sull'insegnamento e la sensibilizzazione dei temi europei a scuola.
                  

                     In un momento in cui l'Europa affronta essenziali sfide per la crescita e lo sviluppo del progetto politico europeo, è importante promuovere una cultura e un senso europeo fra i più giovani, in particolare nelle scuole e nelle associazioni. Il progetto, attraverso informazione e cultura, si pone come uno strumento utile per combattere sentimenti di euroscetticismo fondati sulla disinformazione.
                  

                     La proposta di inserire all'interno dell'istruzione scolastica la divulgazione di una dimensione europea, istituendo una linea guida d'insegnamento comune per tutti gli Stati membri, che si appoggi su diversi strumenti interculturali e continui corsi di aggiornamento, è quindi un'opportunità imprescindibile per formare una generazione consapevole di futuri cittadini europei. Risulta, quindi, indispensabile l'utilizzo dell'informazione come strumento per coinvolgere e incoraggiare i cittadini a impegnarsi e interessarsi attivamente al progetto di integrazione europea. Solo in questo modo, con la partecipazione attiva della cittadinanza, con la circolazione dell'informazione, con la promozione di una cultura europea fin dall'età scolare sarà possibile perseguire il grande progetto della formazione dell'Unione europea che già ci vede protagonisti.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – Face à la montée de discours anti-européens absurdes et dangereux, dénués de sens des réalités et faisant fi des nombreux avantages que nous procure l'Union européenne, nous avons la responsabilité de former notre jeunesse, de lui transmettre nos valeurs.
                  

                     La position du Parlement, que je partage, est celle de la promotion de l'Union européenne au sein des établissements scolaires. Nous appelons également la Commission européenne à communiquer plus largement sur les programmes d'éducation que sont ‘Erasmus Plus’ ou encore ‘L'Europe pour les citoyens’, ainsi qu'à promouvoir la mobilité des acteurs de l'éducation. C'est seulement ainsi que nous saurons renforcer le processus européen d'intégration.
                  

Alessandra Mussolini (PPE),
per iscritto. – L'Unione europea in questi ultimi anni ha dovuto affrontare un'importante crisi economica e finanziaria, i cui effetti sociali e politici rimettono in discussione le istituzioni e i valori comuni dell'Unione, compreso il concetto di identità europea. C'é quindi la necessità di rafforzare il dialogo sull'UE nelle nostre scuole e associazioni al fine di ripristinare la fiducia dei cittadini nel merito e nella necessità del processo di integrazione europea. Per questo ho votato a fare della relazione che mette in evidenza aspetti come il riconoscimento del ruolo essenziale dell'apprendimento dell'UE a scuola e l' importanza della conoscenza e comprensione della storia e dei valori comuni europei e degli Stati membri.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Az oktatás legfőbb szerepe hogy tudatosan gondolkodó, aktív állampolgárokat neveljen, akik alapvető ismeretekkel rendelkeznek az Európai Unió működéséről, szerepéről és hozzáadott értékéről. Ezt úgy tudjuk leghatékonyabban elérni, ha a tagállamok oktatási rendszerébe egy kis európai állampolgári oktatást csempészünk, felkeltve ezzel a diákok érdeklődését és fellendítve az EU-ról szóló párbeszédet. Így végeredményben képesek lehetünk közelebb hozni a gyakran ‘messzinek’ nevezett Európai Uniót az állampolgárokhoz, aminek pozitív hatását jó eséllyel a választásokon való részvétel számának növekedésében is észlelhetjük majd. Ezzel egy időben lehetőséget teremtünk az emberek bizalmának visszaszerzésére és az euroszkepticizmus eliminálására is.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – The EU faces unprecedented challenges after experiencing major economic and financial crisis. The social and political effects call into question the institution and common values of the Union. I have voted for this report that will progressively integrate an EU dimension into educational curricula and into teachers' training.

Dan Nica (S&D),
în scris. – Am votat pentru rezoluția Parlamentului European privind cunoașterea UE în școală, deoarece UE ar trebui să fie mai vizibilă și mai bine integrată în materialele didactice și în activitățile extrașcolare, introducerea unei dimensiuni europene în învățământ fiind esențială pentru a ajuta cetățenii să înțeleagă mai bine Uniunea.
                  

                     Consider că posibilitățile oferite de tehnologiile digitale trebuie valorificate la maxim pentru a dezvolta predarea transfrontalieră și schimbul de bune practici.
                  

                     Solicităm Comisiei să dezvolte și să promoveze pe scară cât mai largă platformele virtuale existente și să continue să sprijine și să dezvolte și alte platforme digitale (dedicate profesorilor și elevilor), pentru a facilita accesul la materiale didactice de înaltă calitate, ușor de utilizat și actualizate, relevante pentru cunoașterea UE și disponibile în toate limbile Uniunii.
                  

                     Încurajăm statele membre să crească investițiile în calitatea educației, inclusiv prin intermediul consolidării parteneriatelor cu sectorul privat, să promoveze egalitatea universală de șanse și să ofere sprijinul necesar tuturor instituțiilor de învățământ și formare, profesorilor și celorlalți educatori, astfel încât să fie capabili să introducă și să dezvolte în permanență o dimensiune europeană în educație.
                  

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat pentru raportul colegului meu Damian Drăghici, pentru că am certitudinea că, la baza oricărei societăți, dar mai ales a Uniunii Europene, trebuie să stea sistemul educațional. Întrucât o bună parte a cetățeniilor europeni nu cunosc modul de funcționare a UE, au o cunoaștere insuficientă în privința țărilor membre și nu își exercită dreptul de vot cu ocazia alegerilor pentru Parlamentul European, am convingerea că, prin adoptarea măsurilor prevăzute în acest raport, vom face pași importanți către cunoaștere, înțelegere și, mai ales, toleranță. Mă bucură faptul că raportul de astăzi insistă asupra introducerii în programa educațională a unei dimensiuni europene, cu scopul dobândirii de cunoștințe despre UE.
                  

                     De asemenea, apreciez faptul că statele membre sunt invitate să ia măsuri suplimentare pentru a promova beneficiile educației, ale înțelegerii cetățeniei caracterizate de interculturalitate; putem dobândi valori, principii ca nediscriminarea și incluziunea socială prin modernizarea sistemului de învățământ din țările noastre. Consider absolut benefic acest raport și cred că el constituie, prin ceea ce reprezintă, un pilon de bază pentru crearea unui sentiment legitim de cetățean european.
                  

Péter Niedermüller (S&D),
írásban. – Támogattam a jelentés elfogadását.
                  

                     Az Európai Unió nemcsak tagállamok, hanem a polgárok közössége is. Éppen ezért fontos, hogy a jövő nemzedékei is megfelelő információkat kapjanak az Unió alapértékeiről, történetéről, működéséről és ilyen módon az Unió felelős polgáraivá válhassanak majd. Különösen fontosnak tartom azt is, hogy a diákok megismerjék más tagállamok és az Európában élő kisebbségek történetét és kultúráját is. Ennek érdekében támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Андрей Новаков (PPE),
в писмена форма. – Вярвам в необходимостта от европейското измерение в образованието, имайки предвид огромното въздействие на ЕС в ежедневието на гражданите. ЕС трябва да бъде по-видим и по-добре интегриран в учебните материали и извънкласните дейности - това би спомогнало за по-голямо разбиране и насърчаване на привързаността към основните му ценности. EС преминава през криза на своята демократична легитимност, но именно това би бил един логичен начин за възстановяване и укрепване на връзката на Съюза с неговите граждани.
                  

                     Докладът подчертава и важната роля на програмите ‘Еразъм+’, ‘Европа за гражданите’ и ‘Творческа Европа’ за насърчаването на образованието и обучението, езиковите умения, активното гражданство, културната осведоменост и междукултурното разбирателство. Тези програми спомагат без съмнение за укрепване на европейското гражданство и е необходимо да се осигури подходяща финансова подкрепа за тези програми.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich finde den Grundgedanken sehr gut, da wirklich viele Bürger wenig über die Europäische Union und deren Funktionen wissen. Meiner Meinung nach schadet Wissen nicht, daher sollte die EU in Lehrbüchern vorkommen. Wichtig dabei ist, dass die Informationen völlig wertfrei vermittelt werden. Meiner Meinung nach wird im Bericht genau das Gegenteil übermittelt, hier handelt es sich nur um eine nicht wertfreie EU-Propaganda. Aus diesem Grund habe ich mich gegen diesen Bericht ausgesprochen. Ich bin gegen den Einzug von EU-Propaganda in Klassenzimmern und dass diese durch verschiedene Sektoren finanziert wird.
                  

Younous Omarjee (GUE/NGL),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui vise à promouvoir l'apprentissage, à l'école, de l'Union européenne, de ses valeurs et de son fonctionnement. Le rapport soutient également les actions de formation européenne telles qu'Erasmus et promeut les échanges de bonnes pratiques entre les États membres sur l'apprentissage de l'Europe.
                  

                     L'histoire de l'Europe, de ses valeurs, fait partie intégrante de l'histoire des citoyens européens d'aujourd'hui et son apprentissage est important pour le développement du sens critique de chacun.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Švietimas turi išlikti kiekvienos valstybės narės kompetencijos ribose.
                  

                     Kiekvienoje valstybėje skiriasi socialinės ir ekonominės sąlygos, todėl nustatant švietimo programas lemiamas vaidmuo tenka nacionalinėms valdžios institucijoms. Tik jos gali tinkamai įvertinti, kokių patobulinimų reikia mokyklų mokymo turinio ir pradinio mokytojų mokymo srityje.
                  

                     Pažymėtina, jog piliečiai turi būti skatinami mokintis ne tik apie ES, bet prioritetas turi būti teikiamas savo šalies istorijai. Tik įgyję pakankamai žinių jie gali tinkamai suprasti Europos kūrimo procesą. Atsižvelgiant į tai svarbu skatinti dialogą apie ES mokyklose, asociacijose ir viešosiose erdvėse, taip siekiant sugrąžinti piliečių pasitikėjimą Europos integracijos proceso nauda ir svarba. Manau, kad Komisija turi ir toliau skatinti švietimo srities atstovų judumą ir aktyviai skleisti informaciją pagrindiniams suinteresuotiesiems asmenims ir piliečiams.
                  

Κωνσταντίνος Παπαδάκης (NI),
γραπτώς. – Την περεταίρω ενίσχυση του προπαγανδιστικού μηχανισμού της ΕΕ με επιδίωξη να εμποτιστούν οι μαθητές κι οι εκπαιδευτικοί από τις δήθεν ‘αξίες’ του μεγάλου κεφαλαίου, στο όνομα της λεγόμενης ‘ευρωπαϊκής συνείδησης’, επιδιώκει η έκθεση για την ‘εκμάθηση για την ΕΕ στο σχολείο’. Το ΚΚΕ την καταψήφισε, τονίζοντας ότι η αντιλαϊκή πολιτική της ΕΕ και των κυβερνήσεων που φέρνει ανεργία, δουλειά με μισθούς πείνας μέχρι τα βαθειά γεράματα και φτώχεια δεν φτιασιδώνονται.
                  

                     Η έκθεση ανάγει σε επιστήμη την ‘πλύση εγκεφάλου’ περί ‘προσαρμοστικότητας στις ανάγκες της αγοράς’ με αέναο κυνήγι δεξιοτήτων, ‘δια βίου μάθησης’ για τα κέρδη των επιχειρηματικών ομίλων.
                  

                     ‘Εντός ύλης’ είναι η δικαιολόγηση των ιμπεριαλιστικών επεμβάσεων που οδηγούν στην προσφυγιά, ενώ ρόλος ενεργού προπαγανδιστή αυτών των αιματοβαμμένων ‘αξιών’ της ΕΕ προορίζεται για τους εκπαιδευτικούς στο πλαίσιο της ‘δια βίου επαγγελματικής εξέλιξής τους’ και αξιολόγησής τους
                  

                     ‘Κορμό’ της ευρωενωσιακης κατήχησης αποτελεί το ξαναγράψιμο της ιστορίας των λαών με αντικομμουνισμό στον οποίο θα πρωτοστατούν τα ‘ειδικά προγράμματα για μαθητές και διδάσκοντες’ από το ‘Σπίτι της Ευρωπαϊκής Ιστορίας’.
                  

                     Με ουσιαστική συζήτηση στα σχολεία μπορεί να πέσει στο κενό η επιχείρηση ‘ωραιοποίησης’ της λυκοσυμμαχίας της ΕΕ.
                  

                     Οι λαοί έχουν τη δύναμη να ανατρέψουν την εξουσία των μονοπωλίων, να αποδεσμευτούν από τη μέγγενη της ΕΕ, ανοίγοντας το δρόμο των συμφερόντων τους.
                  

Δημήτρης Παπαδάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της σχετικής έκθεσης που ετοιμάστηκε από την Επιτροπή Πολιτισμού και Παιδείας όσον αφορά την προβολή και την εκμάθηση των δράσεων της Ε.Ε. από τα εκπαιδευτικά συστήματα των κρατών μελών όπως και την κλήση της τελευταίας προς την Επιτροπή της Ε.Ε. να προβεί άμεσα σε σχετική νομοθετική πρωτοβουλία.
                  

                     Μεταξύ άλλων στην έκθεση διατυπώνεται με σαφήνεια ότι η Ε.Ε. διέρχεται μια περίοδο κρίσης όσον αφορά τη δημοκρατική της νομιμοποίηση, όχι μόνο ένεκα της ανεπαρκούς γνώσης από τους ευρωπαίους πολίτες των μηχανισμών της Ε.Ε., αλλά και λόγω του περιορισμούς της συμμετοχής των τελευταίων στις διαδικασίες λήψης αποφάσεων.
                  

                     Σε μια εποχή, λοιπόν, έντονου ευρωσκεπτικισμού η καθιέρωση μιας πιο ευρωπαϊκής διάστασης στον τομέα της εκπαίδευσης μπορεί να αποτελέσει καθοριστικό παράγοντα για τη διατήρηση της συνοχής της Ε.Ε.
                  

                     Η επικαιροποίηση των εκπαιδευτικών συστημάτων και η υιοθέτηση μιας πιο ευρωπαϊκής προσέγγισης σε αυτά θα συμβάλει επίσης καθοριστικά και στη διαδικασία της περαιτέρω ενοποίησης της Ένωσης.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report. We oppose any form of EU interference in Member States' national curricula, especially with regard to the EU being better highlighted in teaching materials, disseminating EU propaganda and calling for more funding to do so. The EU has no competency in the education systems of Member States and in fact is going against Article 165 of the TFEU which states that the EU ‘fully respect the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Considerato che la grave crisi economica e finanziaria che i paesi europei hanno dovuto affrontare ha messo in discussione il ‘senso di Europa’ tra i cittadini. Considerato che, in assenza di interventi volti a riavvicinare i cittadini alle istituzioni europee, l'identità europea viene messa a dura prova. Considerato che la promozione della dimensione europea negli istituti scolastici rappresenta un valido strumento per riavvicinare i cittadini all'UE.
                  

                     Considerato che secondo un sondaggio Eurobarometro del 2014, il 44 % dei cittadini europei ha dichiarato di non sapere come funzioni l'Unione europea. Considerati i tanti sforzi finora fatti per creare una ‘cittadinanza europea’ in senso stretto. Considerata l'importanza che informare i giovani sul funzionamento dell'UE e incoraggiarli a riflettere sui temi europei possa costituire un modo efficace per formare ed educare i ragazzi di oggi a diventare protagonisti nell'Europa del domani. Considerato che in questo processo di rilancio europeo, gli Stati membri sono chiamati a ricoprire un ruolo centrale e che, sebbene molti paesi abbiano già integrato la dimensione europea nei programmi scolastici e nella formazione dei docenti, permangono ancora molte disparità, ho votato a favore.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržala sam ovu rezoluciju jer smatram da obrazovanje o poznavanju zajedničke povijesti EU-a pridonosi boljem razumijevanju naših različitih kultura i tradicija, a to sve doprinosi jedinstvu naše živopisne i brojne zajednice naroda. Osim edukacije djece o povijesti EU-a, nužno je poticati kritičko razmišljanje i društvenu svijest kod svakog građanina EU-a.
                  

                     Pozdravljam rezoluciju jer poziva Komisiju da nastavi podržavati nastojanja usmjerena na razvoj i promicanje različitih dimenzija EU-a putem obrazovanja, ali i mobilnosti dionika u obrazovanju. Uz navedeno smatram potrebnim poticati bolju upotrebu novih komunikacijskih tehnologija i medija, što podrazumijeva i društvene medije.
                  

                     Prema podacima Eurobarometra iz 2014. godine 44 % građana Europske unije smatra kako ima ograničeno razumijevanje načina na koji funkcionira EU što utječe i na odaziv građana na izbore za Europski parlament. Nedostatak interesa i volje doprinosi stvaranju slike o nedostatku demokracije i dovodi do euroskepticizma. Hrvatska je jedna od sedam zemalja u kojoj je na izborima za Europski parlament povećana izlaznost na izbore 2014. godine, premda je još uvijek riječ o vrlo niskoj izlaznosti.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Ce rapport est un intéressant exemple d'européisme: il s'attaque à une compétence qui ne relève absolument pas de l'Union européenne, l'éducation, pour transformer l'école en véritable centre de propagande européiste.
                  

                     Il porte donc doublement atteinte à la démocratie, d'une part en ne respectant pas la souveraineté des États membres et le principe de subsidiarité, d'autre part en considérant que les citoyens doivent être formatés idéologiquement dès l'enfance.
                  

                     L'école doit être un lieu de savoir où les élèves acquièrent des connaissances et non une officine déformant le processus de construction d'une conscience politique. Une telle instrumentalisation de la scolarité ne se rencontre ordinairement que dans les pires régimes dictatoriaux que l'humanité a connus.
                  

                     Je vote évidemment contre ce texte liberticide.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa risoluzione poiché riconosce una delle principali sfide che l'Unione europea non ha ancora risolto, quella riguardante il concetto di identità. La crisi economica e la crisi di rappresentatività che ne è conseguita hanno reso più scivoloso questo ambito della riflessione intorno all'Europa imponendo un ripensamento degli strumenti di integrazione e democraticizzazione delle idee. Nel tentativo di ricreare uno spazio pubblico europeo e ripristinare la fiducia dei cittadini verso la rilevanza e l'ineluttabilità di questo processo, l'istruzione svolge un ruolo principale. Promuovere un'istruzione europea significa - sul piano pratico - fornire l'insegnamento e la diffusione delle lingue degli Stati membri, rafforzare le azioni volte a favorire la mobilità degli studenti e degli insegnanti, nonché favorire la cooperazione tra gli istituti di insegnamento. L'Unione può anche promuovere lo scambio di informazioni sui sistemi d'istruzione degli Stati membri e le migliori pratiche, incentivare l'impegno civico e la partecipazione dei giovani alla vita democratica in Europa. Pilastri di questo processo di istruzione europea debbono essere da un lato, l'acquisizione di conoscenze relative alla geografia europea, alla sua storia e cultura, e al funzionamento delle sue istituzioni; dall'altro, promuovere l'educazione alla cittadinanza europea, vero elemento fondante ogni sistema politico democratico.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Obrazovanje je temeljno ljudsko pravo i javno dobro, a čija je glavna uloga formiranje potpuno osviještenih građana te priprema pojedinaca za život i aktivno građanstvo u sve složenijim, zahtjevnijim i integriranijim društvima koja su ujedno i sve više multikulturna. Budući da je u 2014. godini 44 % građana Europske unije smatralo da ima ograničeno razumijevanje načina na koji funkcionira EU, a 52 % Europljana smatralo da njihov glas u EU-u nema nikakvu težinu, želim istaknuti sve veću važnost europske dimenzije u obrazovanju u raznim disciplinama, razinama i tipovima obrazovanja.
                  

                     Posebno ističem da bi dimenzija EU-a u obrazovanju trebala omogućiti učenicima ne samo da steknu znanje i razviju osjećaj pripadnosti i europskog građanstva, nego da i sudjeluju u kritičkom razmišljanju o EU-u. U kontekstu društvenih i političkih učinaka kriza s kojima se EU suočava u posljednje vrijeme, jačanje dijaloga u školama, udrugama i drugim javnim prostorima čini se važnije nego ikada. Iz tog razloga, pozdravljam izvješće o učenju o EU-u u školama, budući da se uključivanjem europske dimenzije u obrazovanje osnažuje europsko građanstvo te promiče interkulturalno, nediskriminirajuće i inkluzivno obrazovanje u školama i sveučilištima.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Defende este relatório que se formatem consciências, distorcendo a realidade e pintando, com as mais vivas cores, os pretensos valores do projeto de integração capitalista que é a União Europeia, condição inevitável para alterar a perceção ‘errada’ da maioria dos cidadãos sobre a UE.
                  

                     De que forma? Aprofundando na UE a harmonização dos programas de ensino, enviesados e de pensamento único; promovendo o beneplácito das políticas neoliberais que se impõem aos Estados-Membros; desenvolvendo políticas assentes numa lógica de privatização e subfinanciamento do ensino, numa insuficiente rede pré-escolar, na centralização de escolas e na apologia de uma escola e um ensino ao serviço dos interesses do mercado; impedindo a formação integral do indivíduo para potenciar a sua criatividade e a elevação da consciência individual e coletiva.
                  

                     As dinâmicas de transformação progressista das sociedades passaram sempre pela afirmação do Estado laico, na escola. As que hoje se exigem passarão, na escola, pela necessária afirmação da soberania dos Estados e dos Povos de decidirem do seu próprio rumo e projeto de desenvolvimento nacional, livre do espartilho das políticas de empobrecimento e de austeridade que a UE tem imposto.
                  

                     Votámos contra.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće Damiana Drăghicija o učenju o EU-u u školama. Činjenica kako, prema ispitivanju javnog mnijenja Eurobarometra iz 2014. godine, 52 % Europljana smatra da njihov glas u EU-u nema nikakvu težinu uistinu je problematična. Na posljednjim izborima za Europski parlament glasovalo je samo 42,61 % građana EU-a, što ukazuje na nedovoljnu informiranost o Europskoj uniji što može dovesti do stvaranja slike o nedostatku demokracije i rastućeg euroskepticizma u državama članicama.
                  

                     Stoga, smatram da je nužna razmjena dijaloga o EU-u u školama, društvu i javnim prostorima kako bi vratili vjeru naših građana u europski projekt. Moramo krenuti od najmlađih generacija na način da povećamo edukaciju o EU-u u školama koja će im pomoći živjeti i raditi u složenom i globaliziranom svijetu. Svjestan sam da to podrazumijeva velika ulaganja, međutim samo ćemo na taj način smanjiti jaz između glasa EU građana i institucija EU-a.
                  

Pavel Poc (S&D),
písemně. – Neinformovanost o fungování Evropské unie a rolích jejích institucí má přímý důsledek na růst euroskepticismu v členských i kandidátských státech. Je smutným výsledkem, že k posledním volbám přišlo méně než polovina občanů, a to zejména mladých osob. Právě kvůli tomuto narušení demokratické legitimity a prohlubování demokratického deficitu je důležité zvrátit negativní trend nevyužívání volebního práva. Hlubší výuka o evropské historii a souvislostech umožní vytvoření znalostní báze potřebné k zapojení se do společnosti a kritické reflexe. Jsem proto toho názoru, že členské státy by měly vytvořit společný rámec, na jehož základě by mělo dojít například ke zlepšení výuky, mobility na všech vzdělávacích stupních, školení vyučujících, výzkumu a využití nových technologií. Vzdělávání o evropských záležitostech jde ruku v ruce se zvýšením potřebné mezikulturní tolerance, solidarity, respektu k právnímu státu a jiným principům našeho demokratického dědictví. Pokud se zlepší výuka o Evropské unii, budou občané schopni provést u příštích voleb nejen demokratickou, ale i informovanou volbu. Zmenší se také šance, že podlehnou radikálním a nacionálním postojům, které historicky vždy zavedly Evropu jedině do válečných konfliktů.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Evropská unie je součástí našeho každodenního života. V této turbulentní době hospodářské, finanční a uprchlické krize však dochází ke zpochybňování významu evropské integrace a základních hodnot EU. Domnívám se, že tyto příčiny spolu s nedostatečnými vědomostmi občanů o fungování EU jsou důvodem pro zlepšení jejich informovanosti. Návrh na zavedení výuky související s EU poskytne studentům vhled do procesů přijímání evropské legislativy a celkového fungování EU. Takovýto přístup zlepší jejich kriticko-analytické myšlení vzhledem k mediálním zprávám a budou tak schopni lépe rozlišit pravdivé informace od těch vykonstruovaných. Domnívám se, že výuka o EU rovněž povede ke zvýšení zájmu občanů o unijní záležitosti, sníží rostoucí euroskepticismus, umožní lépe formulovat věcnou kritiku a zároveň připraví občany na život a práci ve stále složitějším a globalizovanějším světě. Je třeba, aby žákům a studentům byl představen celkový obraz o EU k vytvoření jejich ucelené představy o tom, jak EU ovlivňuje a působí na jejich každodenní život. Informovanost o EU je stejně tak důležitá, jako například výuka dějepisu, jelikož je součástí naší historie i dnešní reality. A na to bychom neměli zapomínat.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Attualmente i cittadini europei dispongono di conoscenze limitate in merito all'UE e al funzionamento delle sue istituzioni. Per questo motivo ritengo che rafforzare la conoscenza delle nuove generazioni sia una priorità dell'UE. Pertanto serve un'azione mirata che parta dalle scuole. Promuovere una dimensione europea all'interno dei programmi scolastici può aiutare a superare l'euroscetticismo e preparare i cittadini a vivere e lavorare in un mondo sempre più complesso e globalizzato. Anche grazie al mio voto favorevole di oggi mi auguro che tutti gli Stati membri intraprendano nuove azioni per promuovere un'istruzione che valorizzi la comune identità europea e che possa infondere nei più giovani l'orgoglio di appartenere ad una grande civiltà.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – W sprawozdaniu sporządzonym przez Damiana Drăghiciego i zatytułowanym ‘Nauczanie o UE w szkołach’ wyrażono nadzieję, że opisane w nim działania będą ‘od wczesnego wieku, również poza klasą szkolną’ zwalczać zjawisko nazwane w sprawozdaniu ‘przekonaniem o istnieniu deficytu demokratycznego’ i ‘powszechnym eurosceptycyzmem’, a także tworzyć ‘poczucie przynależności do UE’ oraz ‘akceptację dla społeczeństw wielokulturowych i wielonarodowych’. Aby sprostać takim ambicjom, wymaga się od państw, by wszelkimi metodami w trybie pilnym nasiliły tzw. ‘edukację polityczną’ ukierunkowaną na obywatelstwo Unii i by przeznaczyły na ten cel więcej środków finansowych.
                  

                     Wykorzystać do tego należy wszelkie środki i narzędzia: materiały dydaktyczne, podręczniki i programy szkolne (historia UE, system rządów w UE, wartości, języki itd.), doskonalenie zawodowe nauczycieli, zajęcia pozaszkolne, media społecznościowe, platformy wirtualne, gry fabularne, badania, przyuczanie do zawodu, wolontariat, sport, mobilność geograficzną, wymianę dobrych praktyk, utworzenie znaku jakości ‘Euro Nauczyciel’, wymiany między szkołami, wizyty w instytucjach europejskich, spotkania z urzędnikami UE itd. Jednakże nauczanie w szkołach i edukacja pozaszkolna należą do właściwości państw członkowskich, w które Unia nie powinna nigdy ingerować. Niniejszym nie mogłem poprzeć sprawozdania
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – Je soutiens sans réserve ce rapport qui vise à renforcer la dimension européenne dans l'enseignement. Trop souvent critiquée, l'Union européenne est en réalité méconnue.
                  

                     Pour remédier à cela, j'ai souhaité encourager de nouvelles initiatives locales, régionales, nationales et européennes, visant à rapprocher l'UE de ses citoyens en améliorant la compréhension du processus d'intégration.
                  

                     Toutefois, en suivant le principe de subsidiarité dans le domaine de l'enseignement, ce sera bien aux États membres de développer concrètement ces nouvelles initiatives de promotion des valeurs européennes et d'information liées à son histoire et son fonctionnement.
                  

Frédérique Ries (ALDE),
par écrit. – Le vote de cet après-midi demande que l'enseignement de l'Europe à l'école soit plus cohérent au sein de chaque État membre et s'inscrive dans une meilleure complémentarité avec les autres matières enseignées.
                  

                     Quarante-quatre pour cent des Européens ne comprennent pas le fonctionnement de l'UE: c'est inadmissible. Comment les citoyens pourraient-ils connaître leurs droits, faire entendre leurs voix, et s'impliquer pour façonner l'Europe de demain si les institutions et les mécanismes démocratiques qui les servent restent pour eux un mystère?
                  

                     Une étude d'ICF GHK de 2013 révélait que 85 % des États membres parlaient déjà de l'Europe à leurs écoliers. Ce que le rapport d'aujourd'hui souhaite, c'est renforcer ces chiffres et rendre l'apprentissage de l'Europe plus cohérent et structuré.
                  

                     Cette demande s'inscrit dans un réel effort d'ouverture des institutions et de combat de l'euroscepticisme, pour faire vivre la démocratie européenne!
                  

Dominique Riquet (ALDE),
par écrit. – Alors que bon nombre de défis aujourd'hui appellent une réponse collective, la défiance et le désengagement des citoyens envers l'Union européenne n'ont jamais été aussi grands. Il lui faut donc être mieux comprise et renforcer le lien civique et politique qu'elle entretient avec les Européens.
                  

                     Cette ‘éducation sur la citoyenneté’ et cette implication des citoyens au sein des processus décisionnels et démocratiques européens sont d'autant plus fondamentaux chez la jeunesse, les électeurs de demain.
                  

                     L'identité européenne se fonde par ailleurs sur un socle de valeurs communes, comme la tolérance, la justice et la solidarité, que nous nous devons de transmettre aux futures générations.
                  

                     Dans cette perspective, le rapport d'initiative invite les États membres à mieux intégrer la dimension européenne dans les enseignements et les programmes scolaires, pour permettre aux enfants et étudiants de comprendre l'histoire, le fonctionnement et la valeur ajoutée de l'Union européenne et de ses institutions, tout en leur offrant les outils pour une réflexion critique. À cet égard, c'est la participation active au débat européen par tous les citoyens qui est visée.
                  

                     Pour cette raison, j'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Robert Rochefort (ALDE),
par écrit. – Pourquoi faut-il ‘apprendre l'Union européenne à l'école’? Certains chiffres suffisent à démontrer la nécessité d'améliorer la visibilité et la compréhension, par l'éducation, de l'Union européenne auprès des citoyens. 44 % des citoyens estiment n'avoir qu'une compréhension limitée du fonctionnement de l'Union; 52 % des Européens considèrent que leur voix ne compte pas dans l'Union. Conséquence? Moins de la moitié des citoyens et environ 28 % des jeunes ont voté lors des dernières élections européennes. Il faut que les citoyens puissent se réapproprier le projet européen.
                  

                     C'est pourquoi des efforts doivent être engagés afin d'améliorer l'apprentissage de l'Union, à partir d'exemples concrets. Par ailleurs, il semble essentiel d'accroitre le soutien financier à des programmes tels qu' ‘Erasmus +’, ‘l'Europe pour les citoyens’ et ‘Europe créative’ tout en augmentant l'accès à la mobilité via ces programmes.
                  

                     Les États membres ont également une responsabilité tant en termes d'information sur les programmes européens disponibles qu'en termes de réexamen et d'actualisation de leurs systèmes d'enseignement.
                  

                     Il faut réapprendre à vivre le rêve européen. Apprendre l'Union européenne à l'école peut y contribuer.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Aprender sobre a UE na escola pode ajudar a desenvolver um sentimento de cidadania europeia desde cedo, dar a conhecer os valores europeus e assim combater o crescente euroceticismo que se faz sentir em todos os Estados-Membros.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe que defiende la necesidad de integrar una dimensión europea en la enseñanza como elemento fundamental para ayudar a los ciudadanos a comprender mejor la UE —y a reconectarlos a ella-; profundizar en el papel de los valores fundamentales de la Unión Europea y promover la adhesión a estos.
                  

                     Tal y como señala el informe, conocer y comprender la historia y los valores comunes de la UE y sus Estados miembros es clave para el entendimiento mutuo, la convivencia pacífica, la tolerancia y la solidaridad, así como para comprender los principios fundamentales de la Unión Europea.
                  

                     El informe revisa y propone medidas específicas para los planes de estudio, la formación del profesorado, métodos de enseñanza, la movilidad, la investigación y el uso de las nuevas tecnologías.
                  

                     En un momento en que la UE enfrente graves desafíos, la integración de una dimensión europea en la enseñanza no solo debe permitir a los alumnos adquirir conocimientos y desarrollar un sentimiento de pertenencia, sino también iniciar una reflexión crítica sobre la UE, en particular a través del aprendizaje de los valores fundamentales de la UE basados en el Estado de Derecho y los derechos humanos.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report. We oppose any form of EU interference in Member States' national curricula, especially with regard to the EU being better highlighted in teaching materials, disseminating EU propaganda and calling for more funding to do so. The EU has no competency in the education systems of Member States and in fact is going against Article 165 of the TFEU which states that the EU ‘fully respect the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Este relatório, a favor do qual votei, salienta que os temas relacionados com a UE devem ser mais visíveis e bem integrados nos materiais pedagógicos e nas atividades extracurriculares e entende que a inclusão de conteúdos explicitamente relacionados com a UE pode valorizar substancialmente os programas escolares e o desenvolvimento e o crescimento pessoais dos alunos.
                  

                     Para além disso, frisa que o conhecimento e a compreensão da História e dos valores comuns da UE e dos seus Estados-membros são essenciais para a compreensão mútua, a coabitação pacífica, a tolerância e a solidariedade, bem como para o entendimento dos princípios fundamentais da União Europeia, pelo que mereceu o meu voto positivo.
                  

                     Desta forma, estas medidas irão permitir que os alunos reflitam de modo crítico sobre a UE, sobre a governação, sobre os processos de tomada de decisão e sobre o modo como eles próprios e a sua participação democrática influenciam o Estado-Membro a que pertencem.
                  

                     Para além disso, o documento solicita a adoção de uma abordagem intercultural no âmbito das políticas educativas que proporcione uma verdadeira integração dos alunos imigrantes nas escolas, com base no conhecimento mútuo das diferentes culturas e no desenvolvimento de valores comuns partilhados.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Drăghici sur l'apprentissage de l'Union européenne à l'école, car je suis convaincu qu'il y a un réel besoin de connaitre et de comprendre l'Europe pour lui permettre d'évoluer, voire en modifier le fonctionnement.
                  

                     Dès le plus jeune âge, les citoyens européens doivent apprendre l'histoire et se familiariser avec les valeurs de l'UE, car cette connaissance est indispensable à la compréhension de l'autre et à l'élaboration commune — car il est impératif de les y associer — du projet européen.
                  

                     Pour ce faire, il est demandé à la Commission de proposer un cadre commun pour un apprentissage relatif à l'Union européenne et de renforcer la mobilité européenne des apprenants. Les États membres gardent leur prépondérance en matière d'éducation, aussi ils devront faciliter un ‘enseignement interculturel, non discriminatoire et ouvert à tous’ et prôner les valeurs de la citoyenneté dans leurs programmes scolaires et universitaires.
                  

                     C'est en déconstruisant les préjugés et les caricatures par le biais de la connaissance, tout en favorisant l'esprit critique, que nous pourrons, ensemble, réenchanter le projet européen.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešima, kuriame pateikiama daug gerų idėjų dėl geresnio švietimo organizavimo mokyklose. Pranešime pabrėžiama būtinybė lavinti kritinį mąstymą, pabrėžiama mobilumo užtikrinimo nauda jaunų žmonių pasaulio ir skirtingų kultūrų pažinimui. Taip pat dėmesys skiriamas kalbų mokymuisi kaip priemonei perteikti žinias apie Europą.
                  

Virginie Rozière (S&D),
par écrit. – Aujourd'hui l'Union européenne souffre d'un manque de notoriété auprès des citoyens qui alimente les critiques sur le déficit démocratique.
                  

                     Selon un sondage Eurobaromètre de 2014, 44 % des citoyens de l'Union estimaient n'avoir qu'une compréhension limitée du fonctionnement de l'Union et 52 % des Européens estimaient que leur voix ne compte pas dans l'UE.
                  

                     Le rapport de Monsieur Drăghici invite les États membres à renforcer la dimension européenne dans l'éducation. Il met l'accent sur l'importance de la compréhension de la construction européenne d'un point de vue historique mais également d'un point de vue pratique, l'objectif étant de favoriser la compréhension du fonctionnement de cette dernière et de développer le civisme des élèves.
                  

                     Bien que l'Union ait un rôle subsidiaire en matière d'éducation, le rapport souligne l'importance des programmes européens ainsi que des plateformes de coopération pour faire avancer l'éducation sur l'Europe. Il incite également les États membres à renforcer la dimension européenne dans leurs programmes d'enseignement. Enfin, il prend en considération la formation des enseignants aux questions européennes.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – No momento histórico em que vivemos, a União Europeia enfrenta desafios sem precedentes e, nos últimos anos, tem passado por uma grave crise económica e financeira. Os efeitos sociais, económicos e políticos desta crise colocam em causa as instituições e os valores comuns da União, incluindo a noção de identidade europeia.
                  

                     Neste contexto, a intensificação do estudo e do diálogo sobre a União Europeia nas escolas, associações ou em espaços públicos revela-se crucial para restaurar a confiança dos cidadãos, o sentimento de pertença a esta união de povos e Estados e, consequentemente, a promoção do processo de construção europeia.
                  

                     Assim, afigura-se-nos essencial melhorar a dimensão europeia no ensino escolar, dando melhores ferramentas aos cidadãos para viver e trabalhar numa União de 28 Estados-Membros que se encontra inserida num mundo bastante complexo e globalizado.
                  

                     Embora a competência seja exclusivamente dos Estados-Membros, notamos que, infelizmente, a situação que diz respeito à inclusão de conteúdos sobre a UE nos programas escolares nacionais está longe de ser uniforme, pelo que julgamos necessárias medidas especificas sobre esta matéria, razão pela qual votei a favor do presente relatório.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui insiste sur l'apprentissage à l'école de l'Union européenne et de son fonctionnement.
                  

                     Un sondage a récemment avancé que 44 % des Européens ne comprennent pas le fonctionnement de l'Union européenne. Il est donc urgent de renforcer le dialogue sur l'Union dans les écoles, les associations et les espaces publics en vue de rétablir la confiance des citoyens et de favoriser le processus d'intégration européen.
                  

                     En parallèle, nous devons également diffuser davantage les informations relatives à ces sujets. À ce titre, les programmes ‘Erasmus +’, l'‘Europe pour les citoyens’ et ‘Europe créative’ ont un rôle central à jouer dans la promotion de l'éducation et la formation, les connaissances linguistiques, la citoyenneté active et la compréhension interculturelle.
                  

                     Enfin, il est important que les États membres investissent davantage dans une éducation de qualité qui puisse éveiller la curiosité des écoliers ou étudiants et susciter un réel intérêt pour l'Union européenne et son fonctionnement.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – La mayor parte de los aspectos a los que nos hemos opuesto se deben a la vaguedad del concepto de dimensión europea que se utiliza. No somos contrarios a que se imparta en los diferentes niveles formativos una mayor información sobre la UE, es más creemos que un mayor conocimiento sobre procedimientos y competencias de los organismos de la UE es algo a todas luces positivo. Sin embargo pensamos que no es conveniente confundir formación con propaganda, y en este sentido este informe no prevé ni incorpora las causas ni responsabilidades de los autores causantes de la situación de desigualdad en la que vivimos en la Europa actual, mientras que por el contrario, abunda en precisiones adicionales sobre el término euroescepticismo.
                  

                     Observamos la existencia de aportaciones positivas y relevantes, pero el ánimo general del informe creemos que tiene un objetivo destinado a subsanar un déficit de legitimidad, como el que sufre el proyecto europeo en diferentes regiones, antes que a dar a conocer a la población el funcionamiento, las causas y las consecuencias del proyecto europeo. Por este motivo nuestro voto ha sido abstención.
                  

Daciana Octavia Sârbu (S&D),
in writing. – There clearly needs to be more education about the role of the EU, its decision making structures, and the relationship between the EU institutions and Member States. A lack of information about these issues feeds euro-scepticism and prevents citizens from engaging effectively with the European policy process. I therefore welcome this report and its call to improve education and awareness, and the emphasis it places on including all actors, including civil society and social partners.

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht zum Erwerb von Kenntnissen über die EU an Schulen gestimmt, da ich es für sehr wichtig halte, dass der europäische Integrationsprozess gefördert und das Vertrauen der Unionsbürger wiederhergestellt wird. Ich unterstütze die bestehenden nationalen und internationalen Programme und Netzwerke, die auf verschiedenen Ebenen die Vermittlung von Kenntnissen über die Europäische Union fördern. Die Schaffung einer EU-Dimension im Bildungswesen sollte unter anderem dazu beitragen, die Bürger über konkrete Finanzierungsmöglichkeiten zu informieren, um sowohl die allgemeine und berufliche Bildung, den Spracherwerb, das interkulturelle Verständnis als auch das kulturelle Bewusstsein zu fördern.
                  

Jasenko Selimovic (ALDE),
skriftlig. – EU-medborgarna visar mycket begränsad kunskap om EU och dess institutioner. Av alla utfrågade i en enkät framtagen av Eurostat erkänner 44 % att de inte vet hur EU fungerar. Detta är väldigt problematiskt utifrån en demokratisk synvinkel, eftersom EU påverkar våra liv i väsentlig grad. Utan kunskap om EU, gemensam utbildningsplan och gemensamt offentligt medieutrymme kommer EU att förbli en papperskonstruktion överkänslig för politiska konjunktursvängningar.
                  

                     Att detta sker i en kontext där EU brottas med flera allvarliga kriser är ännu mer alarmerande. EU-medborgare behöver därför lära sig mycket mer om EU, inte bara i skolor, utan också i politiska partier, föreningar, företag etc.
                  

                     När Garibaldi enade Italien så sade den italienska patrioten Massimo d'Azeglio: ‘Nu när vi har skapat Italien, återstår att skapa italienare.’ I dag frestas man att säga: ‘Nu när vi har skapat EU, återstår att skapa européer – innan EU går sönder.’
                  

                     Jag välkomnar därför detta betänkande.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – El propósito de este informe es el de introducir una dimensión europea en la educación en las escuelas para restaurar la confianza de los ciudadanos en la Unión Europea. Pero el informe obvia los motivos por los cuales ha aumentado la desconfianza y el descrédito de los ciudadanos hacia la actual UE. Con total cinismo, el informe promueve los principios y valores recogidos en el Artículo 2 del Tratado de la UE, pero no critica la violación sistemática de estos mismos principios en el propio territorio de la UE. Por estos motivos no he podido votar a favor.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report. We oppose any form of EU interference in Member States' national curricula, especially with regard to the EU being better highlighted in teaching materials, disseminating EU propaganda and calling for more funding to do so. The EU has no competency in the education systems of Member States and in fact is going against Article 165 of the TFEU which states that the EU ‘fully respect the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity’.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Podržao sam Izvješće o učenju o EU-u u školama, budući da statistike pokazuju da je upoznatost Europljana s Europskom unijom na poražavajućoj razini, što se najbolje očituje na odazivu za izbore za Europski parlament zbog loše percepcije važnosti glasovanja.
                  

                     Obrazovanje je temeljno ljudsko pravo, a ciljevi obrazovanja podrazumijevaju i pripremu pojedinaca za život i aktivno građanstvo u složenim, multikulturalnim društvima. Uključivanje dimenzije Europske unije u obrazovanje doprinijeti će boljem razumijevanju te ponovnom povezivanju Unije s građankama i građanima. Bitnu ulogu ima nastavno osoblje kojeg je potrebno poticati na mobilnost, uzajamno podučavanje i razmjenu najbolje prakse.
                  

                     U izvješću se poziva Komisiju na osmišljavanje i pripremu zajedničkog okvira i pripremu smjernica s konkretnim primjerima za učenje o Uniji, kako za učenike tako i za nastavnike. Izvješće navodi ERASMUS+, Europu za građane te Kreativnu Europu, kao programe koji su pokazali izvrsne rezultate i treba ih nastaviti provoditi, stavljajući veći fokus na njihov kvalitativni ishod i širi pristup mobilnosti.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Hneď v úvode chcem poďakovať spravodajcovi za predloženú správu, pretože získavanie vedomostí o EÚ v škole a posilnenie dialógu o EÚ považujem za veľmi vážnu výzvu, ktorá môže výrazným spôsobom podporiť formovanie občianskeho povedomia v žiakoch a študentoch na školách. Počas roka absolvujem množstvo besied a diskusii na rôznych školách na celom území Slovenska, preto môžem zodpovedne prehlásiť, že vedomosti žiakov a študentov bez ohľadu na vek sú v súčasnosti pomerne obmedzené. Aj keď väčšina členských štátov postupne zahrnula rozmer EÚ do svojich učebných plánov a odbornej prípravy, naďalej existujú výrazne rozdiely medzi členskými štátmi a v rámci nich. Keďže na školách na výučbu o európskych a demokratických hodnotách neexistuje žiadna metodika niet divu, že študenti na školách sa často krát cítia vzdialení a odlúčení od európskeho politického projektu a narastá u nich euroskepticizmus. Podporila som uznesenie, lebo verím, že na základe prijatých opatrení sa podarí žiakov a študentov na školách vybaviť dostatočnými vedomosťami o tom, ako funguje EÚ, a zároveň ich pripraví na prácu a život aktívnych občanov v čoraz integrovanejšej Európe.
                  

Michaela Šojdrová (PPE),
písemně. – Podpořila jsem zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání o vyučování o EU ve škole. Výuka o EU je tématem, které je dnes aktuálnější než kdy jindy.
                  

                     Ve všech zemích EU se snaží učitelé o EU vyučovat. Výsledky jsou různé a bohužel ne vždy dostatečné. EU sice nemůže členským státům ani školám říkat, co a jak mají učit, ale Evropská komise by jim měla poskytnout systematickou podporu a vytvořit společný rámec pro obsah vzdělávání. Vznikající Dům evropských dějin by naopak mohl přispět tím, že vypracuje metodiku a vzdělávací moduly pro výuku dějepisu v evropském kontextu.
                  

                     Ve zprávě vyzýváme také k lepšímu využití programu ERASMUS+ pro vzdělávání a výměnné pobyty učitelů i studentů za účelem posílení jejich motivace a výměny zkušeností. Evropská komise by měla iniciovat vznik certifikovaného modulu vzdělávání učitelů, včetně certifikovaného výstupu, samozřejmě na bázi dobrovolnosti.
                  

                     Jsem přesvědčená o tom, že učitelé mají zájem o téma Evropské unie a uvědomují si její hodnoty, ale jejich povinnosti jsou zaměřeny na výkon žáků u zkoušek. Pokud ale chceme, aby si žáci odnesli lepší vědomosti o fungování EU a aby nepodléhali populistickým kampaním, musíme se lépe starat o to, jak probíhá na školách výchova k občanství, do čehož spadá i povědomí o EU.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Samo 42,61 % državljanov EU in le 27,8 % ljudi starih med 18 in 24 let se je udeležilo zadnjih volitev v Evropski parlament, kar je najnižja volilna udeležba od leta 1979 (podatki Eurobarometer). Evropska unija se sooča z izzivom naraščajočega EU-skepticizma.
                  

                     Ključno je najti načine, kako državljane seznaniti s strukturami in politikami EU. Potrebno je potrditi vrednote demokracije in raznolikosti, omogočati dostop do vseh pravic in poročati o EU na splošno.
                  

                     Prav tako je jasno, da se je razdalja med EU in njenimi državljani poslabšala zaradi nezmožnosti razumevanja, kako delujejo institucije in kako je mogoče sodelovati v političnem življenju EU.
                  

                     Da bi okrepili zavest državljanov, je treba začeti že v šolah z vključitvijo EU zadev v okvir učnega načrta. Glavne tematike, ki so vključene v poročilu za povečanje občutka pripadnosti EU, so sledeče: formalno in neformalno izobraževanje, medkulturni pristop k izobraževalni politiki, sodelovanje pri kritičnemu razmisleku, mobilnost med učenci in učitelji (da imajo neposredne izkušnje pri spoznavanju drugih kontekstov v EU), učenje jezikov in priznavanje pomena jezikovnega vprašanja pri posredovanju evropskih sporočil. Potrebno je, da se okrepi dialog o EU v šolah, združenjih in javnem prostoru.
                  

                     Da bi spodbujali zavest o evropski identiteti sem glasoval za sprejetje poročila.
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Includere una dimensione europea nell'educazione scolastica è un elemento cruciale per creare un senso di appartenenza comune e dare un contenuto alla cittadinanza europea e anche uno strumento importante per contrastare il crescente euroscetticismo. Per questo ho votato a favore della relazione che chiede una strategia per promuovere l'apprendimento dell'azione e delle politiche UE a scuola, migliorando le attuali e future reti di scambio a tutti i livelli di istruzione e concentrandosi sui programmi didattici, sulla formazione degli insegnanti, sulla mobilità e le nuove tecnologie per raggiungere l'obiettivo di una maggiore conoscenza dell'azione dell'UE da parte dei giovani cittadini.
                  

Joachim Starbatty (ECR),
schriftlich. – Der Drăghici-Bericht ‘EU in der Schule lernen’ sieht vor, dass künftig Lehrinhalte des schulischen Unterrichts EU-weit einheitlich geregelt werden sollen. Dies betrifft insbesondere die Funktionsweise der Institutionen der Europäischen Union.
                  

                     Ich lehne die in diesem Bericht genannten Vorschläge entschieden ab, da sie die verfassungsrechtlich geregelte Zuständigkeit der deutschen Bundesländer für den Bereich der schulischen Bildung verletzen und den Schülern ein undifferenziertes Bild der Europäischen Union vermitteln sollen.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Som presvedčený, že vplyv EÚ na členské štáty je značný a vzdelávanie o EÚ na školách by malo zohľadňovať tak úlohu členských štátov pri rozvoji EÚ, ako aj vplyv EÚ na vývoj v jednotlivých členských štátoch. Európsky rozmer vo vzdelávaní umožňuje žiakom a študentom získavať vedomosti, rozvíjať pocit spolupatričnosti a takisto pomáha rozvíjať kritické myslenie v súvislosti s EÚ, a to aj prostredníctvom vzdelávania o základných hodnotách EÚ založených na zásadách právneho štátu a ľudských právach, o správe vecí verejných a rozhodovacích procesoch EÚ a o ich dôsledkoch pre ich členský štát a ich demokratickú účasť. Členské štáty a EÚ musia ísť príkladom všetkým aktérom zapojeným do výučby a vzdelávania o EÚ v škole a praktikovať základné európske hodnoty sociálneho začleňovania a európskej a medzinárodnej solidarity.
                  

Jaromír Štětina (PPE),
písemně. – Zprávu o vyučování o EU ve škole jsem podpořil. Evropské hodnoty nejsou něčím vzdáleným a neuchopitelným. Jsou to hodnoty, na kterých je shoda napříč Unií a kterým by měl být ve výuce systematicky věnován dostatečný prostor pro jejich univerzální charakter. Takovými hodnotami jsou například právní stát a svobodné volby. Každý občan by měl mít o takových hodnotách povědomí a měl by si uvědomit jejich důležitost v historickém kontextu. Rozšíření unijního rozměru ve vzdělávání může sloužit jako katalyzátor kritické diskuze žáků s učiteli o takových hodnotách a rovněž jako podnět pro žáky aktivně se podílet na správě věcí veřejných jak ve vlastní obci, tak v rámci EU. 44 % občanů Unie má nedostatečné povědomí o jejím fungování. Je proto nutné, aby rozhodovací postupy a instituce Unie dostávaly v rámci výuky dostatečný prostor. Pokud má občan Unii pochopit, musí o ní získat přehledným způsobem základní informace. Informovanost žáků by rovněž měla být posílena v oblasti ‘volných pohybů’, ideálně formou jednoduchých praktických příkladů. Apel zprávy na zlepšování znalostí a dovedností učitelů v tomto ohledu lze uvítat. Rovněž podporuji praktické projekty, například Evropský parlament mládeže, ve kterých mladí občané zhodnocují nabyté znalosti v praxi. Též si cením plánu lepšího využití výměnného programu ERASMUS+ v budoucnu.
                  

Helga Stevens (ECR),
schriftelijk. – Het verslag onderstreept terecht dat de EU is gevormd door haar lidstaten, die ieder een unieke geschiedenis en cultuur hebben. Het is tevens positief dat de nadruk wordt gelegd op het informeren van burgers. Dit moet het mogelijk maken om kritisch na te denken en te debatteren over het belang van de Europese samenwerking.
                  

                     Hoewel het verslag de lidstatelijke bevoegdheid inzake onderwijs- en opleidingsbeleid erkent, lijkt het daar in bepaalde paragrafen aan voorbij te gaan. Meer bepaald is het verslag dikwijls te prescriptief waar het gaat over onderwijs met betrekking tot het verleden en de toekomst van de Europese integratie. De N-VA-delegatie onthield zich daarom van stemming.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Većina država članica Europske unije je integrirala u svoje kurikulume i programe osposobljavanja nastavnika učenje o Europskoj uniji. Europsku uniju su oblikovale države članice sa svojom jedinstvenom poviješću i kulturom te postoji neodvojiva povezanost Unije s državama članicama.
                  

                     Europska unija se trenutno suočava s brojnim izazovima, uključujući ekonomsku i financijsku krizu, što dovodi u pitanje institucije i zajedničke vrijednosti Unije. U tome pogledu stavlja se naglasak na pojam europskog identiteta. Većina građana Europske unije nije upoznata ili posjeduje ograničeno znanje o načinu funkcioniranja EU-a i radu institucija, stoga ne iznenađuje porast euroskepticizma te činjenica da se građani osjećaju distancirano od europskog projekta.
                  

                     Kako bi se informiralo građane Europske unije potrebno je osnažiti dimenziju EU-a u školskom obrazovanju, te iz tog razloga podržavam ovo izvješće. Smatram da je bitno da sve države članice integriraju dimenziju EU-a u školsko obrazovanje kako bi se učenicima prenijelo relevantno znanje, vještine i sposobnosti te stvorio osjećaj pripadnosti i osnažio duh zajednice.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – S obzirom da prema anketi iz 2014. godine čak 44 % građana EU-a ne razumije funkcioniranje EU-a, izvješće Komisije je predložilo uvođenje učenja o Europskoj uniji u školama. U njemu su određene uloge EU-a kao cjeline te uloge država članica. Države članice bi svakako trebale prilagoditi svoje obrazovne sustave, a Unija treba raditi na ujednačavanju i koordinaciji istih.
                  

                     Podržavam ovo izvješće i njegove prijedloge, prvenstveno jer mislim da građani nisu svjesni važnosti izbora za Europski parlament te koliko je njihov glas zapravo bitan. Ako bi se djecu od rane dobi učilo o EU-u i njegovim institucijama, probudila bi se i najvažnija svijest, a to je ona da smo svi mi europski građani. Zbog toga Europska unija treba biti vidljiva u nastavnim materijalima kroz cijelo školovanje. Ujedno se tim putem među djecom promiče multikulturalna tolerancija te se motivira na učenje stranih jezika.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Návrh som nepodporil, pretože zásadne nesúhlasím s tým, že za rastúcim vnímaním demokratického deficitu, rozširovaním euroskepticizmu a celkovo nízkej podpory Európskej únie je nedostatočné ‘politické vzdelávanie’. Som presvedčený, že obraz EÚ je možné skutočne napraviť len vtedy, keď sa zmení aj fungovanie samotnej Európskej únie.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o učenju o EU v šolah.
                  

                     Številne javnomnenjske raziskave kažejo, da je še vedno visok odstotek državljank in državljanov, ki premalo poznajo Evropsko unijo. To je posledica več dejavnikov. Vsekakor bomo ta odstotek znatno popravili ter Evropsko unijo približali ljudem, če bomo uvedli učenje o Evropski uniji v šole.
                  

                     Danes se soočamo tudi z veliko volilno abstinenco na volitvah v Evropski parlament ter s pomanjkanjem zaupanja v evropske institucije, tako da bi učenje o Evropski uniji v šolah prispevalo tudi k večji udeležbi na volitvah ter k večjemu zaupanju ljudi v institucije EU.
                  

                     Podpiram, da bi morala EU biti bolj vidna in bolje vključena v učno gradivo in obšolske dejavnosti.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η Έκθεση είχε αρκετές θετικές αναφορές όσον αφορά την αντιμετώπιση του ρατσισμού και την ανάγκη σεβασμού και προώθησης των ανθρωπίνων δικαιωμάτων. Εντούτοις, η έννοια της ευρωπαϊκής διάστασης στην εκπαίδευση όπως εγείρεται είναι ασαφής.
                  

                     Πολλές αναφορές είναι αμφιλεγόμενες. Για παράδειγμα ενώ αναγνωρίζεται το δημοκρατικό έλλειμμα και η ύπαρξη των ανισοτήτων μεταξύ και εντός των κρατών μελών, εντούτοις δεν γίνεται καμία κριτική στις ευρωπαϊκές πολιτικές και πρακτικές που έχουν δημιουργήσει αυτές τις πραγματικότητες. Επίσης, ιδιαίτερα αρνητική είναι η προσπάθεια που γίνεται να συνδεθεί η εκπαίδευση με την απασχολησιμότητα και να υπάρξει σύμπραξη με τον ιδιωτικό τομέα. Επίσης, δεν γίνεται καμία αναφορά στις παραβάσεις ανθρωπίνων δικαιωμάτων στην ΕΕ.
                  

                     Δυστυχώς, σειρά τροπολογιών που κατέθεσε η ομάδα της Ευρωπαϊκής Ενωτικής Αριστεράς για βελτίωση του κειμένου απορρίφθηκαν. Ως εκ τούτου τηρήσαμε αποχή.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η έκθεση θεσμοθετεί την επιβολή πρωτόγνωρων αντιλήψεων στην εκπαίδευση. Ουσιαστικά συνιστά μία απροκάλυπτη προπαγάνδα και πλύση εγκεφάλου στους μαθητές
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról szóló jelentést, amely helyesen mutat rá, hogy az uniós állampolgárság intézményét valós ismeretekkel kell megtölteni. Ahogy azt a jelentéstevő is kiemeli, az oktatási anyagokban az európai dimenzió nagyobb arányú megjelenése számos előnnyel járna: uniós polgársággal összefüggő kompetenciákat alakítana ki illetve segítné a kritikus gondolkodás fejlesztését azáltal, hogy a tanulók megismerik az Unió alapvető értékeit, az uniós döntéshozatali folyamatokat és azok hatását mindennapi életükre. Az Unió szélesebb körű ismerete lehetővé tenné más kultúrák felfedezését a fiatalok számára, illetve azt, hogy aktív és toleráns állampolgárokká váljanak.
                  

                     Egyetértek azzal, hogy növelni kell a tanárok és tanulók motivációját és lehetőségeit arra, hogy saját személyes tapasztalataik alapján többet tudjanak meg az EU-ról. A tagállamok többsége fokozatosan integrálta az európai dimenziót a tantervébe és a tanárképzésbe, de továbbra is jelentős különbségek vannak az egyes országok között. Így osztom a jelentéstevő véleményét, hogy nemzeti és helyi, de európai szinten is további intézkedésekre van szükség e téren.
                  

                     A politika csak akkor szolgálhatja a polgárokat, amennyiben abban mindannyian aktív szerepet vállalunk. Ezért fontos az állampolgári ismeretek és az európai uniós ismeretek oktatása is.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Trwający do lat kryzys gospodarczy i finansowy spowodował znaczne osłabienie euroentuzjazmu na Starym Kontynencie, a nawet podał w wątpliwość zasadność istnienia instytucji oraz wspólnych wartości Unii Europejskiej.
                  

                     W tym kontekście wydaje się koniecznym zintensyfikowanie działań mających na celu przekazywanie wiedzy o znaczeniu Wspólnoty w instytucjach oświatowych. Krzewienie w młodych ludziach ducha wartości europejskich i wiary w potrzebę istnienia UE jest niezwykle ważne dla tworzenia europejskiego społeczeństwa obywatelskiego.
                  

                     Obywatele mało wiedzą na temat UE i funkcjonowania jej instytucji. Nie dziwi więc fakt, że nie czują się związani z europejskim projektem politycznym, a nawet są do niego zrażeni, co przejawia się w rosnących w siłę ruchach eurosceptycznych.
                  

                     Konieczne jest zatem lepsze informowanie obywateli oraz zachęcanie ich do aktywnego uczestnictwa we Wspólnocie. Większy nacisk powinien być położony na unijny wymiar w kształceniu szkolnym, co zahamuje rozwój eurosceptycyzmu, a zarazem pozwoli przygotować obywateli do życia w coraz bardziej zglobalizowanym świecie.
                  

                     Z uwagi na wagę kwestii propagowania wiedzy o Unii Europejskiej zdecydowałem się poprzeć przedłożone sprawozdanie.
                  

Dario Tamburrano (EFDD),
per iscritto. – Abbiamo votato a favore della relazione d'iniziativa sul rafforzamento della dimensione UE nell'istruzione. Crediamo che, come riaffermato dalla relazione, l'istruzione sia un diritto umano fondamentale e un bene pubblico cui tutti i cittadini devono avere accesso ed è ritengo cruciale che avvenga una riflessione critica sul ruolo dell'Unione nelle loro vite. Riconosciamo che la relazione va nella giusta direzione indicando a Commissione e Stati membri misure concrete per dare una vera dimensione europea ai sistemi educativi, con l'obiettivo di fermare il degrado democratico nelle istituzioni, promuovere valori fondamentali come inclusione sociale, solidarietà e dialogo e rafforzare la cittadinanza attiva e l'esercizio di diritti e responsabilità democratiche, inclusi quelli di voto. Auspichiamo che la Commissione e gli Stati membri seguano le indicazioni della relazione, favorendo la diffusione delle conoscenze, la creazione di una dimensione europea della storia, l'interazione tra sistemi educativi e la mobilità dei loro attori, per garantire a tutti i cittadini dell'Unione un'istruzione pubblica e di qualità. Non posso fare a meno di far notare tuttavia come ciò sarà possibile dato che le politiche di austerity stanno portando alla distruzione della scuola pubblica in molti Stati membri.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
in writing. – The inclusion of the European perspective in education, by learning EU at school, aims to help creating a sense of European identity, to deepen knowledge of the role of the EU. It will allow a better understanding of the EU history and culture as well as its policy-making decision process. This measure will engage children in the civic and intercultural dialogue that reflects the diversity of the Union.
The report highlights the role of the European Union and the importance of promoting learning EU at school, enhancing existing and future networks and exchanges at all educational levels and focusing on curricula, teaching methods, mobility, research and the use of new technologies. It also underlines the role played by social partners and civil society organisations.
I support this report, because it is very important to include a European dimension in education in order to strengthen EU citizenship and promote intercultural, non-discriminatory and inclusive education in schools and universities.

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Je suis bien sûr en faveur de cette initiative. Il faut souligner l'importance croissante d'une dimension européenne dans l'éducation dans les différentes disciplines et les différents niveaux et formes d'éducation, tout en mettant l'accent sur la nécessité d'une acception large et approfondie du concept qui tienne compte de sa nature complexe, dynamique et multidimensionnelle, l'apprentissage de l'Union à l'école étant un élément essentiel.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – According to a 2014 Eurobarometer opinion poll, 71% of EU citizens felt that they have limited understanding of how the EU works and 52% of Europeans believe that their voice does not count in the EU. I voted in favour of introducing the EU dimension in education to remedy to this appalling situation. This will equip our children with a concrete understanding of how the EU works and enable them to critically reflect on European matters and how they influence their own country and identity. Instead of allowing the gap between the citizens and the EU to grow even further, it is important to start a dialogue on the EU from a young age, to enable our children to become educated citizens, capable of making their own choices about the European project.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Ovo izvješće otvoreno poziva države članice Europske unije na poticanje stvaranja osjećaja pripadnosti Europskoj uniji i stvaranje europskog identiteta kroz školske knjige, nastavni plan i program, nastavna sredstva, stručne obuke učitelja, izvannastavne i slične aktivnosti političkog obrazovanja.
                  

                     Iako držim da građani Europske unije trebaju biti educirani o Europskoj uniji i institucijama, smatram da se uvođenjem predloženih programa, instrumenata i aktivnosti neće pružiti objektivan prikaz povijesti, kao ni slobodno razvijanje svijesti i vjerni prikaz europske stvarnosti. Naime, ovakav pristup djeluje kao propaganda koja ima krajnji cilj nadomještanje ili poništenje nacionalnih identiteta građana Europske unije.
                  

                     Osim toga, edukacija i školstvo treba ostati u nadležnosti država članica te se Europska unija nikada ne smije miješati u taj sektor. Štoviše, smatram da države članice trebaju iskoristiti pogodnosti članstva u Europskoj uniji kako bi dodatno ojačale i promicale vlastite nacionalne identitete.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o učenju o EU v šolah sem podprla, saj se Evropska unija trenutno sooča z izzivi brez primere.
                  

                     Zadnjih nekaj let doživlja veliko gospodarsko in finančno krizo. Družbene in politične posledice te krize pa postavljajo pod vprašaj institucije in skupne vrednote Unije, tudi pojem evropske identitete.
                  

                     V tem kontekstu se zdi okrepitev dialoga o EU v naših šolah, združenjih in javnem prostoru pomembnejša kot kdaj koli prej za povrnitev zaupanja državljanov v prednosti in nujnost procesa evropskega povezovanja.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – La mayor parte de los aspectos a los que nos hemos opuesto se deben a la vaguedad del concepto de dimensión europea que se utiliza. No somos contrarios a que se imparta en los diferentes niveles formativos una mayor información sobre la UE, es más creemos que un mayor conocimiento sobre procedimientos y competencias de los organismos de la UE es algo a todas luces positivo. Sin embargo pensamos que no es conveniente confundir formación con propaganda, y en este sentido este informe no prevé ni incorpora las causas ni responsabilidades de los autores causantes de la situación de desigualdad en la que vivimos en la Europa actual, mientras que por el contrario, abunda en precisiones adicionales sobre el término euroescepticismo.
                  

                     Observamos la existencia de aportaciones positivas y relevantes, pero el ánimo general del informe creemos que tiene un objetivo destinado a subsanar un déficit de legitimidad, como el que sufre el proyecto europeo en diferentes regiones, antes que a dar a conocer a la población el funcionamiento, las causas y las consecuencias del proyecto europeo. Por este motivo nuestro voto ha sido abstención.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Ce rapport souhaite redéfinir le rôle de l'UE dans les systèmes éducatifs des pays membres et renforcer l'intégration européenne.
                  

                     Nous avons là une nouvelle démarche intrusive de l'Union européenne prônant l'intégration au détriment des fondamentaux de l'éducation qui sont l'apprentissage de l'écriture, de la lecture et de notre histoire nationale. Sans ces bases solides, nous ne sommes plus rien.
                  

                     C'est pourquoi j'ai soutenu la résolution alternative de ma collègue Dominique Bilde, et j'ai voté CONTRE un texte dangereux pour l'avenir de nos enfants.
                  

Mihai Țurcanu (PPE),
în scris. – Conform unui sondaj Eurobarometru realizat în 2014 la nivel european, 44% dintre cetățenii UE consideră că nu au decât o cunoaștere limitată în ceea ce privește funcționarea acesteia. Mai mult, doar 42,61% dintre cetățeni și doar 27,8% dintre tinerii cu vârstele cuprinse între 18 și 24 ani au votat la ultimele alegeri ale Parlamentului European.
                  

                     O cunoaștere insuficientă și o rea înțelegere a mecanismelor UE pot contribui la creșterea deficitului democratic și la propagarea euroscepticismului. Așadar, este nevoie să se umple spațiul dintre cetățenii UE și instituțiile europene. În această perspectivă, raportul subliniază necesitatea unei dimensiuni europene a educației cu scopul de a ajuta cetățenii să înțeleagă mai bine mecanismele de funcționare ale UE și pentru a se restabili legătura dintre aceștia și UE. Această dimensiune europeană a educației nu ar trebui numai să contribuie la dobândirea de cunoștințe și dezvoltarea sentimentului de apartenență la UE, dar și la dezvoltarea unor reflecții critice la adresa UE, în special prin cunoașterea valorilor fundamentale. În acest sens, raportul propune, în vederea creșterii vizibilității UE, de a o integra cât mai mult în materialele pedagogice și în activitățile extrașcolare.
                  

                     Prin urmare, am votat în favoarea Raportului privind cunoașterea UE în școli.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Az Európai Unió jelenleg előre nem látott kihívásokkal kell, hogy szembenézzen. Az elmúlt pár évben súlyos gazdasági és pénzügyi válságon ment keresztül. Ennek szociális és politikai hatásai megkérdőjelezik az intézmények létjogosultságát és az Unió közös értékeit, ezzel együtt pedig az európai identitás fogalmát. E tekintetben most sokkal fontosabb, mint valaha, hogy az iskolákban, egyesületekben és közéleti találkozóhelyeken párbeszéd alakuljon ki Európai Unióról, hogy a polgárok újra higgyenek az európai integrációs folyamat előnyeiben és szükségességében.
                  

                     Az uniós polgárok jelenleg kevés ismerettel rendelkeznek az Európai Unióról és intézményeinek működéséről, amit mutat az is, hogy az Eurobarométer 2014 tavaszi felmérése során az uniós polgárok negyvennégy százaléka nem értett egyet az ‘Értem, hogyan működik az Unió’ kijelentéssel. Ilyenformán nem csoda, hogy a polgárok nem érzik magukhoz közel, sőt egyre inkább elfordulnak az európai politikai projekttől és euroszkeptikusokká válnak, illetve demokratikus hiányosságokat fedeznek fel az uniós döntéshozás folyamatában. Szavazatommal támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – La mayor parte de los aspectos a los que nos hemos opuesto se deben a la vaguedad del concepto de dimensión europea que se utiliza. No somos contrarios a que se imparta en los diferentes niveles formativos una mayor información sobre la UE, es más creemos que un mayor conocimiento sobre procedimientos y competencias de los organismos de la UE es algo a todas luces positivo. Sin embargo pensamos que no es conveniente confundir formación con propaganda, y en este sentido este informe no prevé ni incorpora las causas ni responsabilidades de los autores causantes de la situación de desigualdad en la que vivimos en la Europa actual, mientras que por el contrario, abunda en precisiones adicionales sobre el término euroescepticismo.
                  

                     Observamos la existencia de aportaciones positivas y relevantes, pero el ánimo general del informe creemos que tiene un objetivo destinado a subsanar un déficit de legitimidad, como el que sufre el proyecto europeo en diferentes regiones, antes que a dar a conocer a la población el funcionamiento, las causas y las consecuencias del proyecto europeo. Por este motivo nuestro voto ha sido abstención.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – My vote was positive. The initiative is taken obviously on the grounds of growing EU-scepticism and in the urgent need to find ways to familiarise citizens with the EU structures and policies, reaffirm values of democracy, sharing diversity and giving access to all to their rights, and communicate on the EU at large. It is also quite clear that the gap between EU and its citizens is aggravated by the impossibility to grasp the functioning of institutions, and how one could participate in the political life of the EU. In order to empower citizens, it is necessary to start at school level, to integrate EU issues within the curriculum.

Владимир Уручев (PPE),
в писмена форма. – Уважаеми колеги, ЕС е изправен пред безпрецедентни предизвикателства, на които трябва да се реагира на европейско и национално ниво, но най-важното е тези реакции да имат подкрепа от гражданите. За съжаление, съгласно Евробарометър за 2014 г. гражданите имат ограничени познания за ЕС, за работата на неговите институции, за общите политики, защитаващи техните права и благосъстояние. Нещо повече, нараства евроскептицизмът и броят на гражданите, които се чувстват дистанцирани от европейския проект.
                  

                     В тези условия е необходимо да се започне по един организиран начин диалог за ЕС в училищата. Макар образованието да е компетентност на държавите членки, ЕС може да насърчава сътрудничеството между тях, да подкрепя и допълва националните действия в тази сфера. Предишните общоевропейски програми в сектора на образованието и днешната програма ‘Еразъм+’ са допринесли в немалка степен за интеграционните процеси в ЕС.
                  

                     Необходими са действия на ниво ЕС, които да доведат до европейско измерение в образованието на нашите деца, за да могат да знаят не само европейската география, история и култура, но и че са граждани на един велик съюз на утвърдени свободи и ценности. Държавите членки имат интерес ЕС да бъде по-видим и разбираем за собствените си граждани, затова не би следвало да се противопоставят на инициативата за изучаване на ЕС в училищата.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on ‘Learning EU at school’. The report underlines the increasing importance of a European dimension in education across the different disciplines, levels and forms of education. It equally points out that the Union should be more visible, and better integrated, in teaching materials and extracurricular activities.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Hablamos de un asunto clave a día de hoy puesto que incrementar el debate y el diálogo sobre la Unión Europea en nuestras escuelas, asociaciones y espacios públicos es básico y esencial para que los ciudadanos puedan apoyar con más ímpetu el proceso de integración europeo. Por ello es vital seguir incrementando la dimensión europea en la educación escolar, como bien destaca este informe. Por todo ello considero necesario votar a su favor.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Volgens een peiling van Eurobarometer heeft 71% van alle Europeanen het gevoel dat ze de werking van de Europese Unie niet begrijpen. Bovendien heeft 52% van alle Europese burgers het gevoel dat hun stem niet telt in Europa. Ik stemde daarom voor dit voorstel, omdat ik denk dat deze maatregel deze desastreuze cijfers op termijn kan terugdringen.
                  

Paavo Väyrynen (ALDE),
kirjallinen. – Tänään äänestetyssä mietinnössä ‘EU-asioiden oppimisesta koulussa’ tarkasteltiin EU-osaamisen lisäämistä koulutuksen keinoin. Suomessa sekä useiden muidenkin EU-maiden koululaitoksissa EU-asioita käsitellään jo nykyisin mm. historian ja yhteiskuntaopin opetuksessa. Mielestäni tärkeintä on kuitenkin laajan sivistyksen hankkiminen ja oman tiedonkeruun oppiminen, joka antaa parhaat eväät tarkastella myös EU:ta. Lisäksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 6 artiklan mukaan koulutus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näistä syistä äänestin loppuäänestyksessä tyhjää.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório assume que o facto de as pessoas terem um conhecimento limitado sobre a UE e sobre o seu modo de funcionamento é o fator chave para que as pessoas se sintam distantes e cada vez mais alheias ao ‘projeto político europeu’ e mais eurocéticas e ‘percecionem um défice democrático nos processos de decisão da UE’.
                  

                     Este relatório não condena, claro, antes trazendo como incumbência a subordinação da educação e formação ao cumprimento da estratégia 2020, defendendo a harmonização da estrutura de conhecimentos e até de conteúdos, ignorando as especificidades do sistema educativo de cada país, numa tendência para a formação profissionalizante ao invés da ‘educação’ integrada.
                  

                     Para que as pessoas passem a acreditar no ‘projeto europeu’ é necessário, antes de mais, que o dito projeto seja para a concretização de direitos, para a cooperação e solidariedade entre países; o que é necessário nas escolas dos Estados-membros da UE, como defendemos, é que seja garantindo o direito de todos a um ensino público, gratuito e de qualidade.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Der Bericht stellt eine einzige EU-Propaganda dar, die in den Klassenzimmern Einzug finden und durch verschiedene Sektoren finanziert werden soll.
                  

Udo Voigt (NI),
schriftlich. – Hier war ein ‘Nein’-Votum geboten, weil nicht die Implantierung eines europäischen Bewusstseins oder einer ‘EU-Dimension’ von Bildung wünschenswert ist, sondern die Vermittlung und das Heranführen an die jeweils eigenen nationalen Traditionen und Historien. Im Licht der Erfahrung steht zudem zu befürchten, dass auch die Implementierung einer ‘EU-Dimension’ im Schul- und insbesondere Geschichtsunterricht einer subtilen EU-Propaganda Tür und Tor öffnen würde.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Das Konzept von EU-Unterricht in Schulen ist nicht nur lächerlich, sondern auch beängstigend. Die Kontrolle des nationalen Schulsystems ist ganz klar eine Kompetenz der Mitgliedstaaten. Jegliche Art von EU-Intervention in das nationale Bildungssystem ist eine krasse Überschreitung des Subsidiaritätsprinzips.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – According to a 2014 Eurobarometer opinion poll, 44 % of European Union citizens feel that they have limited understanding of how the EU works and 52 % of Europeans believe that their voice is not taken into account. This disconnect from political institutions also exists at national and local level, with few people voting in the UK Police and Crime Commissioner elections, for example.
Enhancing dialogue about the EU in public spaces is important in order to rebuild citizens' involvement in common European ideals and fundamental values of freedom and democracy, as enshrined in the treaties. Sharing knowledge about the EU in formal, non-formal and informal education settings is a way to address democratic deficits and tackle the gap between the voice of European citizens and the EU institutions. I fully support citizenship education in schools.
However, ‘education’ remains a Member State competence as reflected in the non-legislative status of this report which seeks to support educators and learners through the sharing of best practice. I am very proud of schools and education organisations in my region which have recognised the democratic deficit and are addressing it through innovative programmes to teach pupils about their rights and responsibilities in respect of British, European and global citizenship.

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. – Salut adoptarea raportului din proprie inițiativă referitor la cunoașterea UE în școală.
                  

                     Am votat acest raport, care subliniază importanța din ce în ce mai mare a unei dimensiuni europene în educație, în diferitele sale materii, niveluri și forme, accentul fiind pus pe necesitatea unei înțelegeri mai ample și mai profunde a conceptului, care să țină seama de caracterul său complex, dinamic și pluristratificat, a cărei componentă esențială este dobândirea cunoștințelor despre UE în școală.
                  

                     Raportul mai arată că introducerea unei dimensiuni UE în învățământ este esențială pentru a ajuta cetățenii să înțeleagă mai bine Uniunea și să restabilească conexiunea cu aceasta, precum și pentru a accentua rolul valorilor consacrate la articolul 2 din TUE și a maximiza poziția Uniunii într-o lume interdependentă.
                  

Anna Záborská (PPE),
písomne. – Historicky najnižšia volebná účasť občanov Slovenska v posledných voľbách do Európskeho parlamentu je jedným z dôsledkov nedostatočnej úrovne vedomostí občanov o Európskej únii, jej histórii a fungovaní. Obsah vzdelávania je v kompetencii členských štátov, na úrovni EÚ je však možné ponúkať štátom a učiteľom kvalitné informácie formou, ktorá najlepšie vyhovuje potrebám škôl a učiteľov. No zároveň je potrebné dbať o zachovanie takých štandardov kvality, ktoré zabezpečia, aby ponúkané materiály stimulovali v žiakoch kritické myslenie.
                  

Θεόδωρος Ζαγοράκης (PPE),
γραπτώς. – Υπερψήφισα την έκθεση σχετικά με την εκμάθηση για την ΕΕ στο σχολείο, η οποία συζητήθηκε εκτενώς στα πλαίσια της Επιτροπής Πολιτισμού και Παιδείας. Η εκμάθηση για την ΕΕ στο σχολείο θα βοηθήσει τους πολίτες να κατανοήσουν καλύτερα τη λειτουργία και τους θεσμούς της ΕΕ, ενώ η γνώση και η κατανόηση της κοινής ιστορίας και των κοινών αξιών έχει καθοριστική σημασία για την αμοιβαία κατανόηση, την ειρηνική συνύπαρξη, την ανεκτικότητα και την αλληλεγγύη.
                  

Pablo Zalba Bidegain (PPE),
por escrito. – Teniendo en cuenta el contexto actual, considero que esta iniciativa es clave para poder lograr reinstaurar la confianza de todos los ciudadanos en la Unión Europea y para conseguir mejorar el proceso de integración.
                  

                     Creo que la mejor opción para lograr este objetivo es, sin duda, promover los valores de la UE desde la educación. De esta forma, se podrá asegurar que todos los ciudadanos tengan pleno conocimiento de la UE en todos sus aspectos, tales como funciones que desempeña, instituciones que la componen, actividades realizadas y valores promovidos.
                  

                     A pesar de que ya se ofrece educación sobre Europa, considero que ésta tiene un gran margen de mejora, que podría comenzar por facilitar más instrumentos al personal docente con información sobre la UE y plataformas de aprendizaje.
                  

Flavio Zanonato (S&D),
per iscritto. – Ho votato favorevolmente alla relazione sull'insegnamento della storia e delle istituzioni europee in tutte le scuole degli Stati membri. Grazie a questo provvedimento saranno programmate una serie di iniziative per promuovere con più forza i valori europei tra gli strati giovani della popolazione. Tra queste mi sembrano particolarmente rilevanti la proposta di creare una comune piattaforma educativa inerente alla storia europea da estendere a tutti gli Stati membri e la proposta di garantire corsi di formazione ad hoc per tutti gli insegnanti. Colgo l'occasione per ringraziare il relatore e collega Damian Draghici per l'ottimo lavoro. Con la sua iniziativa il gruppo S&D dimostra ancora una volta di essere la forza politica guida nelle iniziative per diffondere i valori europei e per combattere l'euroscetticismo.
                  

Tomáš Zdechovský (PPE),
písemně. – Plně podporuji tuto zprávu. Jsem přesvědčen, že bez základního pochopení toho, jak Evropská unie funguje, se nelze kriticky zamýšlet nad jakýmikoli evropskými záležitostmi, včetně hodnot, na kterých je evropská integrace postavena, a také nad tím, jak tento projekt ovlivňuje každodenní život obyvatel uvnitř EU. Domnívám se, že výuka o Evropské unii na školách by měla žáky připravit na úlohu aktivních občanů v rámci stále integrovanější Evropy v globalizovaném světě. Osobně považuji za nutné, aby občané Evropské unie disponovali základními dějinnými znalostmi historického vývoje EU a toho, jak fungují orgány EU, a znali hodnoty a cíle, ke kterým tento projekt směřuje. Pevně věřím, že jedním z hlavních způsobů, jak překonat euroskepticismus, který je přítomen u velké části obyvatelstva, je posílit unijní rozměr ve školním vzdělávání.
                  

Bogdan Andrzej Zdrojewski (PPE),
na piśmie. – Sprawozdanie w sprawie zdobywania wiedzy o UE w szkole pojawiło się bez wątpienia we właściwym momencie, gdy UE zmaga się z problemem narastającego eurosceptycyzmu, a obywatele tym bardziej dostrzegają problem deficytu demokracji w procesach decyzyjnych UE. Motywacją dla postaw eurosceptycznych często pozostaje jednak brak wiedzy na temat zasad funkcjonowania UE i wartości, na których opiera się integracja europejska.
                  

                     Badania opinii publicznej z 2014 r. wskazują, że 44% obywateli Unii Europejskiej ma poczucie, że w ograniczonym stopniu rozumie, jak działa UE, a blisko 52% Europejczyków uważa, że ich głos nie liczy się w UE. Najniższa od 1979 r. frekwencja w ostatnich wyborach do Parlamentu Europejskiego stanowi niewątpliwie refleks tych statystyk.
                  

                     Silnie popieram założenia sprawozdania, jednocześnie zaznaczając, że unijny wymiar kształcenia powinien opierać się nie tylko na zdobywaniu wiedzy, lecz także na krytycznej refleksji nad problematyką UE. W tym kontekście podkreślam rolę, i tym samym również potrzebę zapewnienia stabilnego finansowania, inicjatyw mających u swych podstaw założenia wzmacniania poczucia przynależności do UE oraz propagowania świadomości kulturowej i zrozumienia międzykulturowego – unijnych programów ‘Erasmus+’, ‘Europa dla obywateli’ i ‘Kreatywna Europa’, nowo powstającego Domu Historii Europejskiej w Brukseli, czy sieci ogólnoeuropejskich rozgłośni radiowych Euranet+ mającej na celu redukowanie dystansu dzielącego Unię Europejską od jej obywateli.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Cieľom tejto správy je prostredníctvom vyučovania o európskom občianstve, histórii a hodnotách už od skorého veku pôsobiť proti šíreniu euroskepticizmu, vytvárať pocit väčšieho prepojenia s Európskou úniou a vštepovať silnejšiu európsku identitu, ako aj podporovať prijímanie multikultúrnej spoločnosti. Spravodajca v správe vyzýva členské štáty, aby urýchlene začlenili predmety s touto obsahovou náplňou do školských osnov a vyčlenili na to potrebné zdroje. K prostriedkom zlepšovania povedomia o Európskej únii majú patriť mimo iného aj medzinárodná mobilita, vylepšené učebnice či návštevy európskych inštitúcií. Takto koncipované výzvy však výrazne prekračujú kompetencie Európskej únie. Školstvo, a to najmä vytváranie školských osnov, sú totiž výlučnou právomocou členských štátov, do ktorej Európska únia nemôže zasahovať. Z toho dôvodu som hlasovala proti správe ako celku.
                  

Kosma Złotowski (ECR),
na piśmie. – Postulat pogłębiania tożsamości europejskiej przez zwiększenie ilości materiałów i zajęć dydaktycznych na temat Unii Europejskiej w szkołach jest trudny do obronienia i przywołuje na myśl najgorsze skojarzenia z czasów, gdy w moim kraju ideologia była przedmiotem wykładowym. Przytaczane w tym sprawozdaniu dane statystyczne dotyczące udziału w wyborach europejskich nie powinny stanowić argumentu dla obowiązkowej indoktrynacji na temat korzyści płynących z istnienia UE, gdyż niska partycypacja w wyborach jest charakterystyczna także dla wyborów krajowych.
                  

                     Niewłaściwy też wydaje się postulat jednostronnego przedstawiania korzyści płynących z istnienia Unii Europejskiej bez możliwości prezentacji całego kontekstu gospodarczego i politycznego funkcjonowania Wspólnoty. Uważam, że każdy obywatel UE ma prawo negatywnie oceniać jej funkcjonowanie i nie powinien być przymusowo informowany oraz przekonywany do zmiany swoich poglądów.
                  

                     Swobodny dostęp do wiedzy jest dzisiaj dzięki internetowi standardem, dzięki któremu każdy, kogo interesuje tematyka europejska może taką wiedzę zdobyć. Również programy nauczania historii najnowszej w szkołach uwzględniają wątek integracji europejskiej, gdzie ta problematyka jest poruszana i dyskutowana. Przygotowanie tego sprawozdania to dowód, że instytucje europejskie wychodzą ze swojej roli i zaczynają bardziej troszczyć się o dobry odbiór społeczny i słupki sondażowe niż o rozwiązywanie problemów stojących przed UE. Głosowałem przeciw przyjęciu tego sprawozdania.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – V sedanjih razmerah je krepitev dialoga o temah Evropske unije v šolah in drugih javnih prostorih ključnega pomena za ponovno vzpostavitev zaupanja državljanov in spodbujanje procesa evropske integracije.
                  

                     S tem namenom sem tudi podprl poročilo o učenju o EU v šolah.
                  

                     Menim, da je eden od najpomembnejših ciljev izobraževanja pripraviti posameznike na življenje in aktivno državljanstvo v Evropski Uniji in prispevati h krepitvi vloge vrednot iz člena 2 PEU.
                  
6.14.   Erasmus+ and other tools to foster mobility in vocational education and training (A8-0049/2016 - Ernest Maragall)

Dichiarazioni di voto orali


Monica Macovei (ECR). – Mr President, I support the creation of the seven-year Erasmus+ Programme, as I stand for Europe-wide mobility and educational cooperation among European countries. I strongly believe that education is a fundamental right and that it is a public good that should be equally accessible to all EU citizens and young people, because we are talking about young people here. Erasmus+ provides opportunities for vocational education and training for students to carry out work experience abroad, allowing them to learn new skills and languages which will improve their employability in the future. Let us not forget that youth unemployment across the EU is at 22%; it is at a high. Therefore we need the recognition and accreditation of study and working practices between certain countries. Validation and recognition of learning skills and competences are key aspects to improve implementation of the European qualification framework for lifelong studying and learning.

Krisztina Morvai (NI). – Igen, megszavaztam, mert remek dolog végül is, hogy mondjuk egy magyar asztalos-, kárpitos-, vagy cipésznövendék együtt tudja elsajátítani a szakma fogásait egy német vagy egy angol szaktársával. A baj csak az, hogy valószínűleg nem lesz módjuk arra, hogy gyakorolják a szakmájukat, a hivatásukat, miután megszerezték a szakmunkásvizsgát. Legalábbis a magyarnak sokkal kevesebb módja lesz erre, ugyanannak az EU-nak köszönhetően, amelyik jó ötletként nagy kegyesen megszervezte ezt az Erasmus 2 programot. Merthogy amúgy az Európai Unió liberális szabad kereskedelmének következtében áramlik be az egész világból az olcsó és sokszor – valljuk be – rossz minőségű termék, amely miatt ezek a kiváló szakmunkások vagy el sem tudják kezdeni a munkát, vagy pedig fel kell, hogy adják. Köszönöm szépen, ezt is vegyék figyelembe.
                  

Catherine Stihler (S&D). – Mr President, the Erasmus Programme has been a great success story in providing opportunities for student mobility across the European Union. In Scotland alone, 1 877 students participated in the scheme in the 2012-13 intake. However, we must ensure that students involved in vocational training and education also enjoy the benefits of an Erasmus experience. The opportunity to study and train abroad can be life-changing. It is unsurprising that Eurosceptics do not want young people in the UK and Scotland to benefit from these opportunities – opportunities we would lose if we came out of the European Union. I hope Scottish students and apprentices alike can benefit from these life-changing and enhancing opportunities.

Michela Giuffrida (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ho votato a favore di questa relazione perché credo che l'Erasmus, per quello che ha costruito in questi anni, per i soggetti a cui è rivolto, per ciò che rappresenta, sia davvero una delle efficaci vie di uscita dalla crisi economica, ma ancor di più di coscienza che investe l'Europa.
                  

                     Rafforzare l'Erasmus vuol dire sostenere i nostri studenti, i nostri professionisti, ma sostenere la cultura in un'Europa che oggi appare tutta a vocazione economica. Ci sono temi chiave, che però vanno ancora migliorati, su cui lavorare: la capacità economica degli studenti di usufruire della mobilità, per esempio, perché molti non hanno a disposizione le risorse che l'Erasmus non finanzia; il riconoscimento dei crediti formativi; l'inclusione dei tirocinanti nei programmi; l'accesso al mondo del lavoro dopo l'esperienza di formazione. Questi sono alcuni dei nodi da sciogliere al più presto per allargare il più possibile la diffusione di quell'Europa che ci piace e che soprattutto piace ai cittadini europei.
                  

Branislav Škripek (ECR). – Európsku mobilitu študentov pokladám za jeden z dôležitých benefitov Európskeho spoločenstva, najmä pre študentov zo štátov strednej a východnej Európy predstavuje program Erasmusplus nielen možnosť vycestovať zo svojej domovskej krajiny a rozšíriť si svoje vedomosti, ale najmä šancu dobre sa uplatniť na trhu práce. Absolventi tohto programu sú tak veľkou pridanou hodnotou pre členské štáty i súkromný sektor. Práve z týchto dôvodov musím vyjadriť svoje sklamanie z predkladanej správy, ktorú som nemohol podporiť. Nevidím žiaden dôvod preto, aby správa brala do úvahy tzv. diskrimináciu ľudí hlásiacej sa k LGBTI skupine. O akej diskriminácii hovoríme, v akom zmysle je táto skupina pri študentskej mobilite diskriminovaná? A ako chce spravodajca riešiť ich zrovnoprávnenie, zase v úvodzovkách. Namiesto sa snáh presadiť ‘gender ideológiu’, ktorá sa stáva súčasťou veľkej časti navrhovaných dokumentov, by sme sa mali pozrieť na skutočné potreby Európanov. Chcú vidieť dobré, praktické riešenia, nie zaťažené ideologicky rozpormi v Európskom parlamente a v myslení Európskej únie.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL). – Señor Presidente, apoyamos este informe de Erasmus+ porque posibilitará que estudiantes de formación profesional puedan acceder, en sus estudios, a programas de movilidad europea. Ahora bien, una mayor movilidad de la formación no puede suponer en ningún caso una mayor movilidad o una mayor difusión de la precariedad. Actualmente, ciudades como Londres, París o Berlín están llenas de jóvenes españoles en empleos precarios por falta de expectativas laborales en su país. Tiene que haber una estricta vigilancia sobre este programa y el estatuto del aprendiz debe ser regulado.
                  

                     Sabemos que, en estos años, se ha despedido a muchos trabajadores y a muchas trabajadoras que han sido reemplazados por becarios con menos sueldo y menos derechos laborales. En ningún caso, las prácticas pueden sustituir a trabajos estables. En ningún caso, se pueden utilizar las prácticas para despedir a trabajadores y utilizarlas como una forma de trabajo habitual. En los países del sur donde esto sucede, sabemos cuáles son las nefastas consecuencias sobre la calidad del empleo. Por eso, movilidad para la formación, para las oportunidades, combatiendo la discriminación y favoreciendo la igualdad de oportunidades, sí. Movilidad laboral como obligación, como alternativa al empleo de calidad, no.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE). – Mr President, I voted in favour of this report, because mobility in vocational education and training (VET) is a source of genuine and diverse learning experience. Unfortunately, just a small percentage of young people currently in professional training are involved in a mobility programme during their training. Experience-oriented education, and of course the learning and training mobility within it, incorporates inputs from the business environment to enable participants to react in a flexible way to the rapidly changing world and labour market demands. Individuals need to be motivated to engage in mobility and to take up lifelong learning through efficient and sustainable financing tools and themes. Erasmus+ proved to be the most successful mobility programme, but we should do better in organising, facilitating and promoting mobility in VET and ensuring full recognition of the knowledge and skills acquired in the context of VET. It also has to be clear that the modernisation of VET systems for lifelong learning and mobility require active involvement and commitment from all stakeholders.

Jiří Pospíšil (PPE). – Já jsem tento návrh s radostí podpořil. Jako bývalý vysokoškolský kantor mám praktické zkušenosti s mobilitou studentů po Evropě. Je to pro mladé lidi mimořádně přínosné, nejen z důvodu získání znalostí a osvojení si znalosti cizího jazyka, ale i z důvodu sociální vyspělosti a vyzrálosti.
                  

                     Je dobře, že se snažíme Erasmus rozšířit i na jiné skupiny mladých lidí nebo na skupiny lidí, kteří se rekvalifikují. Je opravdu velký problém, pokud např. v oblasti učňovského vzdělávání pouze 1 % učňů po Evropě má zkušenost s nějakou takovou výměnnou stáží, a je dobře, že tento materiál se snaží rozšířit množství lidí, kteří nemají vysokoškolské vzdělání, a dát jim šanci také podstoupit vzdělávací a jiné kurzy v jiných státech EU. Kdyby se to podařilo, určitě by to pro mladou generaci bylo dobré pro zvýšení možnosti uplatnit se na trhu práce.
                  

Θεόδωρος Ζαγοράκης (PPE). – Κύριε Πρόεδρε, η δια βίου μάθηση είναι καθοριστική για την εξέλιξη εργαζομένου σε κάθε επίπεδο. Όπως ένας αθλητής προπονείται και διατηρείται σε φόρμα, ώστε να γίνεται καλύτερος και να έχει εναλλακτικές, έτσι και ένας εργαζόμενος δεν μπορεί να μένεις στάσιμος. Με την ευκαιρία που μου δίνεται, επιτρέψτε μου να θέσω ορισμένες λιγότερο γνωστές παραμέτρους που αφορούν την απασχόληση εκατοντάδων χιλιάδων αθλητών σε ολόκληρο τον κόσμο.
                  

                     Την ενίσχυση της δια βίου μάθησης και της κινητικότητας των αθλητών, ώστε να αποκτούν επιπλέον επαγγελματικές εναλλακτικές, πέραν της αθλητικής καριέρας και να ανοίγουν οι ορίζοντές τους, καθώς και την πλήρη αναγνώριση και τήρηση των εργασιακών τους δικαιωμάτων σε κάθε επίπεδο, ιδιαίτερα στις λεγόμενες ‘μικρές’ κατηγορίες και τους νεότερους αθλητές.
                  

                     Υποστήριξα τη συγκεκριμένη έκθεση για το Εrasmus + και την ενίσχυση επαγγελματικής εκπαίδευσης.
                  

Момчил Неков (S&D). – Г-н Председател, Еразъм+ е една от най-успешните програми на Европейския съюз и негов своеобразен символ.
                  

                     Възможността да живееш в друга държава, да опознаеш нова култура и да общуваш с различни хора е чудесна възможност както за професионалното, така и за личностното развитие на младите хора. Опитът в чужбина е доказано плюс в търсенето на нова работа. Точно заради това възможностите за мобилност трябва да обхващат различни целеви групи.
                  

                     Подкрепям доклада, който призовава за насърчаване на мобилността в областта на професионалното образование и обучение. За съжаление в новата програма Еразъм+ тя остава на заден план. Допълнително усложнение създават и различията при процедурите за признаване и акредириране на трудов опит в чужбина в отделните държави членки. Повишаването на мобилността в тази област ще спомогне за увеличаването на привлекателността на професионалното образование.
                  

                     Младите хора, които са избрали пътя на професионалното обучение, трябва да имат същите перспективи за мобилност, с които разполагат студентите в сферата на висшето образование. Понастоящем само 1% от тях участват в схеми за мобилност. Смятам, че Еразъм+ трябва да осигурява равни възможности за всички.
                  

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētāj! ‘Erasmus +’ ir lieliska iespēja ne tikai studēt vai strādāt ārzemēs, bet arī kvalificēt šādus darba periodus kā pilnvērtīgu darba stāžu, kurš pēc tam tiks ņemts vērā visā Eiropas Savienības teritorijā un katrā dalībvalstī. Citiem vārdiem, jābūt skaidri definētai, maksimāli popularizētai saiknei starp izglītību, tās saņemšanu un darba iespējām visā ES teritorijā.
                  

                     Bet ir viens ‘bet’. Es nebalsoju ‘par’. Es atturējos viena iemesla dēļ, jo diemžēl Eiropas Parlamentā vairākums neatbalstīja grozījumu, kas ļautu saņemt ‘Erasmus +’ dokumentus visās valodās, kurās tiek īstenota izglītība skolās Eiropas Savienībā. Piemēram, manā valstī Latvijā eksistē ne tikai skolas ar latviešu valodas apmācību, kurā es tagad runāju, bet arī tradicionāli eksistē baltkrievu, ukraiņu, krievu, ebreju ivrita skolas. Kas notiks, ja mēs šos dokumentus jauniešiem sūtīsim arī viņu dzimtajās valodās? Man diemžēl tas nav saprotams. Paldies!
                  

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report, this is another dimension in which the EU are trying to widen its scope and introduce new definitions in order to justify the free movement of people. We oppose calls for additional funding: this report suggests increasing the contributions made by Member States, as well as at European level. We do not support the EU intervening in the national curricula of Member States, the EU has no competency in this area and this is stated in Article 165 of the TFEU.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La relazione nel complesso presenta aspetti positivi, tuttavia tali aspetti si scontrano con la timidezza con cui si affronta il fallimento degli strumenti finora messi a disposizione dall'UE per contrastare l'elevatissima disoccupazione giovanile, l'accrescimento dei divari nelle tutele socio-economiche e nei diritti in materia di lavoro per i giovani nonché l'abbandono scolastico precoce. Bisogna far fronte a tutti i limiti socio-economici che ostacolano l'uguaglianza, compresi quelli riguardanti l'istruzione e la formazione professionale. Inoltre, non si può pensare di ottenere questi risultati perseverando con le logiche che hanno finora guidato la governance economica nell'UE o non indicando chiaramente che strumenti come Garanzia giovani e l'Iniziativa per l'occupazione giovanile hanno mancato gli obiettivi per i quali sono stati pensati. Per questi motivi ho deciso di astenermi.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor del informe puesto que su principal objetivo es aumentar los esfuerzos y las acciones a favor de la educación y formación profesional, también a través de los diferentes instrumentos de movilidad como Erasmus+ o Leonardo. El informe insiste también en la necesidad de reforzar el conocimiento de las calificaciones y certificados a nivel europeo, y señala que de ninguna manera la movilidad entre estudiantes a nivel europeo sea entendida tan solo como la solución al problema del desempleo juvenil en la UE.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – Afin de lutter contre le chômage des jeunes, ce rapport préconise de promouvoir la mobilité des étudiants dans le cadre de l'enseignement et des formations professionnelles grâce à des programmes déjà existants tels qu'ERASMUS. Le renforcement de ces programmes passerait également par l'augmentation des bourses individuelles et par une meilleure coordination avec le Fonds social européen.
                  

                     Même si nous rejetons l'idée selon laquelle la mobilité serait la solution au chômage de masse qui frappe les jeunes européens, nous considérons que le programme ERASMUS est l'une des rares réussites de l'Union européenne (à condition qu'il ne favorise pas la fuite des cerveaux). Par ailleurs le rapporteur met en avant l'importance de l'apprentissage dans l'insertion des jeunes sur le marché du travail et insiste sur la nécessité de s'appuyer sur les chambres de métier et d'artisanat, ce que nous approuvons entièrement.
                  

                     J'ai donc voté pour ce texte.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – This is a very positive report on the Erasmus programme and calls for better access to mobility programmes for learners in vocational education and training.
Programmes such as the Erasmus provide key opportunities for our young people to study in various European cities.
These opportunities not only enrich the lives and education of our young people, but also provide a great boost to Irish cities and towns in terms of European funding. Therefore, I voted in favour of this report.

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Υπερψήφισα την έκθεση για το Erasmus+, η οποία αναφέρεται στην συνέχιση του προηγούμενου προγράμματος Leonardo. Η συγκεκριμένη έκθεση καλεί την Ευρωπαϊκή Επιτροπή και τα κράτη μέλη να υιοθετήσουν συγκεκριμένα μέτρα για την βελτίωση της επαγγελματικής κατάρτισης και της εκπαίδευσης του ανθρώπινου δυναμικού της Ε.Ε, μέσω των ανταλλαγών.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Malgré les défauts de ce rapport, j'ai voté pour, puisqu'il revalorise l'apprentissage, la formation professionnelle, et le rôle des PME en la matière.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This report is just another path in which the EU can widen its scope to further justify the movement of free people. It calls for the creation of new definitions such as a ‘European Apprentice’ seeking to intervene in national curricula once again. This report creates a ‘European student card’ and encourages the implementation of a European network of knowledge alliances. I voted against allowing the EU to interfere in the UK educational system.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – Le programme Erasmus + est une des plus belles réussites de l'Union européenne. Il permet à la fois aux jeunes d'acquérir de nouvelles compétences, notamment linguistiques, et de les sensibiliser à la citoyenneté européenne. Pour toutes ces raisons, j'ai voté en faveur de cette résolution.
                  

                     De plus, je m'engage fortement en faveur de la mobilité européenne avec la mise en place d'un projet pilote permettant aux apprentis d'étudier un an dans un autre pays européen que le leur. Ce projet a pour but d'offrir les mêmes opportunités de mobilité aux jeunes en apprentissage qu'aux étudiants d'université et de renforcer leur employabilité grâce à la formation en apprentissage et à l'acquisition de nouvelles compétences à l'étranger.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – judumo skatinimas. 2014 m. nedarbo lygis vis dar siekė 10,2 proc., nepaisant lėto atsigavimo; visoje ES jaunimo nedarbo lygis šiuo metu siekia 22,1 proc., dirba tik 51 proc. 55–64 m. amžiaus žmonių, o užimtumo lygio lyčių skirtumas vyresnio amžiaus darbuotojų grupėje sudaro 13,6 procentinius punktus. Tačiau darbo rinkoje vis dar išlieka gebėjimų paklausos ir pasiūlos atotrūkis. Programa ‘Erasmus’ ir kitos judumo programos švietimo ir mokymo srityje prisidėjo prie Europos integracijos proceso, paskatino Europos pilietybės suvokimą, sudarė sąlygas tam, kad būtų ugdomi besimokančių asmenų individualūs gebėjimai bei kritinis mąstymas ir paskatino mokytis naujų kalbų. Pritariu, kad būtina suteikti studentams daugiau profesinio mokymo galimybių ir jas tobulinti, patvirtinti bendras ir viena kitą papildančias Europos socialinio fondo ir programos ‘Erasmus+’ priemones, kad jos viena kitą sutvirtintų ir būtų bendrai koordinuojamos, siekiant išvengti dubliavimosi. Būtina siekti, kad judumas taptų būdu, sudarančiu įdarbinimo galimybes, bei pasiekti, kad būtų pripažįstamos studijos ir įgyta kvalifikacija bei profesinė patirtis, įskaitant atvejus, kai jos įgytos kitose šalyse pagal judumo programas ir kt.
                  

Zoltán Balczó (NI),
írásban. – A jelentés az Erasmus+ programról szól, s hangsúlyozza, hogy az oktatás keretében megvalósuló mobilitási program mennyire hasznos a fiatalok tanulása, szakképzettség megszerzése szempontjából. Sajnos a programban rejlő lehetőségeket kizárólag a felsőoktatásban tanuló hallgatók használják ki és ők is csak alacsony százalékban. Célszerű lenne a meglévő, de egyéb iskolai területekre speciálisan létrehozott és e program keretében finanszírozott tanulói mobilitási programok szerepének és jelentőségének növelése, ide értve a középiskolásoknak szóló Comenius és a felnőttképzést támogató Leonardo DaVinci programot.
                  

                     A jelentés kívánatos irányú elmozdulást sürget az Erasmus+ program nagyobb kihasználtsága és népszerűségének növelése érdekében, azzal a várt eredménnyel, hogy magasan képzett, nyelveket beszélő és jó szakemberek kerülnek ki a programok révén. Sajnos az élethosszig tartó tanulás gyorsan a negatív oldalát is megmutatja a nem piacképes tudás vagy szakma és a túlképzettség miatt, amit a munkaerőpiac nem értékel. Fontos, hogy a program ragaszkodjon a szakmai képzésre vonatkozó mobilitási lehetőséghez és ne menjen el egy uniós állampolgár képző irányába, ami a nemzeti és etnikai sokszínűség leváltását tenné lehetővé az EU-n belül, megágyazva a föderatív állam kialakításának.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report, this is another dimension in which the EU are trying to widen its scope and introduce new definitions in order to justify the free movement of people. We oppose calls for additional funding: this report suggests increasing the contributions made by Member States, as well as at European level. We do not support the EU intervening in the national curricula of Member States, the EU has no competency in this area and this is stated in Article 165 of the TFEU.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui préconise la mise en place d'un statut européen de l'apprenti, la reconnaissance entre les pays des cursus scolaires, la plus grande implication des entreprises dans la construction des mesures concernant l'apprentissage et l'augmentation des crédits accordés au programme Erasmus.
                  

                     Bien que le rapport vise notamment à favoriser, à travers le programme Erasmus, la construction d'une illusoire identité européenne dissimulant la volonté d'empiéter sur les prérogatives des États membres, et appelle à un traitement de faveur communautariste à l'égard de certaines minorités (migrants, LGBTI, etc), je n'ai pas voté contre ce texte portant la volonté de revalorisation de la formation professionnelle et de l'apprentissage, en insistant sur le rôle des PME, comme moyen de résoudre le chômage des jeunes, et reconnaît qu'Erasmus a été un des – trop rares – succès de l'UE.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – J'ai approuvé ce rapport qui demande notamment de supprimer tous les obstacles socio-économiques qui compromettent l'égalité d'accès de tous aux possibilités d'enseignement et de formation professionnelles (EFP) et demande à la Commission notamment d'accroître la visibilité des programmes EFP ou de favoriser la mobilité européenne des apprentis.
                  

                     Le niveau persistant de chômage dans l'Union nécessite en effet de renforcer par tous les leviers pertinents la formation professionnelle qui est un outil essentiel pour lutter contre l'abandon scolaire, l'inadéquation des compétences et toute autre raison qui empêche l'accès à l'emploi pour des milliers de citoyens européens.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – L'introduzione del programma Erasmus+, che ha sostituito i precedenti programmi per la mobilità, ha rappresentato uno sviluppo e una semplificazione importante consentendo a sempre più cittadini europei, in particolare a giovani, di usufruire di importanti esperienze formative in un altro paese dell'Unione. Rimane però un deficit strutturale che coinvolge il rapporto tra formazione e lavoro e si concretizza in un minore mobilità per gli studi di formazione professionale. La relazione Maragall, che ho sostenuto oggi con il mio voto, sottolinea efficacemente il rapporto esistente tra occupabilità e mobilità, fornendo indicazioni su come implementare politiche che favoriscano lo sfruttamento delle occasioni di mobilità da parte di coloro che sono coinvolti in studi di formazione e istruzione professionale. La via principale passa attraverso la rimozione degli ostacoli che colpiscono determinati gruppi di cittadini e impediscono di valutare tutti i vantaggi diretti e indiretti derivanti da esperienze formative svolte in un altro Stato membro. La Commissione e gli Stati membri devono rafforzare il ruolo delle istituzioni intermediarie, territoriali e settoriali coinvolte nella gestione, nella preparazione e nel controllo della mobilità favorendo al contempo regimi di cofinanziamento dei centri idi formazione che siano coerenti, complementari e ben coordinati.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado A FAVOR de este informe. Este informe identifica algunos de los problemas que se vienen produciendo en los programas de movilidad europea y en especial, atiende a las dificultades existentes a la hora de acceder a estos programas. Consideramos que los programas de movilidad en la formación resultas positivos y que esta ampliación hacia programas de EFP, este programa posibilita el acceso a la movilidad Europea de otros niveles de formación.
                  

                     Este dossier hace énfasis en el reconocimiento de las diferentes cualificaciones, certificaciones y el aprendizaje de larga duración. Así como abogar por la regulación de los periodos de aprendizaje, para así tratar de evitar que puestos de formación no incurran en prácticas poco recomendables como la sustitución de puestos de trabajo, o la explotación laboral.
                  

Joëlle Bergeron (EFDD),
par écrit. – L'éducation est un droit fondamental de la personne et un bien public qui doit être accessible à tout le monde. Ceci étant dit, s'il est un domaine où la coopération européenne fonctionne, c'est bien celui de l'enseignement supérieur, de l'apprentissage et de la formation des jeunes, et notamment par le biais du programme Erasmus.
                  

                     Depuis sa création en 1987, il y a eu de nombreux programmes qui ont permis à des millions de jeunes Européens de se déplacer et de faire leurs études supérieures à l'étranger. Ces programmes ont sans aucun doute contribué à l'intégration européenne, facilité l'épanouissement personnel et l'esprit critique des étudiants et amélioré l'apprentissage de nouvelles langues, contribuant ainsi à les préparer au monde du travail.
                  

                     Aujourd'hui, il semble qu'il y ait une nécessité à encourager la mobilité dans le cadre de la formation professionnelle. C'est ce qui est notamment proposé dans le cadre du programme Erasmus+ et je soutiens totalement cette initiative de la Commission. Le chômage des jeunes est un véritable défi et sa résolution, un enjeu de société. Encourageons les jeunes à trouver des stages et à étudier à l'étranger, ils n'en reviendront que plus riches d'une culture européenne que nous nous devons de préserver et d'exporter.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero agradecer al señor Maragall su inmensa labor para llevar a buen puerto este informe sobre Erasmus + y otros instrumentos para fomentar la movilidad en la formación profesional.
                  

                     En este sentido he disentido de la línea de voto de mi Grupo y he votado a favor y firmado la enmienda en la que se pide a la Comisión y a los Estados miembros que transmitan los documentos relativos a Erasmus+ para los programas gestionados por cada uno de ellos en las lenguas vehiculares oficiales de los sistemas escolares europeos.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Ce rapport sur Erasmus + est plutôt satisfaisant, et je me félicite que mes collègues y aient intégré des propositions réalistes que j'avais tenté de porter en commission, notamment la nécessité de s'appuyer sur les chambres des métiers et de l'artisanat pour valoriser la formation professionnelle.
                  

                     D'autres bons éléments y figurent, comme par exemple l'implication essentielle des petites et moyennes entreprises dans la construction des parcours d'apprentissage; ou encore, la reconnaissance entre les pays des cursus scolaires, notamment par le système de ‘crédits’.
                  

                     J'émettrai cependant quelques réserves. Tout d'abord je ne suis pas sûre que le seul fait d'accroitre la mobilité permettra de résoudre le problème du chômage, particulièrement du chômage des jeunes.
                  

                     Il me semble qu'il faille, au préalable, prendre plusieurs mesures de bon sens: s'assurer de l'adéquation des études avec les besoins du marché de l'emploi, notamment par un recentrage des conseils en orientation; l'acquisition des savoirs fondamentaux: je vous rappelle que, selon le dernier rapport commun du Conseil et de la Commission sur le suivi du cadre stratégique ET2020, au sein de l'UE, 22 % des personnes âgées de 15 ans présentent des lacunes en mathématiques et 18 % de graves lacunes en lecture.
                  

Malin Björk (GUE/NGL),
skriftlig. – Jag har lagt ner min röst.
                  

                     Betänkandets huvudsyfte är att öka rörligheten och samarbetet med den privata sektorn inom yrkesutbildningar som ett sätt att minska ungdomsarbetslösheten. Min åsikt är snarare att vi bör understryka vikten av expansiv ekonomisk politik som åtgärd mot arbetslösheten, och att utbildningssystemen inte i första hand ska anpassa sig till företagens behov.
                  

                     Å andra sidan lyfter betänkandet upp mycket viktiga aspekter om hur Erasmus+ ska bli mer integrerande och även nå grupper som i dagsläget inte deltar i programmen. Det är en självkritisk och viktig reflektion.
                  

                     Med dessa argument har jag valt att lägga ner rösten.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe de iniciativa del Parlamento sobre la puesta en marcha del programa Erasmus + y, en particular, el fomento y mejora de la movilidad en la Educación y Formación Profesional, especialmente importantes para jóvenes emprendedores y en prácticas.
                  

                     Mediante este informe, el Parlamento solicita a la Comisión y a los Estados miembros que adopten medidas concretas para mejorar el impacto social y económico de este programa europeo y en especial mejorar las opciones de movilidad de los jóvenes que estudian formación profesional. En este sentido, es necesario aumentar la visibilidad de los programas de EFP a fin de eliminar las barreras culturales y combatir el fenómeno de la falta de motivación, de una predisposición activa y de competencias lingüísticas, especialmente en aquellos ámbitos más afectados por el desempleo juvenil
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriame aptariama programa ‘Erasmus+’. Šia parengta programa siekiama pakeisti įvairias ankstesnes programas. Priėmus šią programą buvo padaryta didelė pažanga, apibrėžiant Europos judumo aukštojo mokslo srityje bendroje Europos erdvėje sąvoką. Šioje srityje galima aiškiai pastebėti, kad dėl akademinės ir mokymo koncepcijų skirtumų, mokslo institucijų organizavimo ir valdymo, švietimo sistemos ir verslo pasaulio santykių darosi vis sudėtingiau, brangiau ir patiriama vis daugiau veiklos sunkumų norint vystyti judumą tarp įvairių Europos šalių ir regionų. Tiksliau, ir toliau yra akivaizdžių sunkumų norint tinkamai atlikti skirtingose šalyse vykdytų studijų kreditų ir atliktos darbo praktikos pripažinimo procedūras. Programos Europasas ir ECVET yra teoriškai parengtos puikiai, tačiau vis dar susiduria su ne visada priimtinais sunkumais norint jas palaipsniui patvirtinti ir įgyvendinti praktiškai. Dėl skirtingos įvairių valstybių narių ekonominės ir socialinės realybės reikia nedelsiant įvertinti galimybes vėl pradėti visoje Europoje taikyti šią profesinio mokymo tvarką. Dideli nedarbo rodiklių skirtumai įvairiuose Europos regionuose patys savaime yra problema, kurią reikia tinkamai ir įvairiais būdais spręsti.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – A tanulási és képzési mobilitás fontos egyrészt a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a munkaerő-piaci versenyképesség, az interkulturális környezetben végzett munkához való képességek fejlesztése szempontjából. Mindez része a minőségi oktatásnak és a foglalkoztathatóság elősegítésének.
                  

                     A nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulás folyamatában, illetve azon kihívások kezelésében, mint pl. a korai iskolaelhagyás, a NEET-fiatalok nagy száma, a munkanélküliség.
                  

                     Az Erasmus+ program sikeresnek bizonyult, viszont az eddigi eredmények azt mutatják, hogy nem használtak ki minden lehetőséget, ami ösztönzi a mobilitást a szakképzés területén. A nagyobb mobilitás, esélyesebb foglalkoztatottságot vonz maga után. A munkaerő-piaci eltérések azt jelentik, hogy minél előbb cselekednünk kell. Nagyobb szinergiára van szükség az oktatásügyi rendszerek és a munka világa, a vállalkozói szféra között, beleértve a kkv-kat is, azzal a céllal, hogy az Erasmus+-ban rejlő lehetőségek teljes mértékben megfeleljenek az európai fiatalok szükségleteinek.
                  

                     A Fidesz–KDNP képviselőcsoport álláspontjával összhangban szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – S kolegi poslanci smo z veliko večino podprli poročilo o Erasmus+ in večjem spodbujanju mobilnosti pri poklicnem izobraževanju.
                  

                     Uvedba programa Erasmus+ je zagotovila veliko novih priložnosti za sodelovanje in izobraževanje mladih v visokošolskem evropskem prostoru, zato se zavzemamo, da bi po podobnem principu prišlo do podobne pobude tudi na poklicnem izobraževalnem področju.
                  

                     Dostopnost in odprtost, z namenom spodbujanja individualiziranega pristopa na področju poklicnega izobraževanja so le nekatere stvari, ki bi omogočile prihodnjim generacijam učencev, da bi skozi izkušnje, pridobljene v drugačnem delavnem in učnem okolju, pridobili določene vrline kor so npr. lažja mobilnosti, jezikovne spretnosti, ustreznejše odzivanje na kritične situacije, podjetniška logika, komunikacijske spretnosti, izkušnje pri skupinskem delu, izmenjevanje dobrih praks in krepitev sodelovanja s podjetniki in gospodarskimi zbornicami.
                  

Simona Bonafè (S&D),
per iscritto. – La generazione Erasmus è probabilmente il risultato più tangibile del senso di appartenenza alla famiglia europea. Da 29 anni l'Europa consente agli studenti di allargare i propri orizzonti e di accrescere le proprie competenze passando un periodo dei loro studi universitari all'estero. Come per l'educazione, la mobilità orientata alla formazione professionale è oggi cruciale per l'inserimento dei giovani sul mercato del lavoro, rendendo il programma Erasmus+ uno strumento prezioso che necessita di essere rafforzato. Anche l'obiettivo di occupazione della strategia 2020 riguarda questi aspetti, ponendosi la sfida di diminuire il numero dei NEET (ragazzi non coinvolti in processi educativi o di formazione) e di ridurre lo ‘skill mismatch’, la mancata corrispondenza tra competenze possedute e richieste dal mercato. In questo senso il programma Erasmus+ presenta opportunità enormi: si potenziano l'impiegabilità e il senso civico europeo, si acquistano nuove competenze professionali, versatilità, adattabilità, capacità linguistiche e culturali. Le sfide sono comunque molte, in particolare sul fronte del riconoscimento delle competenze acquisite, sulla poca compatibilità della formazione nei paesi d'origine con i programmi all'estero e sulle barriere linguistiche. Dobbiamo lavorare per fare in modo che Erasmus+ funzioni con più elasticità. Ho dunque sostenuto con convinzione il testo presentato dal collega Maragall.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Erasmus se kroz godine pokazao izvanrednim programom za studensko usavršavanje. Erasmus plus ima i dodatnu dimenziju koja poboljšava obrazovne mogućnosti za sve. Podržavam ovo izvješće.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che sia importante, per cercare di risolvere la crisi occupazionale che ha colpito le generazioni più giovani dell'Unione europea, sviluppare al massimo il potenziale di quegli strumenti, come per esempio Erasmus+, che promuovono la mobilità nell'istruzione e nella formazione professionale.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – In un contesto caratterizzato da una crescente difficoltà da parte di studenti e giovani ad inserirsi adeguatamente nel mercato del lavoro europeo, da un forte tasso di abbandono scolastico, nonché da importanti disomogeneità dei sistemi economico-produttivi dei diversi Stati membri, occorre incentivare lo sviluppo di programmi europei capaci di promuovere il rilancio della mobilità internazionale di giovani lavoratori, studenti e professori e dei mezzi ad essi dedicati, in quanto fattori essenziali in grado di favorire l'accesso a un lavoro stabile e di qualità e in grado di facilitare un migliore adattamento della forza lavoro alle evoluzioni socio-economiche in atto. In particolare, un'attenzione privilegiata va rivolta allo sviluppo dei meccanismi di riconoscimento delle competenze acquisite attraverso il lavoro ed attraverso i programmi di scambio, all'incoraggiamento alla creazione di un quadro globale capace di presentare adeguatamente ai potenziali beneficiari le possibilità di mobilità esistenti, nonché all'armonizzazione e a un maggior coordinamento dei programmi già esistenti (come ad esempio Erasmus + ed il FSE), con un occhio di riguardo rivolto a quelle categorie sociali più svantaggiate spesso escluse da questo tipo di iniziative estremamente importanti, non in ultimo, per il rafforzamento del senso di appartenenza al progetto europeo.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Afin de lutter contre le chômage des jeunes, ce rapport préconise de promouvoir la mobilité des étudiants dans le cadre de l'enseignement et des formations professionnelles grâce à des programmes déjà existants tels qu'ERASMUS dont le budget a été augmenté de 40 % par la Commission.
                  

                     Le renforcement de ces programmes passe également par l'augmentation des bourses individuelles et par une meilleure coordination avec le Fonds social européen.
                  

                     Bien que nous rejetions l'idée selon laquelle la mobilité serait la solution au chômage de masse qui frappe nos jeunes, nous considérons que le programme ERASMUS est l'une des rares réussites de l'Union européenne à condition qu'il ne favorise pas la fuite des cerveaux.
                  

                     Par ailleurs le rapporteur met en avant l'importance de l'apprentissage dans l'insertion des jeunes sur le marché du travail et insiste sur la nécessité de s'appuyer sur les chambres des métiers et d'artisanat, ce que nous approuvons entièrement. J'ai donc voté pour ce texte.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Adoptarea programului Erasmus+ în detrimentul altor programe anterioare a reprezentat o evoluție foarte importantă a conceptului de mobilitate în cadrul educației superioare în spațiul European. Importantă, în același timp, este și mobilitatea mai redusă a cursurilor de formare profesională, vechiul program Leonardo reușind să pună în aplicare cu succes un prim mecanism de schimburi și vizite de lucru și de studii simultane în alte țări decât țara de origine.
                  

                     Gruparea programelor într-un singur concept, Erasmus+, și efectele crizei economice care se fac simțite încă din 2008 au scos în evidență un deficit structural al programelor destinate mobilității cu privire la raportul dintre formare și angajare, astfel se înțelege foarte clar că diferențele de concepere a cursurilor și a programelor de studiu, de organizare și administrare a centrelor de studiu, de relații între sistemele de învățământ și mediul de afaceri cresc complexitatea, costurile și dificultatea de funcționare a mobilității dintre țări și regiuni din Europa.
                  

                     Am dat un vot favorabil acestui raport deoarece consider că este benefic acest program unic, Erasmus+, în locul diverselor programe existente anterior, în special pentru mobilitatea oferită în cadrul spațiului european al educației superioare.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Questa relazione d'iniziativa si distingue per un approccio serio e pragmatico al vasto mondo della formazione e delle sfide/criticità di questo periodo storico. Sosteniamo la linea del relatore che individua, come noi sosteniamo da tempo in ambito scolastico, la necessità di una maggiore integrazione fra mondo della scuola e mondo del lavoro. Inoltre l'attenzione posta sull'importanza dell'istruzione professionale (soprattutto in una realtà come la nostra) ci fa apprezzare ulteriormente la relazione. Per questo consigliamo un voto favorevole.
                  

Cristian-Silviu Bușoi (PPE),
în scris. – Erasmus+ este un program internațional de mobilitate ce facilitează accesul tuturor studenților europeni la oportunități de studiu în altă țară, având la bază diversitatea și incluziunea tinerilor defavorizați.
                  

                     Unul dintre principiile de bază ale Uniunii Europene este libera circulație. În acest sens trebuie luate măsuri urgente și eficiente ce țin seama de nevoile acestor persoane, pentru a le facilita accesul la programul Erasmus+. Rolul educației este de a pregăti omul ca element activ al vieții sociale, ca forță de muncă și ca subiect al relațiilor sociale. În zilele noastre, învățământul profesional tehnic nu mai trebuie să fie considerat doar o cale vocațională, ci este o cale alternativă a parcursului academic, care conține multe elemente ale pregătirii academice și care poate conduce, în final, la un nivel terțiar de pregătire universitară.
                  

                     Susțin acest proiect și sunt sigur că această inițiativă va contribui în viitor la îmbunătățirea nu numai a valorilor civice ale cursanților, ci și a competențelor lor academice și a perspectivelor legate de locurile de muncă, combătând rata șomajului încă atât de crescută cu care ne confruntăm astăzi la nivel european.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – Le programme européen Erasmus+ constitue une avancée considérable pour la mobilité des étudiants.
                  

                     Cependant, force est de constater que de nombreux progrès restent encore à entreprendre pour que les objectifs du programme soient totalement atteints. Nous avons besoin d'un tel programme afin de motiver les étudiants européens à se déplacer dans d'autres États membres et favoriser ainsi les échanges culturels.
                  

                     Pour cela nous devons, entre autres, nous assurer de la compatibilité des différents systèmes d'enseignement, renforcer la reconnaissance des acquis d'apprentissage et apporter de l'aide aux centres de formations.
                  

                     J'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione in questione per far si che le risorse europee assegnate a Erasmus+ e ai programmi di istruzione e di formazione professionale (IFP) siano innalzate e proporzionate al numero e ai bisogni dei potenziali beneficiari della mobilità offerta da questi programmi. Chiedo agli Stati membri di promuovere accordi bilaterali che completino le azioni promosse da Erasmus+ e dai programmi europei IFP, in modo da rafforzare la mobilità dei giovani europei. Bisogna inoltre agevolare l'attuazione della mobilità prevista dal programma Erasmus+ adottando azioni volte ad aumentare il tasso di successo delle applicazioni, semplificando l'uso di strumenti elettronici per la gestione della mobilità, organizzando campagne di sensibilizzazione sul valore dei programmi di mobilità in tutti gli istituti d'istruzione dell'Unione e fornendo un'informazione e formazione più mirate ai beneficiari e intermediari dei programmi e delle azioni, incluso il personale di scuole e università. Per quanto riguarda i programmi di istruzione e di formazione professionale (IFP), penso che la Commissione e gli Stati membri debbano accrescere la loro visibilità e il loro accesso al fine di rimuovere gli ostacoli, in particolare nei settori maggiormente interessati dalla disoccupazione giovanile e per i lavoratori con qualifiche di livello basso.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – This is a very positive report on the Erasmus programme and calls for better access to mobility programmes for learners in vocational education and training. Programmes such as Erasmus provide key opportunities for our young people to study in various European cities. These opportunities not only enrich the lives and education of our young people, but also provide a great boost to Irish cities and towns in terms of European funding. Therefore, I voted in favour of this report.

David Casa (PPE),
in writing. – Unemployment among young people is still very high and as policymakers we need as many initiatives as possible that will help reduce it. This report outlines one such initiative and I therefore voted in favour. Mobility programmes such as Erasmus+ have proven to increase employability among the participants, but unfortunately they are only available to university students. I believe it would be a very good idea to introduce mobility programmes in vocational education and of course to promote this type of education itself and make them more attractive for young people. This will lead to a more diverse workforce in the future. The programmes should also be designed in cooperation with the employers, particularly the small and medium enterprises.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – In questa risoluzione il Parlamento chiede un migliore utilizzo del programma Erasmus+ per aumentare la mobilità dei giovani tirocinanti e degli studenti durante la formazione professionale. Tuttavia, sebbene si invitino la Commissione e gli Stati membri a garantire l'assegnazione di risorse adeguate alla Garanzia per i giovani e all'Iniziativa per l'occupazione giovanile per l'intero periodo di programmazione 2014-2020, ho riscontrato che nella relazione si sottolinea esclusivamente la loro importanza e non si evidenziano elementi chiari di biasimo relativamente al loro fallimento rispetto agli obiettivi proposti nonché all'insufficienza di tali misure e di quelle complessivamente adottate per fronteggiare adeguatamente l'elevatissima disoccupazione giovanile e l'accrescimento dei divari nelle tutele socio-economiche e nei diritti in materia di lavoro per i giovani. Per questo motivo ho preferito astenermi sul voto finale.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – La mobilità, promossa dal programma Erasmus+, ha dato l'opportunità ai giovani europei di formarsi in un altro paese dell'Unione e, senza dubbio, ha contribuito attivamente alla loro crescita personale, culturale e professionale. Il confronto con culture, lingue e metodi di lavoro e di istruzione diversi ha rafforzato il senso di appartenenza e di cittadinanza europea.
                  

                     Le potenzialità dei programmi di mobilità, in particolare Erasmus+, sono ascrivibili non solo alla formazione e all'istruzione ma anche al mondo del lavoro poiché ampliano le prospettive occupazionali per i giovani.
                  

                     Oggi si richiedono profili professionali specifici e pertanto sarebbe opportuno che ci fosse un'accurata selezione dei richiedenti per incrociare la domanda e l'offerta al fine di rendere la mobilità un vero strumento per l'inserimento lavorativo.
                  

                     L'esperienza maturata dal programma dovrebbe incoraggiare la Commissione e gli Stati membri a individuare misure complementari e condivise tra il Fondo sociale europeo e il programma Erasmus + affinché se ne rafforzino gli effetti e si garantisca la sostenibilità economica. È in quest'ottica che occorrerà pensare se vogliamo che i programmi di mobilità possano avere la copertura sufficiente ad assicurare al più ampio numero di fruitori di beneficare delle opportunità previste. Per questi motivi ho votato a favore.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και σημειώνουμε πως η υιοθέτηση του προγράμματος Erasmus+ σε αντικατάσταση των διαφόρων προηγούμενων προγραμμάτων υπήρξε μια σημαντική εξέλιξη για την έννοια της κινητικότητας σε όλο τον ευρωπαϊκό χώρο της τριτοβάθμιας εκπαίδευσης.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε σήμερα σχετικά με το πρόγραμμα Erasmus+ και άλλα εργαλεία για την προώθηση της κινητικότητας στο πλαίσιο της ΕΕ, σε μια προσέγγιση διά βίου μάθησης. Τέτοιου είδους εργαλεία μπορούν πράγματι να βοηθήσουν στην εμπέδωση της συνεργασίας, αλλά και της αποτελεσματικότητας στην Ευρώπη, σε οικονομικούς αλλά και κοινωνικούς τομείς. Ως εκ τούτου υπερψήφισα την έκθεση αυτή.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Questa relazione evidenzia uno dei tanti vantaggi che l'Europa offre quindi è stato per me doveroso esprimermi a favore. Sono favorevole infatti al programma Erasmus+ come a tutti i programmi di mobilità internazionale perché permettono a chiunque, studenti, laureati e non, di vivere, esprimersi e relazionarsi in un contesto internazionale sempre più ampio. È una possibilità di crescita culturale unica che promuove la conoscenza di lingue straniere e la capacità di comunicazione, capacità di agire, di decidere e di adattarsi di fronte a nuove situazioni, tutti elementi oggi fondamentali e che rappresentano specifiche esigenze in un mercato del lavoro sempre più dinamico, internazionale e competitivo. È stato per me scontato quindi essere a sostegno di tali scambi internazionali perché determinano, a parer mio, formazioni professionali avanzate che non potranno che incoraggiare, sostenere e arricchire i nostri paesi fornendo maggiori possibilità di sviluppo professionale e rafforzando la collaborazione tra i vari Stati membri. Tali progetti internazionali, mettendo in così stretta collaborazione paesi molte volte diversi, sono spesso complessi da attuare, sono quindi felice di questa relazione che rappresenta un importante passo avanti nella promozione della mobilità internazionale.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – Erasmus+, which was created to replace other preceding programmes, has created the gateway for mobility at the level of European higher education. The social and economic circumstances in some Member States point to a need for a revival in the form of vocational education throughout the Union. There is a huge imbalance in unemployment rates amongst Member States and a multidimensional response is required. A common framework which outlines possibilities available to students should be created. Programmes should be introduced to tackle language barriers, different cultural realities and create successful environments for mobility. The programme should also see to it that mobility leads to employability, one of the main aims.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – Apoio o relatório do colega Maragall que apela para o reforço dos mecanismos de mobilidade no âmbito do ensino e formação profissionais (EFP).
                  

                     Concordo com o sublinhado na necessidade de corresponder às necessidades formativas de jovens que desejam entrar mais cedo no mercado de trabalho ou procuram formações com características mais profissionais e com a necessidade de contribuir para diminuir as taxas de abandono escolar.
                  

                     Estou igualmente de acordo que estes formandos devem poder aceder sem qualquer discriminação aos programas de mobilidade europeus, que se devem desenvolver ações para reduzir as barreiras culturais e reforçar as competências linguísticas, e que se deve dar particular atenção às zonas onde o desemprego de jovens é mais expressivo.
                  

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report, this is another dimension in which the EU are trying to widen its scope and introduce new definitions in order to justify the free movement of people. We oppose calls for additional funding: this report suggests increasing the contributions made by Member States, as well as at European level. We do not support the EU intervening in the national curricula of Member States, the EU has no competency in this area and this is stated in Article 165 of the TFEU.

Lara Comi (PPE),
per iscritto. – È necessario consolidare in tutti gli Stati membri la mobilità all'interno dello spazio europeo nel campo dell'istruzione superiore. Si è infatti registrato, anche a seguito della crisi economica a partire dal 2008, un deficit strutturale nei programmi relativi alla mobilità e più particolarmente nel rapporto fra formazione e lavoro: alcune regioni evidenziano infatti tassi di disoccupazione vicini allo zero, mentre in altre zone si può osservare un livello di inattività superiore al 40 % tra i più giovani che, in molti casi, non hanno avuto la possibilità di portare a termine l'istruzione secondaria o la formazione professionale. Piuttosto un'offerta ambiziosa e concreta di mobilità rappresenterebbe una parte integrante di qualsiasi strategia globale per la ripresa economica e per la riduzione dei livelli di disoccupazione giovanile. È necessario creare un quadro di riferimento che presenti con semplicità e chiarezza le possibilità a portata degli studenti; adottare misure complementari e condivise tra il Fondo sociale europeo e il programma Erasmus+; definire programmi volti a rimuovere gli ostacoli e a creare un ambiente il più favorevole possibile al successo delle iniziative di mobilità; sostenere il passaggio tra mobilità e lavoro, consolidando la battaglia per il riconoscimento di studi e competenze.
                  

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – I am convinced that VET is not an educational pathway of less worth. The negative perception on VET when contrasted to formal education has to be addressed through a concerted and common approach. We can start by establishing common high standards in European VET to provide learners with training of good standard and facilitate mobility and recognition of competences amongst diverse national systems.
Tackling the negative perception revolving around VET also means that Member States have to cease using VET as a means to depict a decrease in the number of early school leavers by lowering the educational and training component or else pushing learners towards VET from a very young age without ensuring that they gain basic skills.
VET is not the stop plug to early school leaving. It is just one of the measures that may entice early school leavers to return to training but other measures taking place earlier on in a learner's life are needed.
Erasmus + and it's effective implementation represents an important tool for re-skilling, widening and upgrading skills within a lifelong learning programme that can facilitate employment.

Ignazio Corrao (EFDD),
per iscritto. – La relazione in questione invita l'UE e tutti gli Stati membri ad affrontare i limiti che impediscono l'accesso per tutti alle pari opportunità di istruzione e formazione professionale IFP. L'Erasmus è senza dubbio uno dei programmi di maggiore successo in ambito europeo, dalla sua istituzione nel 1987 infatti più di tre milioni di persone hanno scelto di partire per studiare o insegnare all'estero. La relazione richiede il miglioramento dei programmi e delle iniziative esistenti, in termini di accessibilità, apertura ed inclusione. Ovviamente nei programmi Erasmus è necessario garantire che i tirocini restino opportunità formative e non vadano invece a sostituire posizioni professionali, come troppo spesso ancora accade. Esistono delle criticità nella relazione, non sono descritte le misure attuate per far fronte all'enorme disoccupazione giovanile e al sempre più elevato divario nelle tutele socio-economiche e nei diritti in materia di lavoro per i giovani. Avendo notato molti spunti positivi nella relazione, ma anche altrettante lacune, il mio voto è l'astensione.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor del informe puesto que su principal objetivo es aumentar los esfuerzos y las acciones a favor de la educación y formación profesional, también a través de los diferentes instrumentos de movilidad como Erasmus+ o Leonardo. El informe insiste también en la necesidad de reforzar el conocimiento de las calificaciones y certificados a nivel europeo, y señala que de ninguna manera la movilidad entre estudiantes a nivel europeo sea entendida tan solo como la solución al problema del desempleo juvenil en la UE.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – I programmi di mobilità istituiti dall'UE sono senza dubbio uno dei maggiori successi dell'UE. Ogni anno, attraverso programmi di mobilità come Erasmus+, sempre più cittadini europei scelgono di studiare, di fare un'esperienza professionale o di lavorare per alcuni mesi in un paese dell'UE o in un paese partner diverso da quello di origine. Il programma Erasmus + ha dimostrato di essere uno strumento che rafforza il dialogo interculturale e la tolleranza e, al contempo, che permette ai partecipanti di acquisire nuove capacità, sul piano personale e professionale. Sebbene Erasmus + si possa considerare un successo, persistono alcuni ostacoli alla partecipazione. Molti cittadini europei continuano ad associare il programma prevalentemente con la formazione post-liceo. In realtà, il programma prevede anche opportunità per i cittadini che vogliono fare un'esperienza professionale o già impegnati in un'attività professionale. Inoltre, le numerose procedure amministrative possono ostacolare la partecipazione. Infine, pur essendo l'accesso equo all'istruzione un diritto promosso dall'UE, esistono ancora significative barriere socio-economiche che, purtroppo, limitano il numero di partecipanti. Dunque, ho votato a favore della risoluzione del Parlamento che promuove la mobilità nell'istruzione e nella formazione professionale per permettere a più cittadini europei di partecipare a esperienze così gratificanti.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Procentul de tineri care nu au un loc de muncă în Uniunea Europeană este de 22,1%. Am votat pentru această inițiativă, întrucât le oferă tinerilor mobilitatea necesară descoperirii domeniilor către care au vocație. Această mobilitate oferită de programul ERASMUS+ va îmbunătăți colaborarea transnațională și competitivitatea în cadrul UE.
                  

Pál Csáky (PPE),
írásban. – Az Erasmus+ program sikeresnek bizonyult, ugyanakkor az eddigi eredmények alapján az is látszik, hogy nem sikerült minden lehetőséget kihasználni, ami ösztönzi a mobilitást a szakképzés területén. A nagyobb mobilitás bizonyítottan esélyesebb foglalkoztatottságot vonz maga után.
                  

                     Amin javítanunk kell, az a szinergia az oktatásügyi rendszerek, a munka világa, a vállalkozói szféra között, beleértve a KKV-kat is, azzal a céllal, hogy az Erasmus+-ban rejlő lehetőségek teljes mértékben megfeleljenek az európai fiatalok szükségleteinek.
                  

                     A nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulás folyamatában, illetve azon kihívások kezelésében. A tanulási és képzési mobilitás előny a személyes fejlődés, a munkaerőpiaci versenyképesség növelése, és az interkulturális környezetben végzett munkához való képességek fejlesztése szempontjából.
                  

                     Még inkább elérhetővé és láthatóbbá kell tenni a fiatalok, illetve a magukat tovább képezni kívánó uniós polgárok számára a mobilitás adta lehetőségeket minden régióban.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Erasmus+ jest unijnym programem na rzecz kształcenia, szkolenia, młodzieży i sportu. Celem sprawozdania jest zwrócenie uwagi na narzędzia stosowane w ramach uczenia się przez całe życie i mobilności oraz przedstawienie propozycji ulepszeń. Sprawozdanie końcowe poddane pod głosowanie w komisji zawiera szereg pozytywnych pomysłów, takich jak apel o rozszerzenie istniejących inicjatyw dotyczących mobilności w ramach kształcenia i szkolenia zawodowego pod względem dostępności, zwłaszcza dla rodzin w niekorzystnej sytuacji, a także środki ułatwiające integrację z rynkiem pracy.
                  

                     Jednak zawiera też kilka kwestii problematycznych, takich jak wezwanie do finansowania wsparcia językowego dla wszystkich uczestników programów Erasmus+ bez ograniczeń dotyczących języka, oraz niepotrzebne zalecenia, takie jak dotyczące stworzenia unijnej elektronicznej karty mobilności i rozpoznawalności nazw i znaków graficznych Erasmus+ jako marek, z możliwością ich stosowania wyłącznie w publikacjach Erasmus+.
                  

                     Ponadto w sprawozdaniu zwrócono się do państw członkowskich o wprowadzenie podejścia opartego na ‘dualnym systemie kształcenia’ do systemu szkolnictwa średniego, co jest nazbyt nakazowe i wykracza poza zakres kompetencji UE. Niektóre propozycje zawarte w sprawozdaniu są niewystarczająco szczegółowe, na przykład propozycja stworzenia europejskiej normy dotyczącej mobilności w ramach kształcenia i szkolenia zawodowego.
                  

                     Mając powyższe na uwadze – wstrzymałem się od głosu.
                  

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Consider benefică elaborarea unei Cărți verzi privind învățământul profesional, formarea profesională, mobilitatea și recunoașterea aptitudinilor și competențelor în Europa, la care trebuie să își aducă contribuția toate părțile interesate, pentru că nerecunoașterea competențelor are un impact negativ asupra obiectivelor privind ratele de ocupare a forței de muncă din cadrul Strategiei Europa 2020 și împiedică libera circulație a cetățenilor europeni pe teritoriul Uniunii.
                  

                     Pe de altă parte, o mobilitate mai mare legată de ocuparea locurilor de muncă, educație, ucenicie și stagii de pregătire în contextul programelor naționale ‘Garanția europeană pentru tineret’ poate și trebuie să contribuie la îmbunătățirea abilităților tinerilor, precum și la reducerea diferențelor geografice între competențele dobândite și oferta de lucru în UE.
                  

Nicola Danti (S&D),
per iscritto. – La risoluzione che abbiamo approvato oggi dedica una particolare attenzione all'importanza di uno spazio europeo comune dell'istruzione incentrato sulla mobilità, di grande valore per lo sviluppo dell'identità europea e per il rafforzamento di un sentimento di cittadinanza comunitario. La relazione ci ricorda che l'istruzione, in quanto diritto umano fondamentale, deve essere di facile accesso per tutti e che, in merito, dobbiamo impegnarci concretamente per rimuovere tutti gli ostacoli socioeconomici che impediscono una parità di accesso alle opportunità di mobilità europea. Come sottolineato dalla relazione Maragall, penso che il programma ‘Erasmus+’ sia un'ottima possibilità di esperienza all'estero per gli studenti e i tirocinanti, poiché consente loro di sviluppare una cittadinanza e una coscienza comune europee. Ho dunque votato in modo favorevole alla risoluzione poiché ritengo sia fondamentale investire nell'istruzione e accrescere la visibilità dei programmi di mobilità, al fine di rimuovere gli ostacoli culturali, ridurre i fenomeni di disoccupazione giovanile e creare un'ancor più profonda identità europea.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Cette proposition de résolution porte sur les méthodes de soutien et de promotion de la mobilité des étudiants européens dans le cadre d'Erasmus+. Cette résolution a pour objectif de promouvoir la mobilité des étudiants européens dans le cadre de la formation professionnelle, en offrant de nouvelles possibilités de mobilité des jeunes et en permettant la validation et la reconnaissance des résultats de l'apprentissage à l'étranger.
                  

                     Considérant d'une part que la formation professionnelle est essentielle en Europe en offrant de nombreux débouchés sur le marché du travail, et d'autre part que la mobilité doit être accessible à tous les étudiants et jeunes en formation, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – Erasmus + est une très belle opportunité pour les jeunes de l'enseignement supérieur afin de développer des compétences linguistiques et d'étudier dans un autre pays.
                  

                     J'ai soutenu ce texte qui encourage particulièrement la création d'un programme permettant la mobilité des jeunes dans le domaine de la formation professionnelle, tel que l'ancien programme Léonard de Vinci.
                  

Philippe De Backer (ALDE),
in writing
. – The competitiveness of the EU depends on the quality of our workforce. In order to answer to the needs of our companies, it is essential that it is as flexible as possible. An important tool that helps us to achieve this goal is the Erasmus+ exchange programme of which we can already reap the benefits.
After having this programme in force for several years now, it was time for an evaluation. Although the programme is overall successful, some apparent problems came to light. One of these is the gap between academic and vocational educational training (VET). Systems such as Europass and ECVET were designed to address these problems but have encountered opposition themselves. This makes the accreditation between educational institutions of various countries more difficult. Such imbalances are also reflected in the unemployment data from across the EU.
Following the report of 4 March, this resolution stresses the need for a more extensive and more qualitative Erasmus+ programme, for a more varying number of students. To incentivise the programme, a list of 10 objectives has been created, which will serve as a guideline. Having taken all of the above into account, I have approved of this parliamentary resolution.

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. – Dans l'Union européenne, le taux de chômage des jeunes s'élève à 22,1 %, plus de deux fois le taux de chômage général. Dans ce contexte, l'apprentissage et la formation professionnelle qui permettent une meilleure insertion professionnelle des chômeurs et jeunes en décrochage scolaire doivent être améliorés.
                  

                     Le renforcement de la mobilité au titre d'Erasmus+, une meilleure visibilité des programmes d'enseignement et de formation professionnels auprès des PME, des chômeurs et des apprentis, l'allègement des lourdeurs administratives constituent à cet égard des avancées utiles et nécessaires.
                  

Angélique Delahaye (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport sur Erasmus+. Il s'agit d'un programme visant à promouvoir l'emploi en Europe en soutenant l'éducation, la formation, la jeunesse et le sport.
                  

                     Quatre millions d'Européens pourront en bénéficier pour acquérir de nouvelles compétences et des expériences professionnelles. J'ai souhaité soutenir la mobilité et l'insertion professionnelle des jeunes en votant en faveur de ce programme, qui s'inscrit dans le ‘Cadre stratégique éducation et de formation 2020’, qui a pour objectif une mobilité de 6 % des diplômés.
                  

                     En effet, il m'a semblé important de rappeler l'importance d'une coopération européenne pour l'éducation et la formation des jeunes, pour promouvoir la croissance économique en Europe, l'égalité sociale et l'intégration des jeunes.
                  

Andor Deli (PPE),
írásban. – A tanulási és képzési mobilitás fontos egyrészt a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a munkaerőpiaci versenyképesség, az interkulturális környezetben végzett munkához való képességek fejlesztése szempontjából. Mindez része a minőségi oktatásnak és a foglalkoztathatóság elősegítésének.
                  

                     A nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulás folyamatában, illetve azon kihívások kezelésében, mint pl. a korai iskolaelhagyás, a NEET-fiatalok nagy száma, a munkanélküliség.
                  

                     Az Erasmus+ program sikeresnek bizonyult, viszont az eddigi eredmények azt mutatják, hogy nem használtak ki minden lehetőséget, ami ösztönzi a mobilitást a szakképzés területén. A nagyobb mobilitás, esélyesebb foglalkoztatottságot vonz maga után. A munkaerőpiaci eltérések azt jelentik, hogy minél előbb cselekednünk kell. Nagyobb szinergiára van szükség az oktatásügyi rendszerek és a munka világa, vállalkozói szféra között, beleértve a KKV-kat is, azzal a céllal, hogy az Erasmus+-ban rejlő lehetőségek teljes mértékben megfeleljenek az európai fiatalok szükségleteinek.
                  

                     A Fidesz–KDNP képviselőcsoport álláspontjával összhangban szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Malgré l'idéologie européiste, multiculturaliste voire communautariste qui apparaît dans ce texte, j'ai soutenu ce rapport car il tend à revaloriser l'apprentissage et la formation professionnelle.
                  

                     Il insiste sur le rôle des PME mais également des chambres des métiers et de l'artisanat dans l'élaboration des politiques afférentes. Le programme Erasmus et la coopération intergouvernementale, permettant aux étudiants de se former à l'étranger, vont dans le bon sens, tout comme la reconnaissance des cursus entre les États.
                  

                     Toutefois, la mobilité ne doit pas favoriser la fuite des cerveaux et le déracinement des travailleurs.
                  

Damian Drăghici (S&D),
in writing. – Erasmus+ is one of the most successful EU programmes that gives learners more opportunities to acquire new professional skills as well as linguistic, social and intercultural competences that can help them become more competitive on the labour market and also more aware of and engaged in the social and political life of the Union.
Erasmus+ can make a major contribution in achieving EU2020 objectives and in addressing the current challenges posed by huge unemployment (especially among young people), skills shortages and mismatches between education and labour market, high rates of early school leaving and of young people not in education, employment or training.
Therefore I fully support the constructive proposals included in this report for expanding and improving mobility options for all learners in VET starting with creating a European reference framework. In order to boost the quantity and quality of mobility in VET, the Commission together with the Member States need to correlate their efforts in order to ensure that the right to quality and inclusive education is much better protected and that there are no constraints or barriers to programmes or initiatives taken at EU and national level, especially for learners from vulnerable or disadvantaged groups.

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. –‘Еразъм+’ е може би един от най-големите успехи на ЕС и затова трябва внимателно да следим неговото приложение и отзивите на гражданите за неговото подобрение. Професионалното образование и обучение е насърчавано посредством различни инструменти на ЕС и мобилността е важен момент в изграждането на характера и добиването на опит.
                  

                     Докладът, който ми беше възложено да следя от името на моята група на консерваторите, дава някои сполучливи идеи, като например той призовава за подобрение на достъпността при съществуващите инициативи за мобилност в областта на професионалното образование и обучение, особено за семейства в неравностойно икономическо положение, както и мерки за облекчаване на интеграцията на пазара на труда.
                  

                     В същото време обаче се поставя фокус върху тази мобилност в различни сектори, което не смятам, че трябва да е целта. Също така се предлага създаване на европейски стандарт за мобилността в професионалното образование и обучение, без да бъде уточнено, какво точно включва това. Важно е ние добре да чуем проблемите на гражданите в това отношение и да видим къде точно стоят проблемите - дали в бюрокрацията и бумагите или в недостъпността на такива програми за много хора с ниски доходи. В крайна сметка се въздържах от гласуване.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – A tanulási és képzési mobilitás fontos egyrészt a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a munkaerőpiaci versenyképesség, az interkulturális környezetben végzett munkához való képességek fejlesztése szempontjából. Mindez része a minőségi oktatásnak és a foglalkoztathatóság elősegítésének.
                  

                     A nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulás folyamatában, illetve azon kihívások kezelésében, mint pl. a korai iskolaelhagyás, a NEET-fiatalok nagy száma, a munkanélküliség.
                  

                     Az Erasmus+ program sikeresnek bizonyult, viszont az eddigi eredmények azt mutatják, hogy nem használtak ki minden lehetőséget, ami ösztönzi a mobilitást a szakképzés területén. A nagyobb mobilitás, esélyesebb foglalkoztatottságot vonz maga után. A munkaerőpiaci eltérések azt jelentik, hogy minél előbb cselekednünk kell. Nagyobb szinergiára van szükség az oktatásügyi rendszerek és a munka világa, vállalkozói szféra között, beleértve a KKV-kat is, azzal a céllal, hogy az Erasmus+-ban rejlő lehetőségek teljes mértékben megfeleljenek az európai fiatalok szükségleteinek.
                  

                     A Fidesz–KDNP képviselőcsoport álláspontjával összhangban szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote pour: ce rapport porte la volonté de nécessaire revalorisation de l'apprentissage et de la formation professionnelle.
                  

Laura Ferrara (EFDD),
per iscritto. – La relazione in questione pur presentando aspetti positivi, come la qualificazione dell'istruzione come diritto umano fondamentale e come bene pubblico il cui accesso deve essere garantito a tutti su un piano di parità, presenta anche elementi di criticità. In particolare manca una chiara denuncia del fallimento del programma Garanzia per i giovani e dell'Iniziativa per l'occupazione giovanile rispetto agli obiettivi proposti. Manca, soprattutto, qualsiasi riferimento all'insufficienza di tali misure e di quelle complessivamente adottate per fronteggiare adeguatamente l'elevatissima disoccupazione giovanile e l'accrescimento dei divari nelle tutele socio-economiche e nei diritti in materia di lavoro per i giovani. In definitiva il nostro giudizio sulla risoluzione in oggetto non può essere di totale approvazione.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Os vários programas de mobilidade preexistentes da UE foram incorporados num só, o Erasmus+. Estão por avaliar ainda, aprofundadamente, os efeitos desta medida.
                  

                     O objetivo global do relatório é pedir à Comissão Europeia e aos Estados-Membros que desenvolvam esforços a favor da educação e da formação profissional dentro de todas as ferramentas de mobilidade existentes.
                  

                     O relatório identifica uma série de desafios a que os programas de mobilidade da UE devem responder, destacando-se as dificuldades de acesso. Se o Erasmus é visto como um bem-sucedido programa de mobilidade na UE, a verdade é que as taxas de mobilidade são baixas. Isto deve-se principalmente ao facto das bolsas atribuídas serem poucas e não chegarem para as despesas com propinas, alimentação, habitação, material de estudo, transportes e outros. Apenas um grupo social restrito tem acesso à mobilidade.
                  

                     O relatório não está isento de contradições. Defende-se a educação enquanto direito que deveria ser garantido a todas as pessoas. Mas privilegia-se a ‘educação para o mercado’ em detrimento da ‘educação para vida’.
                  

                     Acompanhamos muitas das críticas que o relatório faz, nomeadamente à falta de acesso ao ensino por parte da população mais desfavorecida. Concordamos com as ações que visam a remoção de barreiras e com o maior apoio à aprendizagem de outras línguas.
                  

Santiago Fisas Ayxelà (PPE),
por escrito. – He votado a favor de este informe, al considerarlo un gran paso adelante para la movilidad como concepto en el área de los estudios superiores, que supondrá una mayor y mejor empleabilidad en un próximo futuro para los ciudadanos europeos.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – This is a worthy attempt to incorporate Vocational Education and Training into the already very successful Erasmus programme. I voted in favour.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Nový program Erasmus+ zlučuje všetky doterajšie programy Európskej únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport vrátane Programu celoživotného vzdelávania Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig, programu Mládež v akcii a piatich programov medzinárodnej spolupráce. Príliš veľa mladých ľudí ukončuje školskú dochádzku predčasne, a tým sa vystavujú veľkému riziku, že budú nezamestnaní a sociálne marginalizovaní. Rovnakému riziku je vystavených aj mnoho dospelých s nízkou kvalifikáciou. Technológie menia spôsob, ako funguje spoločnosť, a vzniká potreba zabezpečiť, aby boli čo najlepšie využité. Podniky v Európskej únií sa musia stať konkurencieschopnejšie a lepšie využívať talenty a inovácie. Európa potrebuje súdržnejšiu a inkluzívnejšiu spoločnosť, ktorá svojim občanom umožní zohrávať aktívnu úlohu v demokratickom živote. Vzdelávanie a práca s mládežou sú kľúčom na predchádzanie nebezpečnej radikalizácii prostredníctvom podpory spoločných európskych hodnôt, napomáhania sociálnemu začleňovaniu, zvyšovania medzi kultúrneho porozumenia a pocitu príslušnosti k spoločnosti.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto a favore perchè sostengo la necessità di una maggiore integrazione fra mondo della scuola e mondo del lavoro.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την παρούσα έκθεση, διότι προωθεί την κινητικότητα των νέων εργαζομένων εντός της Ένωσης, η οποία όμως ευθύνεται για την αποστράγγιση πολλών κρατών μελών από πολύτιμο εξειδικευμένο εργατικό δυναμικό. Επιπλέον, υποβαθμίζει την παιδεία σε απλή εκπαίδευση, κατάλληλη μόνο για να καλύψει τις ανάγκες της αγοράς και να εκμεταλλευτεί την υπεραξία των νέων εργαζομένων.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – Learning mobility and training mobility have clearly proved their potential to contribute to high-quality education and employability; I therefore believe they should be should be further strengthened in EU programmes in the area of education and training, employment and cohesion policy.
Member States must adopt as quickly as possible concrete measures to improve the social and economic impact to achieve a highly skilled workforce with inclusive education policies. It is absolutely important to have tools, like Erasmus+, that push for this goal.
I strongly believe that Erasmus + documentation must be made available in all EU official languages. Enhanced mobility for VET (Vocational Educational Training), in particular for youth apprenticeship and trainees, will contribute to growth and jobs creation in the EU.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – A tanulási és képzési mobilitás fontos egyrészt a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a munkaerőpiaci versenyképesség, az interkulturális környezetben végzett munkához való képességek fejlesztése szempontjából. Mindez része a minőségi oktatásnak és a foglalkoztathatóság elősegítésének.
                  

                     A nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulás folyamatában, illetve azon kihívások kezelésében, mint pl. a korai iskolaelhagyás, a NEET-fiatalok nagy száma, a munkanélküliség.
                  

                     Az Erasmus+ program sikeresnek bizonyult, viszont az eddigi eredmények azt mutatják, hogy nem használtak ki minden lehetőséget, ami ösztönzi a mobilitást a szakképzés területén. A nagyobb mobilitás, esélyesebb foglalkoztatottságot vonz maga után. A munkaerőpiaci eltérések azt jelentik, hogy minél előbb cselekednünk kell. Nagyobb szinergiára van szükség az oktatásügyi rendszerek és a munka világa, vállalkozói szféra között, beleértve a KKV-kat is, azzal a céllal, hogy az Erasmus+-ban rejlő lehetőségek teljes mértékben megfeleljenek az európai fiatalok szükségleteinek.
                  

                     A Fidesz–KDNP képviselőcsoport álláspontjával összhangban szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – A tanulási és képzési mobilitás fontos egyrészt a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a munkaerőpiaci versenyképesség, az interkulturális környezetben végzett munkához való képességek fejlesztése szempontjából. Mindez része a minőségi oktatásnak és a foglalkoztathatóság elősegítésének.
                  

                     A nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulás folyamatában, illetve azon kihívások kezelésében, mint pl. a korai iskolaelhagyás, a NEET-fiatalok nagy száma, a munkanélküliség.
                  

                     Az Erasmus+ program sikeresnek bizonyult, viszont az eddigi eredmények azt mutatják, hogy nem használtak ki minden lehetőséget, ami ösztönzi a mobilitást a szakképzés területén. A nagyobb mobilitás, esélyesebb foglalkoztatottságot vonz maga után. A munkaerőpiaci eltérések azt jelentik, hogy minél előbb cselekednünk kell. Nagyobb szinergiára van szükség az oktatásügyi rendszerek és a munka világa, vállalkozói szféra között, beleértve a KKV-kat is, azzal a céllal, hogy az Erasmus+-ban rejlő lehetőségek teljes mértékben megfeleljenek az európai fiatalok szükségleteinek.
                  

                     A Fidesz–KDNP képviselőcsoport álláspontjával összhangban szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Enrico Gasbarra (S&D),
per iscritto. – Sostengo con piacere la relazione che promuove misure tangibili per la crescita socio-economica e nuovi stanziamenti orientati alla lotta alla disoccupazione attraverso la promozione del programma Erasmus plus, che ben prosegue gli obiettivi fissati precedentemente con il programma Leonardo e che rappresenta per i giovani la concretezza di un impegno dell'Unione che stimola, punta ed investe sull'accessibilità, sull'integrazione e sulla mobilità delle nuove generazioni.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione del PE sul programma Erasmus Plus e altri strumenti per promuovere la mobilità in materia di IFP – Un approccio di apprendimento permanente - perché il programma Erasmus Plus, che sostituisce tutti i diversi programmi precedentemente implementati, promuove una piu semplice comprensione delle opportunità offerte dall'Unione europea ai giovani, oltre che del concetto di mobilità interculturale nell'ambito dell'istruzione superiore. Tuttavia, non si possono non evidenziare le disparità economiche esistenti all'interno degli Stati membri e i diversi modelli di sviluppo, che creano non poche difficoltà alla piena attuazione di tali programmi. Vi sono, infatti, situazioni di forte crisi sociale originate dall'impossibilità di fornire un'opportunità lavorativa a migliaia di giovani e altre situazioni in cui mancano giovani qualificati per un determinato segmento produttivo. Per tutte queste ragioni ritengo fondamentale stabilire obiettivi più lungimiranti e ambiziosi e definire strategie che soddisfino le condizioni di flessibilità e di operatività dei sistemi d'istruzione e produttivi.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über das Thema ‘Erasmus+ und andere Instrumente zur Förderung der Mobilität in der beruflichen Aus- und Weiterbildung – ein Ansatz des lebenslangen Lernens’ gestimmt. Erasmus+ bringt in der Vielfalt seiner Förderinstrumente junge Europäer und Menschen jedes Alters grenzübergreifend zusammen. Es ist ein vitales Instrument der europäischen Begegnung und des Verstehens – ein Instrument, das wir in dieser Krisenzeit mehr denn je brauchen.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die Förderung junger Generationen in Bezug auf praktische Auslandserfahrungen ist in meinen Augen für die Weiterentwicklung der EU eine elementare Aufgabe. Studentische bzw. berufliche Mobilität wird mittlerweile von vielen Arbeitgebern als Qualifikation vorausgesetzt. Ein gutes Konzept und Management der Programme sowie finanzielle Unterstützung machen das Gelingen erst möglich.
                  

Neena Gill (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, the Erasmus+ programme is a fantastic way of improving young people's intercultural and language skills. One of the challenges, though, is to ensure that these programmes are not limited to students in higher education but also to more disadvantaged young people – and provide them with an opportunity to study or work abroad. I therefore welcome this report, which calls for expanding and improving mobility for vocational training and education.

Julie Girling (ECR),
in writing. – In line with the UK government, I welcome and subsequently support the development of Vocational and Educational Training (VET) as well as the Erasmus+ programme. As examples of EU-level culture and education programmes, both offer a good degree of EU added value and consequently offer significant benefits for UK citizens. Indeed, such programmes help to ensure people have the skills both they, and our economy, need in order to grow.
Unfortunately however, a number of less favourable proposals were adopted during the committee stage. Not only do these proposals risk increased spending and red tape for Member States, but they also seek to promote a ‘stronger European identity’ and are overly prescriptive in respect of Member State education systems. As a firm supporter of the principle of subsidiarity, such attempted competence creep is unacceptable and as a result, limited the extent to which I could support this report. The UK must remain in the position whereby it can develop its own systems to reflect the needs of its citizens. It is the UK, and not the EU, that is in the best position to make decisions on such matters.
It is for these reasons that I abstained.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Ce rapport a pour objectif d'améliorer le programme Erasmus. D'ores et déjà, la Commission a prévu de doter ce programme d'un budget de 14,7 milliards d'euros, soit une augmentation de 40 % par rapport au budget actuel.
                  

                     Il est prévu notamment de renforcer le programme au niveau de la formation professionnelle et de l'apprentissage, afin de renforcer le lien entre l'enseignement et le monde du travail, notamment avec les petites et moyennes entreprises.
                  

                     Même si le rapport part du principe que la mobilité des jeunes européens permettra de résoudre le problème du chômage, il comporte toutefois des mesures qui vont dans le sens d'une meilleure qualification et d'une meilleure employabilité des jeunes.
                  

                     J'ai donc voté pour ce texte, car Erasmus permet aux étudiants de se former à l'étranger, sans organiser une fuite des cerveaux ou un déracinement des travailleurs.
                  

Maria Grapini (S&D),
în scris. – Acest raport subliniază importanța programului Erasmus+ și a altor instrumente de promovare a mobilității în cadrul învățământului profesional și tehnic.
                  

                     Aceste instrumente demonstrează faptul că o ofertă de mobilitate reală și ambițioasă trebuie să facă parte din orice strategie globală de redresare economică și de reducere a ratelor șomajului în rândul tinerilor, care au atins valori mult prea mari în ultima perioadă. În unele regiuni europene rata reală a șomajului este aproape de zero, în timp ce în alte zone se observă o creștere a acesteia la peste 40 % în rândul tinerilor, în special în rândul acelora care nu au putut să-și finalizeze studiile secundare sau formarea profesională.
                  

                     De aceea, pentru evitarea abandonului școlar, este foarte important ca UE să ia măsurile necesare, iar programele de mobilitate europeană reprezintă o astfel de măsură.
                  

Nathalie Griesbeck (ALDE),
par écrit. – Le programme Erasmus + dont nous fêtons cette année le premier anniversaire, constitue un des grands succès de l'Union européenne.
                  

                     Il permet à des millions de jeunes de partir en mobilité, qu'ils soient étudiants, en formation ou en mobilité professionnelle. Surtout, il favorise par la suite, et de façon significative, l'employabilité et la mobilité professionnelle des personnes ayant vécu cette expérience.
                  

                     Accroître les ressources de ce programme, compléter le processus de reconnaissance des études et des expériences professionnelles, sont autant de raisons pour lesquelles j'ai voté en faveur de l'adoption de ce rapport.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I have voted for this report which will improve mobility options for students in disadvantaged positions who rely on this programme to study and gain work experience abroad. Mobility has an undeniable positive effect in terms of skills and competences development and, ultimately, employability of young people. It also represents a key opportunity for the self-development of individuals who will learn another language, open up to other cultures and acquire intercultural skills, on top of the specific competences they will be trained for.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of this motion as enabling more Erasmus+ opportunities is a positive in enabling more mobility options for young people among European Union networks. This will be enhanced by closing the gap between vocational education and training systems.

György Hölvényi (PPE),
írásban. – Az Erasmus+ program bevezetése lényeges előrelépésnek tekinthető a felsőoktatási intézmények közötti mobilitás irányába, amely azonban a szakképzések területén kevésbé terjedt el. A jelentés célja, hogy megoldásokat találjon az egyes tagállamok közötti különbségekre a tantervek, az oktatásszervezés, illetve az oktatási rendszer üzleti szférával való kapcsolatának tekintetében, amelyek komplexebbé, költségesebbé és nehezebben működővé teszik az európai mobilitási programokat.
                  

                     A Kulturális és Oktatási Bizottság által jóváhagyott állásfoglalás felismeri az oktatási rendszerek kihívásait, mint a hazánkban is releváns korai iskolaelhagyók arányának csökkentését, az idegen nyelvi- és vállalkozói készségek fejlesztését, a szakképzésben oktató tanárok ismereteinek bővítését, illetve a személyre szabott oktatás előmozdítását.
                  

                     A tervezetben megfogalmazott irányelvek bővítik a fiatalok mobilitási lehetőségeit a strukturális alapok egyes oktatási programokkal való hatékonyabb összehangolásával. A készségek és kompetenciák hitelesítése és közös elismerése segít leküzdeni az egyes tagállamok szakképzési rendszerei közötti különbségeket, számos már létező eszközzel, mint például az Europass és ECVET. Az Erasmus+ program kibővítésével a magyar fiatalok új, szakmai tudásra tehetnek szert, elsajátíthatják más országok üzleti gyakorlatát és nem utolsó sorban a képzési mobilitás személyes fejlődésükhöz és alkalmazkodóképességük javításához is hozzájárul.
                  

                     Szavazatommal támogatom a jelentést, mert hazánk számára fontos előrelépést jelent a fiataljaink minőségi oktatása és foglalkoztatásuk elősegítése.
                  

Mary Honeyball (S&D),
in writing. – One challenge of the Erasmus+ programme is ensuring that it reaches out to students in higher education but also to more disadvantaged young people who would not otherwise have access to such opportunities of learning abroad. Labour MEPs welcome this report which calls for expanding and improving mobility for VET (vocational training and education) through existing European programmes, but also through the establishment of a common European framework setting out the possibilities open to young people in terms of available courses, locations, range of professional activity and sector, companies, duration, and the final qualification they would achieve.

Richard Howitt (S&D),
in writing. – The ability of students to study for part of their course in each other's countries is a major European success story. The universities of Essex, Hertfordshire and East Anglia offer the chance to study abroad in over 20 different countries, and more than 150 students from the University of Cambridge participated in Erasmus exchanges abroad in 2013-2014. Today I am backing extending such exchanges to students from a wider spectrum of society, with more emphasis on exchanges involving vocational training as well as more traditional, academic education.
As a Co-President of the all-party Disability Rights Intergroup in this Parliament, I particularly commend the provisions to ensure specific support so disabled young people are fully given the opportunity to take part. All of this is not just about students being able to experience life and learning elsewhere in Europe, but being able to use that learning to benefit from life opportunities in their careers for the rest of those lives.
There are those from my own country who are looking to cut off these life chances to our young people. Labour MEPs are working here in the European Parliament and campaigning in Britain to maintain them for future generations.

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del informe convencido de que Erasmus+ ha significado un importante avance para el concepto de movilidad en el conjunto del espacio educativo superior europeo. No obstante, debemos hacer frente a grandes desigualdades en los Estados miembros, con Estados en los que cerca del 40 % de los jóvenes se encuentra en situación de desempleo. Debemos apostar por una real y ambiciosa oferta de movilidad como parte de una estrategia general de recuperación económica y reducción de las tasas de desocupación juvenil. Del mismo modo, debemos trabajar para acelerar la culminación de los procesos de reconocimiento, acreditación y evaluación de la calidad. Asimismo, debemos trabajar para poder ofrecer la información sobre este importante programa europeo en las diferentes lenguas oficiales de los Estados miembros, respetando de este modo los derechos de los ciudadanos europeos.
                  

Sylvie Guillaume (S&D),
par écrit. – Erasmus+ est sans conteste l'une des plus grandes réussites de l'Union européenne.
                  

                     Depuis 1987, 3 millions d'étudiants ont pu poursuivre leurs études dans une université d'un autre État membre. C'est un programme auquel je tiens particulièrement. C'est le symbole d'une Europe des peuples et de la mobilité qui permet aux jeunes de bénéficier de la richesse d'un échange culturel et de disposer d'une formation universitaire et professionnelle de qualité.
                  

                     Mais pour que les jeunes européens puissent affronter les défis d'aujourd'hui, il est nécessaire de repenser continuellement Erasmus. C'est pour cela que j'ai voté pour la proposition de réforme d'Erasmus+.
                  

                     Aujourd'hui, l'accès au programme Erasmus demeure largement facilité pour les étudiants. La résolution votée au Parlement permettra une meilleure utilisation du financement d'Erasmus+ afin d'accroître la mobilité des jeunes apprentis et étudiants dans le cadre d'une formation professionnelle.
                  

                     Ce projet est nécessaire car le chômage des jeunes doit être au centre de nos préoccupations. C'est une initiative qui permettra d'améliorer leur insertion professionnelle en leur garantissant une meilleure formation par un enrichissement linguistique, culturel et personnel.
                  

András Gyürk (PPE),
írásban. – A tanulási és képzési mobilitás fontos egyrészt a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a munkaerőpiaci versenyképesség, az interkulturális környezetben végzett munkához való képességek fejlesztése szempontjából. Mindez része a minőségi oktatásnak és a foglalkoztathatóság elősegítésének.
                  

                     A nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulás folyamatában, illetve azon kihívások kezelésében, mint pl. a korai iskolaelhagyás, és azon fiatalok nagy száma, akik sem oktatásban, sem képzésben nem részesülnek, és nem is dolgoznak.
                  

                     Az Erasmus+ program sikeresnek bizonyult, viszont az eddigi eredmények azt mutatják, hogy nem használtak ki minden lehetőséget, ami ösztönzi a mobilitást a szakképzés területén. A nagyobb mobilitás, esélyesebb foglalkoztatottságot vonz maga után. A munkaerőpiaci eltérések azt jelentik, hogy minél előbb cselekednünk kell. Nagyobb szinergiára van szükség az oktatásügyi rendszerek és a munka világa, vállalkozói szféra között, beleértve a KKV-kat is, azzal a céllal, hogy az Erasmus+-ban rejlő lehetőségek teljes mértékben megfeleljenek az európai fiatalok szükségleteinek.
                  

                     A Fidesz–KDNP képviselőcsoport álláspontjával összhangban szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση δίνει έμφαση στην ενθάρρυνση και διευκόλυνση της πρόσβασης των μαθητών σε εκπαίδευση/κατάρτιση με στόχο την ενίσχυση της κινητικότητας τους, ενώ συμπεριλαμβάνει επίσης δράσεις που στοχεύουν στην εξάλειψη πολιτισμικών εμποδίων και υποστήριξη στην εκμάθηση ξένων γλωσσών.
                  

                     Όλες οι μειονεκτούσες ομάδες και τα άτομα με ειδικές ανάγκες θα πρέπει να περιλαμβάνονται αποτελεσματικά σε ενημερωτικές συναντήσεις και προετοιμασία. Η έκθεση επιμένει επίσης στην ενίσχυση της αναγνώρισης των επαγγελματικών προσόντων, των πιστοποιητικών και της άτυπης μάθησης, καθώς και στη σημασία της διασφάλισης μιας ισχυρής συνιστώσας μάθησης στον τομέα της επαγγελματικής εκπαίδευσης, κατάρτισης και μαθητείας.
                  

                     Παραδέχεται επίσης ότι η κινητικότητα δεν πρέπει είναι η μόνη προβλεπόμενη λύση για τις απαράδεκτες διαστάσεις της ανεργίας των νέων στην ΕΕ. Για αυτούς τους λόγους υπερψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – I congratulate my colleague Mr Maragall on this report. I am however disappointed that his amendment supporting the languages used in each country's education system did not pass. Education in Europe is provided through mediums which go well beyond the EU's official languages and this reality should be recognised within Erasmus. It is ironic that on a day this House voted to promote an ‘EU aspect’ in education systems, it voted to deny the rights of speakers of Scots, Gaelic, Welsh and Catalan.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report. Erasmus is one of the most successful projects of the European Union. We cannot imagine a single economy, a single European market, unless we are talking about a single labour market, mobility of young people within the borders of the European Union, exchanges of experience between universities and graduates of higher education who have the same training for the labour market across the European Union.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za izvješće o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju, s obzirom da ovaj program ocjenjujem izuzetno važnim u stručnom osposobljavanju i stjecanju vještina kod mladih ljudi koje su potrebne na tržištu rada, ali isto tako ovaj program doživljavam kao program koji doprinosi kod mladih ljudi boljem razumijevanju europske stvarnosti, prihvaćanja europske ideje i europskih vrijednosti.
                  

                     Osobito je važno što se na taj način doprinosi transferu znanja između onih zemalja koje imaju izuzetno kvalitetno strukovno obrazovanje i koje su upravo zahvaljujući tome uspjele gotovo eliminirati nezaposlenost mladih, prema manje uspješnim zemljama članicama. Važno je olakšati provedbu mobilnosti u okviru programa Erasmus+ poduzimanjem mjera kojima bi se povećala stopa uspješnosti prijava, pojednostavljenjem izrade i uporabe elektroničkih alata za upravljanje mobilnošću, podizanjem razine svijesti o vrijednosti programa mobilnosti u svim općim i stručnim obrazovnim ustanovama u Uniji.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Ce rapport, porté par le député des Verts Maragall, porte sur l'amélioration du programme Erasmus +. Il s'appuie sur le programme de la Commission pour la période 2014-2020 qui a pour ambition de ‘renforcer les compétences et l'employabilité, ainsi qu'à moderniser l'éducation, la formation et le travail des jeunes’.
                  

                     La Commission a d'ores et déjà prévu de doter ce programme d'un budget de 14,7 milliards d'euros, soit une augmentation de 40 % par rapport aux niveaux de dépenses actuels. Nous reconnaissons qu'Erasmus a été l'un des rares succès de l'UE et nous sommes favorables à une coopération intergouvernementale permettant aux étudiants de se former à l'étranger, à condition que cela ne remplace pas l'acquisition des savoirs fondamentaux et qu'une telle initiative ne devienne pas le ‘sas’ de préparation pour la fuite des cerveaux et le déracinement des travailleurs.
                  

                     J'ai voté en faveur de ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report, this is another dimension in which the EU are trying to widen its scope and introduce new definitions in order to justify the free movement of people. We oppose calls for additional funding: this report suggests increasing the contributions made by Member States, as well as at European level. We do not support the EU intervening in the national curricula of Member States, the EU has no competency in this area and this is stated in Article 165 of the TFEU.

Petr Ježek (ALDE),
písemně. – Zatímco velká většina studentů vysokých škol dnes využívá možnosti výměnných programů, pouze 1 % učňů se zapojuje do programů mobility. Jsem proto rád, že jsme dnes tuto zprávu velkou většinou přijali. Vysílá totiž signál členským státům i Komisi, že lepší přístup a více možností výměnných programů potřebujeme i pro studenty odborných škol. Podpoří totiž konkurenceschopnost evropského trhu práce a mládeži poskytnou významné zkušenosti a dovednosti, které zvýší jejich šance budoucího uplatnění.
                  

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de mon collègue Ernest Maragall concernant le programme Erasmus+ et d'autres outils de promotion de la mobilité dans le cadre de l'enseignement et de la formation professionnels.
                  

                     Ce rapport a pour objectif de maximiser la compatibilité des différents systèmes d'enseignement et de formation professionnels en mettant au point des programmes de mobilité accessibles et ouverts aux citoyens de l'Union pour établir un réseau d'ateliers et d'incubateurs au sein de l'Union. J'encourage l'élaboration d'un tel programme dans le cadre de l'enseignement et de la formation professionnels.
                  

                     Cette résolution a été adoptée à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Ce rapport vise à améliorer la mobilité dans la formation professionnelle et l'enseignement en Europe. Pour cela, ce rapport propose d'améliorer les possibilités de mobilité des jeunes, d'aller vers une validation et une reconnaissance des résultats de l'apprentissage, des aptitudes et des compétences dans toute l'Union et de permettre la mise en place de programmes de mobilité accessibles et ouverts.
                  

                     La mobilité pendant les études et dans le cadre d'un contrat de travail améliore l'employabilité. Dans le contexte actuel d'un chômage massif chez les jeunes en Europe, il est important de soutenir de telles initiatives.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Jarosław Kalinowski (PPE),
na piśmie. – Nowy program Erasmus+ jest dużą szansą dla młodych ludzi. To także wsparcie dla europejskiego rynku pracy i odpowiedź na wyzwania. Starzejące się społeczeństwo czy rosnące nieustannie bezrobocie wśród młodych powodują, że musimy szukać nowych rozwiązań. Do tej pory kładliśmy duży nacisk na wymianę w środowisku akademickim, a przecież rynek pracy dopomina się także o wysoko wykwalifikowanych specjalistów. Gospodarka potrzebuje również dobrych pracowników z niższym wykształceniem, którzy będą fachowcami w swojej dziedzinie, będą mieli porządną wiedzę i solidnie wykonają swoją pracę.
                  

                     Wyjazd do innego kraju i możliwość praktykowania swojego zawodu w nowym środowisku to niepowtarzalne doświadczenie, dzięki któremu młodzi ludzie mogą stać się bardziej otwarci, elastyczni, mobilni i samodzielni. A to przecież cechy, których teraz najbardziej poszukują pracodawcy. Taka wymiana to również okazja do porównania technologii i tradycji rożnych krajów.
                  

                     Dzięki takiemu programowi najzdolniejsza, ale także biedna młodzież, która nie może pozwolić sobie na prywatny wyjazd, będzie mogła rozszerzać swoje edukacyjne horyzonty i doskonalić swoje umiejętności. Program Erasmus+ pozwoli na wyrównanie szans wśród młodzieży, co będzie wsparciem także dla równego rozwoju gospodarek państw członkowskich.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I supported this report as it calls for the EU's Erasmus student exchange programme to be extended to more disadvantaged young people, for example those in vocational training, who cannot currently access the scheme.

Kateřina Konečná (GUE/NGL),
písemně. – Evropské unii se dá úspěšně vyčítat mnohé, ale na druhou stranu nesmíme zapomínat na její klady. Málokdo by asi nesouhlasil, že Erasmus+ a další nástroje na podporu mobility v oblasti odborného vzdělávání a přípravy patří mezi ty nejúspěšnější prvky evropské integrace. Zprávu jsem podpořila mimo jiné i z toho důvodu, že mobilita ve vzdělávání a odborné přípravě má význam pro osobní rozvoj, sociální začleňování mladých lidí, multikulturní dialog, toleranci, schopnost pracovat v interkulturním prostředí a aktivní občanství a jednoznačně prokázala svůj přínos, pokud jde o vzdělání vysoké kvality a zaměstnatelnost. Nesmíme navíc zapomínat, že v celé EU nyní dosahuje nezaměstnanost mládeže 22,1 %. V České republice sice situace není tak tragická, ale např. ve Španělsku je nezaměstnanost u mladých stále až 50 % a začíná se již mluvit o ztracené generaci. Je jasné, že Erasmus+ nemůže vyřešit socioekonomické problémy, které způsobila nekoncepční a nepromyšlená politika škrtů. Umožní však alespoň studentům z celé Evropy vyměnit si zkušenosti a vylepšit svoji pozici na trhu práce.
                  

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – A tanulási és képzési mobilitás fontos egyrészt a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a munkaerőpiaci versenyképesség, az interkulturális környezetben végzett munkához való képességek fejlesztése szempontjából. Mindez része a minőségi oktatásnak és a foglalkoztathatóság elősegítésének.
                  

                     A nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulás folyamatában, illetve azon kihívások kezelésében, mint pl. a korai iskolaelhagyás, a NEET-fiatalok nagy száma, a munkanélküliség.
                  

                     Az Erasmus+ program sikeresnek bizonyult, viszont az eddigi eredmények azt mutatják, hogy nem használtak ki minden lehetőséget, ami ösztönzi a mobilitást a szakképzés területén. A nagyobb mobilitás, esélyesebb foglalkoztatottságot vonz maga után. A munkaerőpiaci eltérések azt jelentik, hogy minél előbb cselekednünk kell. Nagyobb szinergiára van szükség az oktatásügyi rendszerek és a munka világa, vállalkozói szféra között, beleértve a KKV-kat is, azzal a céllal, hogy az Erasmus+-ban rejlő lehetőségek teljes mértékben megfeleljenek az európai fiatalok szükségleteinek.
                  

                     A Fidesz–KDNP képviselőcsoport álláspontjával összhangban szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – We must acknowledge that programs like Erasmus+ represent a key element for mobility within the EU. Consequently, there is a need to guarantee the access of learners to vocational education, and to remove obstacles that are able to dissuade students from participating. I share the opinion of the rapporteur that disparities among Member States in terms of economic and social realities, affect the effective accessibility to these programmes.
However, we must not give the false impression that mobility is the unique solution in order to combat unemployment. Even if the link between mobility and employability is still mentioned, the final report presents several improvements and provides some considerable guidelines for policy action implicating all the responsible actors.
These are the reasons that have led me to vote in favour.

Béla Kovács (NI),
írásban. – Az oktatásügy az egyik állatorvosi ló mind hazámban, mind az EU egészében. Egyszerre van jelen a túlképzés és az alulképzettség. Az egyetemek ontják a felesleges végzettséggel rendelkezőket, míg például IT-szakemberekből, orvosokból, mérnökökből hiány van.
                  

                     A középfokú képzésben sem sokkal jobb a helyzet. Az oktatási káosz eredménye az egyidejűleg meglévő szakemberhiány és a fiatalok nagyarányú munkanélkülisége.
                  

                     Fenntartásaim ellenére támogattam a jelentést, mert hibái mellett is némi esélyt teremt az előrelépés tekintetében.
                  

Agnieszka Kozłowska-Rajewicz (PPE),
na piśmie. – Sprawozdanie w sprawie programu Erasmus+ i innych narzędzi wspomagania mobilności w kształceniu i szkoleniu zawodowym zwraca uwagę na rolę mobilności, międzynarodowych staży i praktyk w poprawianiu możliwości zatrudnienia i likwidacji zjawiska niedopasowania umiejętności. Sprawozdanie przypomina rozpoczęty w 2002 roku przez unijnych ministrów ds. kształcenia ‘proces kopenhaski’, powstały, aby zacieśnić współpracę i poprawić atrakcyjność kształcenia i szkolenia zawodowego w Europie. Dalsze rozwijanie europejskiej przestrzeni edukacyjnej jest istotne nie tylko z perspektywy poprawy szans edukacyjnych i życiowych młodzieży w Europie, ale także dla rozwijania dialogu międzykulturowego i integracji UE.
                  

                     Zgadzam się z przedstawionymi w sprawozdaniu tezami, że warunkiem zwiększenia mobilności jest skuteczniejsze nauczanie języków obcych, szczególnie w szkołach zawodowych; niedostateczna znajomość języka jest pierwszą barierą mobilności w Europie. Należy także upowszechniać wśród potencjalnie zainteresowanych informacje o programach Erasmus+ i innych narzędziach wspierających mobilność w kształceniu zawodowym. Wzmocnienie mobilności uczestników kształcenia zawodowego, jego umiędzynarodowienie, mogłoby przyczynić się do uznania i rehabilitacji kształcenia zawodowego w tych krajach, gdzie podlegało ono wieloletniej degradacji i marginalizacji na rzecz kształcenia ogólnego. Tymczasem sprawny system kształcenia zawodowego jest pierwszym warunkiem zdrowego rynku pracy, niskiego bezrobocia i spójnego rozwoju MŚP, firm rodzinnych i rzemieślniczych, które są filarem europejskiej gospodarki. Dlatego powinien być rozwijany i włączany do unijnych programów mobilności.
                  

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. – Esprimo il mio favore alla proposta di risoluzione per incoraggiare la mobilità degli studenti sia a livello accademico che per quanto riguarda la formazione professionale. Siamo sempre più testimoni di un programma Erasmus vincente, che ha dato inizio a una mobilità sostenibile da parte di giovani studenti e che ha reso possibile scambi di esperienze e lo sviluppo di abilità essenziali per la crescita accademica e lavorativa degli stessi. Tali abilità sono maggiormente ricercate nel settore professionale che sta diventando sempre più competitivo. Ritengo, quindi, essenziale promuovere maggiormente Erasmus + nel suo complesso, ma soprattutto la mobilità professionale, che purtroppo finora non ha mostrato gli stessi riscontri positivi della mobilità nell'istruzione. Dobbiamo ottimizzare la transizione dal sistema scolastico al mondo lavorativo e Erasmus è lo giusto strumento per farlo.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport car il étend le programme Erasmus d'aide aux séjours à l'étranger, qui a fait la preuve de son intérêt pour les étudiants, à l'apprentissage et à la formation professionnelle.
                  

Andrew Lewer (ECR),
in writing. – British Conservatives opted to abstain on this report due to a mix of positive and negative elements. We broadly welcomed, for example, the rapporteur's commitment to tackling the gender gap in STEM education through EU supporting programmes (§40); the suggestion that priority should be given to longer-term work experience over short-term equivalents, which reduces administrative burden (§7); and the call to assess the impact of Erasmus+ and other vocational and educational training (VET) mobility programmes, in matching work experience placements with real jobs (§65).
However, other paragraphs propose unnecessary measures likely to create additional costs (§9, 15, 24) and interfere in areas of national competence, for example, secondary education systems (§27) and in how we define and develop VET (§20), which UK Members were unable to support.
With a record number of people in work and youth unemployment reaching near 10-year lows, the UK must remain free to develop its own VET and is best placed to do so. Inflexible, EU-wide definitions of apprenticeships should be avoided, just as exploitation and unfair working practices must continue to be countered if Member States are to develop flexible labour markets that help to provide opportunities for young people.

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Le rapport porte sur l'amélioration du programme Erasmus +. Ce programme permet aux jeunes européens de partir à l'étranger pour se former, de renforcer leurs compétences et d'acquérir une expérience linguistique.
                  

                     Pour l'application de ce programme entre 2014 et 2020, la Commission a prévu un budget de 14,7 milliards d'euros, soit une augmentation de 40 % par rapport au niveau actuel des dépenses. De plus, l'amélioration porte sur la revalorisation de l'apprentissage et de la formation professionnelle, en insistant sur les petites et moyennes entreprises et favorise la coopération intergouvernementale.
                  

                     Évidemment, quelques défauts non négligeables sont inscrits dans ce texte, notamment l'idée que le programme Erasmus + contribuera à résoudre le problème du chômage; il favorise l'essor du communautarisme, et est une ode au multiculturalisme européen.
                  

                     Cependant, le programme étant l'un des rares succès de l'Union européenne et une véritable opportunité pour les jeunes, j'ai voté POUR.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor del informe puesto que su principal objetivo es aumentar los esfuerzos y las acciones a favor de la educación y formación profesional, también a través de los diferentes instrumentos de movilidad como Erasmus+ o Leonardo. El informe insiste también en la necesidad de reforzar el conocimiento de las calificaciones y certificados a nivel europeo, y señala que de ninguna manera la movilidad entre estudiantes a nivel europeo sea entendida tan solo como la solución al problema del desempleo juvenil en la UE.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – A través de este informe, el Parlamento insta a la Comisión Europea y a los Estados Miembros a que, en el marco de la estrategia ‘Educación y Formación 2020’, destinen los recursos financieros suficientes para el mantenimiento y reforzamiento del programa Erasmus+.
                  

                     La importancia de este tipo de programas radica en que está demostrado que la movilidad en el aprendizaje es clave para garantizar una educación de calidad y, por ende, un mayor nivel de empleabilidad de los estudiantes.
                  

                     Nos preocupa especialmente el hecho de que los jóvenes creen que Erasmus+ está diseñado para estudiantes universitarios y, por tanto, pedimos a la Comisión y a los Estados miembros que divulguen la existencia de este programa en la Educación y Formación Profesionales.
                  

                     Es por todo esto que mi voto para este informe será favorable.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasoval jsem proti. Nesouhlasím s tím, že by v programu Erasmus ‘měly být brány v úvahu potřeby osob identifikujících se jako LGBTI’. Proboha jak?! Mají mít přednostní právo výběru studia v cizině? Mají mít zvláštní ubytování? Speciální pomůcky? Fakt to nechápu a nechám si to rád vysvětlit.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Cjeloživotno učenje i strukovno obrazovanje i osposobljavanje ključni su za postizanje boljih izgleda zapošljavanja, posebice za dugotrajno nezaposlene osobe. Erasmus+ je program u području obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta za razdoblje 2014. - 2020. Područje obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta može znatno pridonijeti rješavanju glavnih socioekonomskih izazova s kojima će se Europa suočavati do kraja desetljeća, kao i provedbi europske politike za rast, radna mjesta, jednakost i socijalnu uključenost.
                  

                     Europska sredstva dodijeljena programu Erasmus+ i programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja nisu razmjerna broju i potrebama osoba zainteresiranih za mobilnost u okviru tih programa te bi države članice trebale promicati bilateralne sporazume kojima bi se nadopunile aktivnosti programa Erasmus+ i europskih programa strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i na taj način povećavala mobilnost mladih Europljana. Važno je olakšati provedbu mobilnosti u okviru programa Erasmus+ poduzimanjem mjera kojima bi se povećala stopa uspješnosti prijava, pojednostavljenjem izrade i uporabe elektroničkih alata za upravljanje mobilnošću te smanjenjem prekomjernog i presloženog administrativnog opterećenja, jer je prekomjerna birokracija u školama i na sveučilištima uključenima u program prepreka brzoj provedbi programa.
                  

                     Erasmus + doprinosi boljem obrazovanju, osposobljavaju i većoj mobilnosti mladih, što su ciljevi Unije u ekonomskom i društvenom pogledu, stoga sam podržala izvješće.
                  

Vladimír Maňka (S&D),
písomne. – Podpora z programu Erasmus+ výrazne napomáha pri zvyšovaní mobility, pri získavaní vzdelávania a skúseností študentov a pedagógov, zvyšuje jazykové vedomosti a odstraňuje bariéry pri poznávaní iných krajín. Nadobudnuté skúsenosti a zručnosti by mali zároveň uľahčiť absolventom získavanie pracovných miest. Štatistiky však naďalej dokladajú pretrvávajúce rozdiely v nezamestnanosti v jednotlivých regiónoch EÚ, pričom medzi najviac ohrozené skupiny obyvateľstva patria najmä mladí ľudia. V roku 2014 pri 10,2 % nezamestnanosti predstavovala nezamestnanosť mladých ľudí 22,1 %. Ukazuje sa, že stále pretrvávajú rozdiely medzi nadobudnutými schopnosťami mladých ľudí a potrebou trhu práce. Preto je nutné, aby členské štáty a Únia prijali opatrenia na posilnenie mobility v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, ktorými vytvoria podmienky na riešenie tohto problému. Program Erasmus+ je nutné uplatňovať na všetky stupne a druhy vzdelávania, musí sa zamerať na odstraňovanie rozdielov pri uznávaní kompetencií, zručností a sociálneho zabezpečenia pri vyžívaní mobility a na zvyšovanie praktických zručností s ohľadom na potreby trhu práce.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης σχετικά με το πρόγραμμα Erasmus+ και άλλα εργαλεία για την προώθηση της κινητικότητας στο πλαίσιο της ΕΕΚ – μια προσέγγιση διά βίου μάθησης, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην Ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 11/4/2016, καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport.
                  

                     À part le postulat de départ, érigeant la ‘mobilité internationale’ comme sésame contre le chômage de masse en Europe, je salue le renforcement du programme Erasmus, et son ouverture à la formation professionnelle.
                  

                     Le programme Erasmus + remplace le programme Erasmus qui a jouit d'un incontestable succès. Cette modification n'est pas de pure forme: le budget d'Erasmus + est revalorisé de 40 % par rapport aux éditions précédentes. En outre, Erasmus + renforce son volet formation professionnelle et valorise enfin l'apprentissage, encourageant, au passage, les stages et les formations au sein des PME.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – La relazione sul programma Erasmus + e altri strumenti per promuovere la mobilità in materia di IFP- Un approccio di apprendimento permanente, mi trova favorevole. L'istruzione è uno dei diritti fondamentali che deve essere accessibile a tutti, tenendo conto anche delle esigenze delle persone vittime di forme diverse di discriminazione. La mobilità ai fini dell'apprendimento e della formazione è di primaria importanza per lo sviluppo personale e aiuta a contribuire a un'istruzione di qualità elevata. È necessario che l'apprendimento e i sistemi di formazione professionale siano più efficienti e accessibili, ampliando e migliorando le possibilità di mobilità, aumentando le risorse finanziarie, rimuovendo gli ostacoli, così da contribuire all'integrazione europea e al rafforzamento dell'idea di cittadinanza.
                  

Barbara Matera (PPE),
per iscritto. – Abbiamo bisogno di lavorare di più per porre fine alla disoccupazione giovanile dando ai nostri giovani le competenze necessarie per l'economia del 21 o secolo. Nel fare questo, dobbiamo soprattutto promuovere l'istruzione e la formazione per le competenze non tradizionali per le ragazze, al fine di porre fine alla discriminazione in opportunità di lavoro, chiudere il divario salariale. Questa risoluzione è l'occasione per risolvere questi problemi al più presto palco, quindi ho espresso il mio sostegno di essa.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Mi apoyo a la propuesta de reforzar el programa Erasmus+ con el fin de asegurar que pueden acceder y beneficiarse del mismo los estudiantes de Formación Profesional. En este Parlamento creemos que el reconocimiento y convalidación de todo tipo de formación debe organizarse mejor a nivel nacional, sea en forma de créditos o certificados, así como el aprendizaje de idiomas y la organización de los currículos y planes de estudios.
                  

                     Sin embargo, rechazamos rotundamente la propuesta que pretendía que todos los documentos del programa Erasmus+ tuvieran que presentarse única y obligatoriamente por la Comisión Europea y los Estados miembros en las lenguas vehiculares.
                  

                     Queremos que Erasmus+ siga siendo un mecanismo de fomento de la unidad entre estudiantes de toda Europa y no una herramienta de división lingüística.
                  

Stefano Maullu (PPE),
per iscritto. – Colgo l'occasione per contribuire al dibattito evidenziando i risultati già ottenuti dalla regione che rappresento: la Lombardia.
                  

                     La Regione Lombardia ha già risposto negli ultimi tre anni alle preoccupazioni che oggi discutiamo. Esistono percorsi personalizzati di formazione nel lavoro ‘Studiare in azienda e trovare lavoro a scuola’. Un binomio interessante, che vede con una legge regionale dedicata al sistema duale, all'apprendistato e all'internazionalizzazione, concretizzarsi l'alternanza scuola-lavoro (la prima regione a dare seguito alla legge nazionale 107/2015). Senza dimenticare l'investimento nelle nuove tecnologie per tutti gli studenti (Generazione Web).
                  

                     La mobilità internazionale e l'apprendimento permanente sono i due aspetti cardine del sistema educativo lombardo. Il livello istituzionale regionale è fondamentale, al fine di garantire strumenti e percorsi personalizzati. Le competenze non formali sono alla base di un percorso di crescita che deve accompagnare l'apprendimento istituzionalizzato. In assenza di questa complementarietà, il giovane rischia di non vedere l'incontro tra la sua formazione e il mercato del lavoro. Dobbiamo promuovere un sistema di riconoscimento di queste competenze: le uniche che possono fare la differenza rispetto al solo valore legale del titolo di studio.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Το ευρωπαϊκό πρόγραμμα Erasmus+ προωθεί την κινητικότητα των ευρωπαίων φοιτητών αλλά και του προσωπικού των ιδρυμάτων τριτοβάθμιας εκπαίδευσης. Επιτυγχάνεται έτσι, η παράλληλη ανταλλαγή σπουδών μεταξύ των ιδρυμάτων της Ένωσης με απώτερο στόχο τη μείωση της απόκλισης των ποσοστών ανεργίας μεταξύ των κρατών μελών. Με την παροχή ευκαιριών κινητικότητας σε νέους επιστήμονες, ενισχύεται επίσης η παραγωγική οικονομία, αφού οι νέοι έχουν τη δυνατότητα να έρθουν σε επαφή με νέες επιστημονικές μεθόδους.
                  

                     Παρόλα αυτά, πρόβλημα αποτελεί η δυσκολία επαρκούς και πλήρους αναγνώρισης των τίτλων σπουδών και πρακτικής άσκησης από χώρα σε χώρα, καθώς και η έλλειψη προγράμματος που να αφορά την επαγγελματική κατάρτιση των νέων, επειδή οι προσπάθειες που γίνονται αφορούν κυρίως την τριτοβάθμια εκπαίδευση.
                  

                     Μεταξύ άλλων, θεωρώ ότι κύριο ευεργετικό αποτέλεσμα της όλης προσπάθειας αποτελεί η αύξηση της απασχολησιμότητας, η διάδοση των αξιών του ευρωπαίου πολίτη και η καλύτερη μορφωτική κατάρτιση των νέων της Ένωσης. Για τον λόγο αυτό, θα πρέπει να αρθούν οι παρούσες δυσκολίες μέσα από πολιτικές, όπως η προσαρμογή των εκπαιδευτικών συστημάτων για αποτελεσματική αντιμετώπιση της δυσκολίας στην αντιστοίχηση δεξιοτήτων και η ύπαρξη αντίστοιχης πολιτικής που να αφορά την επαγγελματική και τεχνική κατάρτιση.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – Ce rapport propose des pistes afin d'étendre l'accès à la mobilité dans les autres programmes de mobilité, dans le domaine de l'enseignement et de la formation professionnelle, comme les apprentis. Mais encore faudrait-il se donner les moyens d'accueillir et de préparer à la mobilité et prévoir des indemnités adéquates de stages afin de ne pas servir d'énième contrat de précarisation.
                  

                     Aussi, je regrette l'approche de départ du rapport, d'une inadéquation présumée entre ‘l'offre et demande sur le marché du travail’ qui invite le secteur privé à orienter encore davantage les parcours étudiants. Une logique largement dénoncée dans les pays du Sud où de grands pans de la jeunesse sont alors contraints à l'exil pour trouver du travail.
                  

                     Dans ces conditions, je vote contre.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Erasmus + est un programme qui va au-delà de ce que prévoit Erasmus. C'est un héraut de la ‘mobilité’ qu'Erasmus ne faisait qu'esquisser. Il s'agit de lier étroitement enseignement et travail afin de permettre d'envoyer des gens compétents dans les régions lacunaires de l'UE.
                  

                     Je n'admets pas la ‘mobilité’ comme solution d'emploi chez les jeunes. Cependant, ce rapport insiste sur la valeur de l'apprentissage et sur le rôle des petites et moyennes entreprises.
                  

                     En somme, en dépit de passages sur le multiculturalisme et le communautarisme (en faveur des LGBTI et migrants) j'ai trouvé l'ensemble correct. J'espère seulement qu'il ne donnera pas lieu à une fuite des cerveaux ou qu'il ne deviendra pas un instrument d'expatriation des travailleurs.
                  

                     En conséquence j'ai voté pour.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Apresentei o meu voto a favor do relatório sobre o Erasmus + e outros instrumentos para fomentar a mobilidade no EFP. O Erasmus como programa de mobilidade com objetivo de aprendizagem e desenvolvimento pessoal tem mostrado as suas importantes potencialidades para promoção do emprego, coesão social e desenvolvimento de competências.
                  

                     É fundamental que o financiamento dos programas de mobilidade para aprendizagem como o Erasmus+ seja uma prioridade da União Europeia, no âmbito da agenda política de promoção da educação e juventude.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I supported this report on the use of Erasmus+ and other European tools to improve the mobility of students enrolled in vocational education and training. By using these tools in the proposed way we can improve opportunities for young Europeans.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Le programme européen d'échange des étudiants, ERASMUS, est une des success stories de l'Union européenne. En 2012-2013, ce sont quelque 270 000 jeunes qui, grâce à ce programme, ont effectué une partie de leur cursus académique dans une autre université européenne.
                  

                     Outre la possibilité de peaufiner l'apprentissage des langues, Erasmus est une expérience unique d'ouverture à l'Europe. ‘Erasmus+’: doté d'un budget de 14 milliards d'euros pour la période 2014-2020, il offre à 4 millions de jeunes Européens la possibilité d'aller étudier ou de se former à l'étranger.
                  

                     Ce nouveau programme couvre non seulement la formation, l'éducation, la jeunesse mais aussi pour la première fois le sport. Avec Erasmus+, les étudiants qui n'ont pas eu la chance de décrocher une bourse auront l'opportunité de recevoir un prêt à des conditions favorables pour faire un master dans un autre pays de l'UE.
                  

                     Je souhaiterais que l'Union aille encore plus loin dans le domaine de l'emploi des langues. À mon sens, le système existant dans les écoles européennes (apprentissage de plusieurs langues dès le plus jeune âge) devrait être à la base des programmes scolaires dans les États membres.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Európske programy mobility ako Erasmus, Erasmus Mundusči či Leonardo, ktorý úspešne ukončil svoju prvú fázu a následne bol nahradený programom Erasmus+, preukázateľne prispievajú k rozvoju vedomostnej spoločnosti, čo je jedným z cieľov EÚ stratégie 2020. Konkrétne program Erasmus+ je súčasťou európskeho programu celoživotného vzdelávania a orientuje sa predovšetkým na odborné vzdelávanie a prípravu. Práve tieto oblasti považujem za obzvlášť významné v súčasnom období, keď Európa bojuje so stále vysokou mierou nezamestnanosti – ktorá sa v niektorých regiónoch šplhá k hrozivému číslu 100 % (tzv. hladové doliny) – spôsobenou aj zaostalými systémami odborného vzdelávania, často nezohľadňujúcimi potreby súčasného pracovného trhu. Práve program Erasmus+ je zameraný na odstraňovanie takýchto bariér, keďže poskytuje možnosť zúčastniť sa na školeniach a kurzoch orientovaných na osvojovanie si znalostí a zručností, po ktorých je v praxi reálny dopyt, prekonávanie jazykových bariér či poskytovanie prostriedkov z európskych fondov. Som presvedčený, že trénovaním zručností cenených na pracovnom trhu a správne prepojenie medzi vzdelávacími inštitúciami, ich študentmi, firmami a poskytovateľmi fondov dokážeme prekonať dlhodobú krízu zamestnanosti a prinavrátiť pracovné príležitosti do mnohých európskych regiónov. Predloženej správe vyjadrujem podporu.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of this important report, which focuses on the implementation of Erasmus+ and the mobility aspect to Vocational Educational Training as the continuation of previous Leonardo programme. It considers the objectives of the mobility programme and calls on the Commission and the Member States to adopt concrete measures to improve the social and economic impact to achieve a highly skilled workforce with inclusive education policies. Enhanced mobility for VET, in particular for youth apprenticeship and trainees, will contribute to growth and job creation in the EU.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – Az uniós munkanélküliség 2014-ben is 10,2% maradt, az ifjúsági munkanélküliség pedig 22,1%-on állt. Eközben a munkaerőpiacon strukturális munkaerőhiány áll fenn, amit a betöltetlen álláshelyek magas aránya is jelez. Hatalmasak az e téren tapasztalható különbségek az egyes európai régiók között: van, ahol a valóságos arány a nullához közelít, másutt a munkanélküliség 40% fölött stabilizálódott a fiatalabbak között, akik közül sokan nem tudtak középfokú végzettséget vagy szakképesítést szerezni. A valóságos mobilitási lehetőségek tehát elengedhetetlen részei bármely általános stratégiának, amelynek célja a gazdaság fellendítése és a fiatalok munkanélküliségi rátájának csökkentése.
                  

                     A korábbi különféle programok felváltása az Erasmus+ programmal jelentős előrelépést jelentett az európai felsőoktatási térséghez kapcsolódóan a mobilitás fogalmának értelmezése terén. Míg azonban a korábbi Leonardo program sikerrel hajtotta végre a lakóhelytől eltérő országokkal szervezett cserék, valamint az összekapcsolt tanulási-munkavégzési időszakok bevezetésének első szakaszát, addig az egységes szerkezetű Erasmus+ és 2008 óta a gazdasági válság következményei nyilvánvalóvá tették a tanulást és a munkavégzést összekapcsoló, mobilitást szolgáló programok strukturális hiányosságait.
                  

                     A Kulturális és Oktatási Bizottság jelentése az Erasmus+ programhoz kapcsolódó azon irányokat veszi számba, amelyeknek fokozottabb mennyiségi és minőségi jellemzőkkel történő felruházása választ adhat erre a problémára. A tervezetet támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Malgré ses défauts, il est possible de voter en faveur du rapport. En effet, si nous rejetons l'idée selon laquelle la mobilité serait la solution au chômage des jeunes, ce rapport porte la volonté de nécessaire revalorisation de l'apprentissage et de la formation professionnelle, en insistant sur le rôle des petites et moyennes entreprises qui doivent être entendues pour l'élaboration de ces politiques.
                  

                     Par ailleurs, nous reconnaissons qu'Erasmus a été l'un des rares succès de l'UE et nous sommes favorables à une coopération intergouvernementale permettant aux étudiants de se former à l'étranger, à condition que cela ne remplace pas l'acquisition des savoirs fondamentaux et qu'une telle initiative ne devienne pas le sas de préparation pour la fuite des cerveaux et le déracinement des travailleurs.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Ce rapport porte sur l'amélioration du programme Erasmus +, extension du programme traditionnel Erasmus, l'un des rares succès de l'Europe, au niveau de la formation traditionnelle et de l'apprentissage.
                  

                     Malgré l'ode au multiculturalisme et au communautarisme portée par ce texte, plusieurs propositions intéressantes allant dans le sens d'une revalorisation de l'apprentissage et de la formation professionnelle, en insistant sur le rôle des PME et des échelons régional et local, me permettent de voter en faveur de ce texte.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – One of the challenges of European mobility programmes such as Erasmus + is to ensure that they not only reach out to students in higher education but also to more disadvantaged young people who would not otherwise have access to such opportunities of learning abroad. I therefore welcome this report which calls for expanding and improving mobility for VET – vocational training and education – through existing European programmes, but also through the establishment of a common European framework setting out the possibilities open to young people in terms of available courses, locations, range of professional activity and sector, companies, duration, the final qualification they would achieve, etc.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – Ce rapport est relatif au programme Erasmus+ et aux autres outils pour favoriser la mobilité dans la formation professionnelle.
                  

                     La possibilité pour un citoyen européen de partir dans un autre État membre pour en apprendre la langue, pour s'imprégner de sa culture est un atout pour lui, pour sa formation ou pour sa reconversion. La diversité culturelle et linguistique des nations européennes est une richesse qu'il convient de protéger et valoriser.
                  

                     Ce rapport vise à la promotion de ces échanges. J'ai donc voté pour.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Maragall sur lequel j'ai ardemment travaillé en tant que rapporteure fictive pour mon groupe politique.
                  

                     Plusieurs enjeux et objectifs étaient pour moi essentiels à atteindre et à améliorer pour favoriser la mobilité dans la formation professionnelle.
                  

                     Dans un premier temps, il fallait renforcer la coordination, la complémentarité et la cohérence entre les Fonds structurels européens et notamment avec le FSE.
                  

                     Dans un deuxième temps, les partenariats avec les chambres consulaires et les entreprises devaient être accentués.
                  

                     Enfin, je voulais une mobilité pour tous, en promouvant les programmes tant dans les zones urbaines que périurbaines et rurales, en accompagnant au mieux les étudiants et apprentis aux revenus faibles et discriminants, puis finalement en allégeant la charge administrative qui pèse sur les candidats, les entreprises et les agences nationales dans la constitution des dossiers.
                  

                     La mobilité au cours des études où dans le cadre d'un contrat de travail est un facteur d'employabilité que nous ne devons jamais négliger, à l'heure où le chômage atteint des pourcentages dramatiquement élevés en Europe.
                  

Alessia Maria Mosca (S&D),
per iscritto. – Appoggiamo pienamente la relazione Maragall volta a promuovere il programma Erasmus + e a migliorare il concetto di mobilità all'interno dello spazio europeo. Riteniamo positiva l'esperienza del programma Leonardo, come peraltro quella dei programmi ECVET ed Europass, e consideriamo necessaria una sua continuazione. La formazione professionale non può passare in secondo piano rispetto a quella universitaria; si tratta, infatti, di uno strumento fondamentale nella lotta alle diseguaglianze, capace di offrire ai giovani strumenti che possono fare la differenza in termini di occupabilità e realizzazione personale. Crediamo che sia nell'interesse degli Stati membri sostenere efficacemente i programmi di mobilità internazionale, anche nell'ottica di una strategia globale di ripresa economica e lotta alla disoccupazione giovanile. Di conseguenza è fondamentale facilitare il riconoscimento reciproco, tra Stati membri, dei diversi percorsi e titoli di studio relativi alla formazione professionale, e più in generale rimuovere per quanto possibile gli ostacoli alla mobilità internazionale. Infine, riteniamo indispensabile il contributo delle imprese verso una diminuzione del divario tra competenze richieste dal mondo del lavoro e competenze offerte dal sistema di istruzione; auspichiamo che una forte collaborazione tra imprese e istruzione rafforzi e sostenga i programmi di mobilità.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – Alors que nous travaillons à l'amélioration de la mobilité des étudiants, garantie notamment grâce aux programmes tels qu'Erasmus Plus, l'écart de mobilité entre les bénéficiaires de l'enseignement supérieur et les bénéficiaires de l'enseignement professionnel constitue un axe majeur sur lequel nous devons agir.
                  

                     La résolution que le Parlement européen a adoptée, et que j'ai soutenue, s'articule autour de plusieurs piliers qui permettront un renforcement de la mobilité des étudiants de l'enseignement professionnel.
                  

Alessandra Mussolini (PPE),
per iscritto. – Il precedente programma Leonardo aveva completato con successo la prima fase di realizzazione degli scambi e dei soggiorni a scopo contemporaneamente di studio e di lavoro in paesi diversi da quello di residenza. Il suo successore, Erasmus +, ha comportato un notevole passo avanti per il concetto di mobilità all'interno dello spazio europeo dell'istruzione superiore ma al tempo stesso compattando tutto in un unico soggetto, si è evidenziato un deficit strutturale nei programmi relativi alla mobilità e precisamente nel rapporto tra formazione e lavoro. Mi sono espressa a favore di questo provvedimento che mira a stabilire obiettivi più ambiziosi sul piano sia quantitativo che qualitativo per alcune delle linee di attività previste dal programma Erasmus +, come ad esempio accelerare il completamento delle procedure di riconoscimento, accreditamento e valutazione della qualità, le quali dovrebbero essere il quadro di riferimento comune per tutti gli Stati membri.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – A különböző mobilitási programok összevonása és az Erasmus+ megszületése óriási sikert aratott az egyetemisták és fiatal pályakezdők köreiben. A programban részt vevők lehetőséget kapnak új országok és kultúrák megismerésére, nyelvek elsajátítására, ismeretségek szerzésére. A cserediákként töltött időszak alatt a fiatalok nyitottabbá és önállóbbá válnak, és gyakran felerősödik bennünk az európai identitás érzése is. Olyan képességeket sajátítanak el és tapasztalatokra tesznek szert, amelyek végül megkönnyíthetik a munkaerőpiacon való elhelyezkedésüket is. Úgy gondolom, hogy az Erasmus+ egy különösen jól működő és sikeres európai projekt, melynek fenntartását és bővítését mindenképpen támogatni kell.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Erasmus+ is the EU's programme to support education, training youth and sport in Europe. It has a budget of EUR 14.7 billion and provides opportunities for over 4 million Europeans to study, train, gain experience and volunteer abroad.
I have voted for this report that calls, amongst others things, for the expansion and improvement of mobility options for students.

Dan Nica (S&D),
în scris. – Un spațiu european comun al educației bazat pe mobilitate, incluzând învățământul superior și învățământul profesional și tehnic (VET), va contribui la crearea și dezvoltarea unei identități europene mai puternice și a unei cetățenii consolidate.
                  

                     În contextul tranziției către economia digitală are loc o redefinire a locurilor de muncă și a competențelor, iar statele membre și Comisia trebuie să acționeze împreună cu sectorul privat în vederea elaborării unor strategii privind competențele și a unor programe pentru învățământul profesional și tehnic pentru recalificarea lucrătorilor. Sectoarele industriei și serviciilor, atât cele private, cât și cele publice, inclusiv sectorul producției (în special IMM-urile și microîntreprinderile) ar trebui consultate și/sau implicate în conceperea, elaborarea, punerea în aplicare și sprijinirea unor programe de mobilitate de calitate în domeniul VET. Comisia trebuie să urmărească evoluția cererii și ofertei de pe piața forței de muncă din UE, precum și mobilitatea geografică și profesională, pentru a se adapta nevoilor de pe piața forței de muncă. Acest lucru ar reduce decalajele dintre oferta de cursuri de formare și nevoile de pe piață în sectoarele cu valoare adăugată (de exemplu, economia digitală și economia ecologică, energia, etc.).
                  

                     Astfel, am votat pentru rezoluția Parlamentului privind Erasmus+ și alte instrumente de promovare a mobilității în cadrul învățământului profesional și tehnic.
                  

Péter Niedermüller (S&D),
írásban. – Az Erasmus+ az EU egyik legsikeresebb programja, ami sok ezer diák számára tette lehetővé, hogy jobban megismerjen más uniós országokat, és más tagállamok felsőoktatásában szerezhessen tapasztalatokat. Ilyen módon ez a program jelentős pozitív hatást gyakorol az európai fiatalok nyitott, befogadó szemléletére és tanulmányi teljesítményére egyaránt, ezért támogattam a jelentést.
                  

                     Szintén támogattam azt a módosító indítványt, amely arra irányult, hogy a kisebbségi oktatás nyelvén is elérhetőek legyenek az Erasmus+ anyagai.
                  

Андрей Новаков (PPE),
в писмена форма. – Докладът признава програмата ‘Еразъм+’ като успех за мобилността, но се опитва да идентифицира нейните недостатъци. Мобилността е от ключово значение за социалното интегриране на младите хора, за да ги направи по-конкурентни на пазара на труда. Обаче прекомерната бюрокрация в учебните заведения без съмнение представлява пречка за ефикасното прилагане на програмата ‘Еразъм+’. Нужни са действия за стимулиране на броя на успешните заявления.
                  

                     Равнището на младежка безработица в ЕС като цяло понастоящем възлиза на 22,1%. Тук се поражда въпросът за несъответствията между уменията и изискванията на пазара на труда, които се илюстрират от високия процент незаети работни места. Докладът призовава да се вземат предвид социално-икономическите ограничения, възпрепятстващи равния достъп до професионално образование и обучение, включително и мобилност. Трябва да се гарантира, че тези програми са достъпни за всички граждани, без каквато и да е дискриминация. Създаването на общо европейско пространство за образование би допронесло за създаването и развитието на по-силна европейска идентичност и по-силно изразено гражданство.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich für diesen Bericht ausgesprochen, da Auslandserfahrungen für die Zukunft besonders wichtig sind. Gerade für Schüler und Studenten ist es finanziell oft sehr schwierig, ein Semester im Ausland zu absolvieren. Der Bericht enthält sehr gute Ansätze, vor allem die Mobilität von Studenten und Lehrlingen wird gefördert.
                  

Younous Omarjee (GUE/NGL),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui vient faire un constat du déséquilibre d'accès à la mobilité européenne entre les apprentis et les étudiants d'université et des freins existant à l'employabilité, et qui propose des solutions pour améliorer l'accès aux programmes d'enseignement et de formation professionnelle aux citoyens européens des classes les plus défavorisées.
                  

                     Il propose notamment de mieux faire connaître les programmes de formation et de mobilité européens, autres qu'Erasmus, la création d'un statut d'‘apprenti européen’ afin d'améliorer les conditions et la disponibilité des apprentissages dans l'Union et la reconnaissance commune des acquis d'apprentissage.
                  

Rolandas Paksas (EFDD),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą.
                  

                     Visų pirma, didesnis dėmesys turi būti skiriamas profesiniam rengimui ir mokymui, suteikiant studentams daugiau profesinio mokymo galimybių ir paskatų. Reikia parengti Europos pameistrio statutą. Platesniu mastu turi būti taikomas dualinio mokymo metodas. Profesinio rengimo ir mokymo studentams turi būti sudarytos palankesnės sąlygos tvariai integruotis į darbo rinką ir padidinti jų dalyvavimą tarptautinėse judumo programose. Be to, labai svarbu nustatyti bendras Europos socialinio fondo ir programos ‘Erasmus+’ priemones bei didinti ekonominius išteklius.
                  

                     Manau, kad su ‘Erasmus+’ susijusių programų dokumentai turėtų būti rengiami Europos mokyklų sistemose vartojamomis oficialiomis kalbomis. Be to, labai svarbu sukurti Europos laboratorijų ir inkubatorių tinklą.
                  

Κωνσταντίνος Παπαδάκης (NI),
γραπτώς. –‘Προώθηση της κινητικότητας’ και πλήρη αξιοποίηση του προγράμματος Erasmus+, ζητά η σχετική έκθεση του ψηφίστηκε από το Ευρωκοινοβούλιο. Μάλιστα οι συγκεκριμένες κατευθύνσεις δίνονται κατά προτεραιότητα για τους τομείς της κατάρτισης και της μαθητείας και με την πρόταση για τη θέσπιση ενός ‘Καθεστώτος Ευρωπαίου Μαθητευόμενου’.
                  

                     Πρόκειται για προγράμματα που νομιμοποιούν την εργασιακή περιπλάνηση, τη δια βίου συλλογή σκόρπιων αποσπασματικών καταρτίσεων. Επιδιώκουν τη διαμόρφωση φθηνού εργατικού δυναμικού, κυρίως νέων, που θα μάθει να μετακινείται από πόλη σε πόλη και από χώρα σε χώρα με μισθούς - ψίχουλα, χωρίς συνταξιοδοτικά δικαιώματα, στο όνομα της απόκτησης εργασιακής εμπειρίας, κατά παραγγελία των επιχειρηματικών ομίλων.
                  

                     Αυτή τη λεγόμενη ‘βιώσιμη ένταξη στην αγορά εργασίας’ που συνεπάγεται ακόμα μεγαλύτερη εντατικοποίηση της εκμετάλλευσης για τους εργαζόμενους και κερδοφορία για τα μονοπώλια έχει στο επίκεντρο της η έκθεση, απευθύνοντας μάλιστα κάλεσμα στους επιχειρηματίες ‘για ενεργό συμμετοχή στο σχεδιασμό, την οργάνωση και την υλοποίηση της Επαγγελματικής Εκπαίδευσης και Κατάρτισης’. Όλα αυτά τα προγράμματα η κυβέρνηση ΣΥΡΙΖΑ - ΑΝΕΛ τα προπαγανδίζει και τα υλοποιεί κατά γράμμα.
                  

                     Η Ευρωκοινοβουλευτική Ομάδα του ΚΚΕ καταψήφισε την έκθεση, τονίζοντας ότι είναι αναγκαίο οι εργαζόμενοι να παλέψουν για μόνιμη και σταθερή δουλειά με πλήρη δικαιώματα και για την ικανοποίηση των διευρυμένων σύγχρονων αναγκών τους ενάντια στα σχέδια ΕΕ, κυβέρνησης και κεφαλαίου.
                  

Δημήτρης Παπαδάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της έκθεσης για το Erasmus+ και άλλα εργαλεία για την προώθηση της κινητικότητας στο πλαίσιο της επαγγελματικής εκπαίδευσης και κατάρτισης, η οποία προβάλλει με τον πλέον αντιληπτό τρόπο την ανάγκη για βελτίωση και διεύρυνση των επιλογών κινητικότητας για τους σπουδαστές της επαγγελματικής κατάρτισης
                  

                     Η σαφής αποτύπωση των διαθέσιμων ευρωπαϊκών προγραμμάτων σε συνδυασμό με τις διαθέσιμες επιλογές επαγγελματικής πρακτικής άσκησης θα ενδυναμώσει την κινητικότητα, και θα καταστεί ουσιαστικό εργαλείο συμβολής στην μείωση των ποσοστών ανεργίας που παρατηρούνται σε αρκετά κράτη-μέλη.
                  

                     Από την άλλη, δε μπορώ να μην επισημάνω ότι η σχετική νομοθετική πρωτοβουλία της Επιτροπής δεν μπορεί να παραγνωρίσει την ανάγκη της κατοχύρωσης των αποκτημένων δεξιοτήτων ως πιστοποιημένη επαγγελματική πείρα, όπως και την ανάγκη αποφυγής φαινομένων που να καθιστούν τους απασχολούμενους μια φθηνή εργατική επιλογή.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report, this is another dimension in which the EU are trying to widen its scope and introduce new definitions in order to justify the free movement of people. We oppose calls for additional funding: this report suggests increasing the contributions made by Member States, as well as at European level. We do not support the EU intervening in the national curricula of Member States, the EU has no competency in this area and this is stated in Article 165 of the TFEU.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Le divergenze esistenti tra gli Stati membri in merito ai programmi di studio e la gestione degli istituti scolastici rendono difficile la mobilitazione dei giovani a livello europeo ed esse richiedono un'azione europea in grado non solo di essere pienamente applicabile nei vari sistemi scolastici nazionali, ma anche di rispettare le peculiarità di ciascun paese in termini di istruzione. Tutte le iniziative europee a favore della mobilità intra-europea per motivi di studio e di lavoro sono riunite in un unico macro programma (Erasmus Plus) . Rilevato, tuttavia, che l'istituzione del programma Erasmus Plus, pur segnando un passo avanti, ha nel contempo determinato un rallentamento per quanto concerne la mobilità finalizzata alla formazione professionale. Data la presenza in alcune aree geografiche di un forte divario tra le competenze e le capacità possedute e quelle richieste dal mercato, un'offerta ambiziosa di mobilità per entrambe le categorie appare pertanto necessaria per ridurre l'elevato tasso di disoccupazione giovanile in Europa. Considerati gli obiettivi della strategia Europa 2020 per quanto riguarda la creazione di un maggior numero di posti di lavoro e di promuovere la competitività globale, ho ritenuto opportuno votare a favore.
                  

Eva Paunova (PPE),
in writing
. – Since its launch in 1987, the Erasmus Programme has seen not only a constant increase in the number of students taking part, but also in the quality and diversity of the activities proposed. Since then it has proven to be the world's most successful mobility programme. During my mandate I have devoted a large part of my work towards education policies, both in my home country and on a European level. Mobility in vocational education and training is essential for ensuring personal development, improvement of language skills and employability and, therefore, I vote in favour of the report.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am susținut prin vot acest raport întrucât am convingerea că facilitarea mobilității cetățenilor europeni este fundamentul UE.
                  

                     Ne confruntăm, și vorbesc în numele majorității statelor membre, cu un grad foarte mare de abandon școlar, dar și cu o accesibilitate inechitabilă în ceea ce privește mobilitatea, și aici mă refer la disparitatea între universități și învățământul tehnic.
                  

                     În acest sens, raportul adoptat astăzi promovează mobilitatea în cadrul învățământului profesional și tehnic prin intermediul programului Erasmus + și a altor instrumente, acest lucru fiind benefic întrucât sporește incluziunea tinerilor în societate, întărește abilitatea de a putea lucra într-un mediu multicultural și, nu în ultimul rând, permite dobândirea de cunoștințe despre UE.
                  

Luděk Niedermayer (PPE),
písemně. – Zatímco program Erasmus se velmi dobře etabloval v oblasti vysokoškolského vzdělávání a představuje zde výraznou přidanou hodnotu využívanou mnoha studenty napříč EU, jeho slabou stránkou je mizivé zapojení v oblasti učňovského školství. V současnosti se systémů mobility účastní pouze 1 % mladých v systémech odborné přípravy spojené s prací včetně učňů. Je proto třeba vytvořit podmínky pro větší mobilitu učňů v EU, aby učni měli stejné příležitosti jako studenti vyššího vzdělání. Je třeba informovat širokou veřejnosti o tom, že Erasmus+ není jen program pro studenty vysokých škol, ale zahrnuje program školního vzdělávání (Comenius), vysokoškolského vzdělávání (Erasmus), mezinárodního vysokoškolského vzdělávání (Erasmus Mundus), odborného vzdělávání a přípravy (Leonardo da Vinci) a vzdělávání dospělých (Grundtvig), jakož i podpory mládeže (Mládež v akci) a sportu.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržavam uvođenje Erasmus+ programa na mjesto prethodnih programa s ciljem postignuća napretka u zapošljavanju i strukovnom obrazovanju, posebno danas kada u nekim područjima Europe imamo izrazito visoke stope nezaposlenosti među mladima. Tim poduzetim mjerama bi se potaknuo i poduzetnički duh među mladim Europljanima koji se zbog situacije na tržištu rada boje za vlastitu egzistenciju.
                  

                     Potrebno je pritom postojeće instrumente kao što je Europass, koji nije dovoljno promoviran, a nudi informacije o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, bolje približiti građanima Europske unije. Smatram da bi proširenjem i unaprjeđenjem programa studentima bile dostupnije informacije o kvalifikacijama, poslovima i tvrtkama te bi na taj način lakše pronašli posao.
                  

                     Mobilnost utire put zapošljavanju mladih kao i svih nezaposlenih, zato podržavam poticanje ovih mjera. Uspostavljanjem trajnog i održivog sustava koji je u potpunosti operativan potiče se slobodno kretanje i stjecanje vještina što bi bilo od velike koristi mladim ljudima.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Le rapport de Monsieur Maragall part du principe qu'accroître la mobilité des jeunes au sein de l'Union européenne contribuera à résoudre le problème du chômage.
                  

                     Mieux, la mobilité aurait permis aux citoyens des États membres de prendre conscience d'appartenir à l'Europe. Même si ce postulat de départ est erroné, dans l'ensemble, le texte est plutôt équilibré, par exemple en invoquant la nécessité de s'appuyer sur les chambres de métier et d'artisanat et le nécessaire renforcement du rôle des PME dans le processus d'amélioration de l'apprentissage.
                  

                     Erasmus a été l'un des rares succès de l'UE et je suis favorable à une coopération intergouvernementale permettant aux étudiants de se former à l'étranger, à condition que cela ne remplace pas l'acquisition des savoirs fondamentaux et qu'une telle initiative ne devienne pas le ‘sas’ de préparation pour la fuite des cerveaux et le déracinement des travailleurs.
                  

                     C'est donc avec certaines réserves que je vote pour ce rapport, globalement positif.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa risoluzione perché considero che la mobilità ai fini dell'apprendimento e della formazione sia estremamente importante per l'inclusione socio-economica dei giovani, lo sviluppo personale e il rafforzamento del dialogo multiculturale. Le sfide in tal senso sono numerose, dato il tasso di disoccupazione che attraversa l'Unione, resta alta la necessità di rendere l'apprendimento permanente e i sistemi d'istruzione e formazione professionale non solo più efficienti, ma anche più accessibili e inclusivi per i gruppi svantaggiati e le persone con particolari necessità. Occorre cioè agevolare la mobilità al fine di rafforzarne l'attrattività ed equilibrare le opportunità di accesso alle posizioni professionali così da generare ripercussioni positive sulla coesione sociale e la qualità del mercato del lavoro. L'istruzione va intesa come un diritto umano fondamentale e un bene pubblico e deve pertanto essere accessibile su un piano di parità. Commissione e Stati membri devono impegnarsi nella rimozione degli ostacoli di tipo culturale e socio-economico per garantire l'accessibilità dei programmi IFP a tutti i cittadini senza discriminazioni, impegnandosi altresì ad accrescere la capacità delle donne in settori quali scienze, tecnologia, ingegneria e matematica perché si riduca l'attuale divario di competenze e rappresentatività che caratterizza tali ambiti.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – Mobilnost je u cilju obrazovanja i osposobljavanja važna za osobni razvoj, socijalnu uključenost mladih, multikulturni dijalog, snošljivost, sposobnost rada u međukulturnom okruženju i aktivno građanstvo te je jasno dokazan njezin potencijal u doprinošenju visokokvalitetnom obrazovanju i zapošljivosti. Prema Eurostatu stopa nezaposlenosti u EU-u 2014., unatoč malom oporavku, i dalje je iznosila 10,2 %.
                  

                     Neformalno i informalno obrazovanje i osposobljavanje mogu značajno doprinijeti rješavanju trenutačnih problema u području cjeloživotnog učenja, kao što su rani prekid školovanja, neprihvatljiv broj mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju. Obrazovanje je temeljno ljudsko pravo i javno dobro koje bi svima trebalo biti jednako dostupno. Ističem važnost zajedničkog europskog područja obrazovanja utemeljenog na jakoj komponenti mobilnosti. Komisija i države članice te agencije EU-a, kao što je CEDEFOP, trebaju poduzeti mjere kako bi se poboljšali programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja povezanih s mobilnosti.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Acompanhamos várias críticas expressas, nomeadamente a elitização do ensino, ou a inacessibilidade aos programas de mobilidade dos alunos do ensino e formação profissional.
                  

                     A integração de vários programas de mobilidade para a educação, formação e trabalho jovem no programa Erasmus + resultou em Portugal na redução de postos de trabalho e despedimentos, não obstante a concentração de competências numa só Agência.
                  

                     A promoção da mobilidade estudantil através deste programa tem ficado não só aquém como imposto uma inaceitável e incontornável descriminação de acesso, o que é claro com as baixas taxas de mobilidade. Não só tem sido sobretudo ao nível do ensino superior que se tem verificado o acesso ao programa, como é evidente que o mesmo não está acessível a qualquer um. Sem a devida retaguarda financeira que permita custear todo o período fora do país de origem (propinas, alojamento, alimentação), só uma elite com maiores recursos financeiros beneficia desta mobilidade.
                  

                     O relatório promove a perspetiva do ensino e da formação numa lógica mercantilista de satisfação do mercado e subscreve a lógica de que a mobilidade deve servir para resolver os problemas de desemprego juvenil, relacionando mobilidade com empregabilidade.
                  

                     Votámos contra.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće kolege Ernesta Maragalla o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti kao pristupu koji se temelji na cjeloživotnom učenju. Erasmus+ program mobilnosti je označio velik korak naprijed u konceptu europskog visokoškolskog obrazovanja, međutim, mobilnost u smislu stručnog obrazovanja i osposobljavanja je i dalje manje rasprostranjena, a upravo je ona ključan instrument u borbi protiv nezaposlenosti.
                  

                     Povećanje kompatibilnosti između različitih sustava stručnog obrazovanja i osposobljavanja te priznavanje vještina i kompetencija stečenih u poduzećima u različitim državama članicama smatram relevantnim i nužnim. S obzirom na to da se ovim programom mobilnosti povećava zapošljivost, olakšava se pronalaženje zaposlenja, stječu se vještine i iskustvo koje je potrebno na današnjim tržištima rada u EU-u na kojem vlada velika konkurencija, pozivam države članice da što je moguće više oglašavaju Erasmus+ programe kako bi podigle razinu osviještenosti o njemu.
                  

Pavel Poc (S&D),
písemně. – Hlasoval jsem pro zprávu o programu Erasmus+, jenž podporuje mobilitu v oblasti vysokoškolského vzdělávání a mládeže mezinárodního rozměru. Domnívám se, že kvalitní vzdělání je nejlepší investicí do budoucnosti mladých lidí, která se v životě mnohonásobně zhodnotí. Zahraniční zkušenost je příležitostí k rozvoji jazykových dovedností, získání jedinečných zkušeností a stimulací k podnikavosti, což je pro získání konkurenceschopnosti na dnešním trhu práce nesmírně důležité. Budování mezinárodních sítí mladých lidí může navíc pomoci k vzájemné toleranci mezi příslušníky EU, přeshraniční spolupráci a prohlubování pocitu příslušnosti k Evropě. Uplatňování práva na vzdělání by však nemělo prohlubovat chudobu či vést k nouzi, proto by mělo být přístupné pro všechny nehledě na sociální původ a zázemí. V rámci programu Erasmus+ je potřeba podporovat jedince, kteří by se mohli potýkat se socioekonomickými či jinými omezeními při přístupu k odbornému vzdělávání a přípravě. EU se musí podílet na odstraňování překážek a jakýchkoli forem diskriminace ve vzdělávacích systémech napříč členskými státy a tím motivovat nejen vysokoškolské studenty, aby využili příležitostí programu Erasmus+. Jsem rád, že se Evropský parlament zabývá možnostmi zjednodušení procesů spojených s administrativou, které některé jedince odrazují od účasti na programu a brání jeho jednoduché realizaci.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – S potěšením jsem přijal zprávu týkající se programu Erasmus+ a dalších nástrojů na podporu mobility v oblasti odborného vzdělávání a přípravy. Program Erasmus je nejdůležitějším nástrojem EU pro posilování a zlepšování mobility žáků, studentů a učitelů, kterým pravidelně umožňuje získat jedinečné zkušenosti díky vzdělávání a praxi v zahraničí. Program Erasmus+ vznikl, aby zastřešil a nahradil rozličné předchozí programy a přinesl významný pokrok v konceptu mobility související se vzděláváním. Stále je ovšem co zlepšovat a výjimkou není ani tento program. Je proto třeba zaměřit se více na opomíjené oblasti, mezi něž patří odborné vzdělávání a příprava na zaměstnání. Zejména problematické se pak jeví zvětšující se rozdíly mezi vzdělávacím systémem a podnikatelským světem. S tím také úzce souvisí nejednotnost v uznávání a akreditaci studia a pracovní praxe. Z toho důvodu vítám tuto zprávu, která předkládá návrhy na řešení této problematické situace a snaží se tak překlenout zvětšující se propast mezi vzděláváním a zaměstnáváním. Jsem přesvědčen, že tato iniciativa je tou správnou cestou ke zlepšení mobility všech studentů včetně těch bez vyššího vzdělání a má ambice snížit míru nezaměstnanosti u mladých lidí v regionech s největším deficitem pracovních možností.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Il programma Erasmus+ è stato creato in sostituzione di vari programmi precedenti. Se da un lato l'adozione del programma Erasmus+ ha comportato un notevole passo in avanti per il concetto di mobilità all'interno dello spazio europeo per l'istruzione superiore, dall'altro bisogna registrare il peso specifico della mobilità per quanto riguarda gli studi di formazione professionale. Il precedente programma Leonardo aveva completato con successo la prima fase di realizzazione degli scambi e dei soggiorni a scopo contemporaneamente di studio e di lavoro in paesi diversi da quello di residenza. Ma il fatto di compattare il tutto in un unico programma e le ricadute della crisi economica hanno evidenziato un deficit strutturale nei programmi relativi alla mobilità e in particolare nel rapporto fra formazione e lavoro. Ho votato a favore di questa relazione al fine di permettere alle nuove strategie, previste nel programma Erasmus+ nonché di offrire la massima flessibilità, per adeguarsi a realtà molto diverse e per facilitare il coordinamento e la massima operatività al servizio della mobilità concepita come un utile strumento per favorire l'occupazione e l'inclusione sociale.
                  

Stanislav Polčák (PPE),
písemně. – Program Erasmus+ považuji za žádoucí prostředek podpory vzdělávání a zaměstnávání osob s důrazem na získávání nových zkušeností a individuální rozvoj. Svým konceptem se nabízí jako významný instrument při zužování prokazatelného rozdílu mezi nabízenými a poptávanými dovednostmi na trhu práce a při řešení problému nezaměstnanosti, především pak mladých lidí. Potěšující skutečností je podpora různých forem neformálního a informálního učení a odborné přípravy. Velký význam spatřuji též v reflektování významu společného evropského vzdělávacího prostoru, který je založen na stěžejním prvku mobility.
                  

                     Domnívám se, že je zapotřebí se dlouhodobě zabývat problematikou optimalizace nabízených a požadovaných dovedností na trhu práce, řešit problém umělé akademizace některých profesí a posilovat možnost mobility. Program Erasmus+ vnímám jako kvalitně připravený projekt, který si zasluhuje podporu.
                  

Tomasz Piotr Poręba (ECR),
na piśmie. – Erasmus+ jest unijnym programem na rzecz kształcenia, szkolenia, młodzieży i sportu. Kształcenie i szkolenie zawodowe jest szeroką koncepcją definiowaną zwykle na poziomie europejskim jako forma przygotowania do zawodów opartych na czynnościach fizycznych lub praktycznych, tradycyjnie innych niż akademickie i w całkowitym powiązaniu z konkretnym zawodem bądź działalnością zawodową lub handlową.
                  

                     Sprawozdanie końcowe poddane pod głosowanie w komisji zawiera szereg pozytywnych pomysłów, takich jak apel o rozszerzenie istniejących inicjatyw dotyczących mobilności w ramach kształcenia i szkolenia zawodowego pod względem dostępności, zwłaszcza dla rodzin w niekorzystnej sytuacji, a także środki ułatwiające integrację z rynkiem pracy, jednak zawiera też kilka kwestii problematycznych, takich jak wezwanie do finansowania wsparcia językowego dla wszystkich uczestników programów Erasmus+ bez ograniczeń dotyczących języka, oraz niepotrzebne zalecenia, takie jak dotyczące stworzenia unijnej elektronicznej karty mobilności i rozpoznawalności nazw i znaków graficznych Erasmus+ jako marek, z możliwością ich stosowania wyłącznie w publikacjach Erasmus+.
                  

                     Ponadto w sprawozdaniu zwrócono się do państw członkowskich o wprowadzenie podejścia opartego na ‘dualnym systemie kształcenia’ do systemu szkolnictwa średniego, co jest nazbyt nakazowe i wykracza poza zakres kompetencji UE. Niektóre propozycje zawarte w sprawozdaniu są niewystarczająco szczegółowe, na przykład propozycja stworzenia europejskiej normy dotyczącej mobilności w ramach kształcenia i szkolenia zawodowego. Niniejszym wstrzymałem się od głosu.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – Je soutiens la résolution du Parlement européen appelant à une meilleure utilisation du programme de financement Erasmus + pour accroître la mobilité des jeunes apprentis et des étudiants dans le cadre de la formation professionnelle.
                  

                     Erasmus + est l'action-clé de soutien à la mobilité prévue dans le cadre du programme Erasmus, créé en 1987, qui permet à des millions d'Européens de participer à des échanges universitaires au sein de l'UE.
                  

                     Enfin, les évolutions à venir seront marquées par des partenariats entre autorités locales et régionales, les entreprises, chambres de commerce ou syndicats pour planifier et gérer ces programmes de formation professionnelle des apprentis à l'étranger.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report, this is another dimension in which the EU are trying to widen its scope and introduce new definitions in order to justify the free movement of people. We oppose calls for additional funding: this report suggests increasing the contributions made by Member States, as well as at European level. We do not support the EU intervening in the national curricula of Member States, the EU has no competency in this area and this is stated in Article 165 of the TFEU.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Congratulo-me com o voto favorável neste relatório pois insta a UE a eliminar todas as limitações socioeconómicas que impedem o igual acesso de todos às oportunidades de ensino e formação profissionais, incluindo a mobilidade.
                  

                     Para além disso, este relatório salienta que os resultados dos sistemas educativos podem ser importantes para reduzir o abandono escolar precoce e dotar os estudantes de competências transversais que os ajudarão a conjugar as suas qualificações com as exigências do mercado de trabalho.
                  

                     Importa salientar também que a mobilidade para fins de aprendizagem e formação é fundamental para responder aos desafios sociais e culturais, com vista a maximizar as oportunidades dos jovens para desenvolver os seus próprios planos de ação na sociedade.
                  

                     Este relatório afirma que há necessidade de ter uma gama flexível, diversificada e adaptada de opções de mobilidade para fins de formação, disponíveis para abranger pessoas oriundas da imigração ou de famílias economicamente desfavorecidas, os participantes das regiões ultraperiféricas, as pessoas com deficiência e as pessoas com necessidades específicas.
                  

                     Por fim, o documento solicita uma revisão do quadro financeiro plurianual com base numa avaliação prévia da eficácia das medidas de combate ao desemprego, devendo ser cortado o financiamento das medidas menos eficazes.
                  

Frédérique Ries (ALDE),
par écrit. – Ce vote élargit le programme Erasmus+ pour y intégrer les apprentis et les formations professionnelles.
                  

                     Erasmus+ est un programme de l'UE en faveur de l'éducation, de la formation, de la jeunesse et du sport en Europe établi en 1987. Il est doté d'un budget de 14,7 milliards d'euros et contribue à offrir la possibilité d'étudier, de se former, d'acquérir une expérience ou de faire du bénévolat à l'étranger à plus de quatre millions d'Européens.
                  

                     Le Parlement a demandé aujourd'hui que ce formidable atout pour la jeunesse fasse l'objet d'une meilleure coordination, et qu'autorités locales, entreprises, chambres de commerce et syndicats développent des partenariats d'apprentissage inclusifs et ambitieux. Il a également souhaité que la validation d'acquis soit mieux reconnue, y compris lorsque développés dans le cadre d'apprentissages professionnalisants ou non formels.
                  

                     Les parcours de vie évoluent et l'apprentissage tout au long de la vie est un phénomène en plein essor qu'il faut encourager et faciliter. À cet égard, Erasmus+ est un outil incontournable de cohésion sociale, d'innovation, de croissance et d'emploi dans toute l'Union.
                  

Dominique Riquet (ALDE),
par écrit. – Deux chiffres: le taux de chômage des jeunes s'élève en 2015 à 22,1 % dans l'Union et seulement 1 % des jeunes actuellement en formation professionnelle (y compris l'apprentissage) font partie d'un programme de mobilité, a contrario de ceux suivant une formation universitaire.
                  

                     Face à ce bilan, ce rapport d'initiative attire l'attention de la Commission et des États membres sur la nécessité d'une action concertée pour renforcer la mobilité dans l'enseignement et la formation professionnelle, afin d'améliorer les compétences linguistiques et l'employabilité des Européens. Il s'agit in fine d'accroître la compétitivité et de relancer l'emploi au sein de l'Union.
                  

                     Concrètement, l'accent est mis sur une plus grande utilisation et simplification d'Erasmus+ pour les jeunes, un meilleur accès à l'information sur les différents programmes de mobilité ainsi que sur une sensibilisation renforcée à ceux-ci au sein des établissements d'enseignement général et professionnel de l'Union. Est demandée la création d'un guichet unique pour centraliser les informations et faciliter les contacts entre tous les acteurs impliqués dans les programmes de mobilité.
                  

                     Offrant une perspective positive pour la formation professionnelle, la mobilité des travailleurs et la jeunesse au sein de l'UE, ce texte a tout mon soutien.
                  

Robert Rochefort (ALDE),
par écrit. – Selon Eurostat, le taux de chômage des jeunes s'élève actuellement à 22,1 % dans l'ensemble de l'Union européenne. L'apprentissage non formel et informel et la formation professionnelle ont un rôle à jouer pour lutter contre l'abandon scolaire, réduire le nombre de jeunes qui ne travaillent pas, ne suivent pas d'études ni de formation, ainsi que combattre la pénurie de main-d'œuvre qualifiée et l'inadéquation des compétences.
                  

                     C'est pourquoi j'ai soutenu la résolution concernant Erasmus+ et d'autres outils de promotion de la mobilité dans le cadre de l'enseignement et de la formation professionnels (EFP). La mobilité peut avoir des effets positifs sur l'employabilité, la coopération transnationale et la compétitivité de l'Europe et doit être accessible à tous. Pour ce faire, il est nécessaire de faire connaître le programme Erasmus+ et les autres instruments disponibles, notamment auprès des PME. Il faudrait également développer la mobilité des apprentis au sein de l'Union ou encore renforcer le rôle des institutions intermédiaires qui participent à la préparation, à la gestion et au suivi de la mobilité.
                  

                     Enfin, rappelons la nécessité de fournir des ressources financières suffisantes pour soutenir de tels programmes.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – São positivas e bem-vindas todas as medidas que visem aumentar a mobilidade da formação educacional e vocacional de forma a contribuir para o crescimento e a criação de empregos na UE.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe de iniciativa del Parlamento sobre la puesta en marcha del programa Erasmus + y, en particular, el fomento y mejora de la movilidad en la Educación y Formación Profesional, especialmente importantes para jóvenes emprendedores y en prácticas.
                  

                     Mediante este informe, el Parlamento solicita a la Comisión y a los Estados miembros que adopten medidas concretas para mejorar el impacto social y económico de este programa europeo y en especial mejorar las opciones de movilidad de los jóvenes que estudian formación profesional. En este sentido, es necesario aumentar la visibilidad de los programas de EFP a fin de eliminar las barreras culturales y combatir el fenómeno de la falta de motivación, de una predisposición activa y de competencias lingüísticas, especialmente en aquellos ámbitos más afectados por el desempleo juvenil
                  

                     Así mismo, he apoyado con mi firma y mi voto una enmienda que solicita a la Comisión y a los Estados miembros que transmitan los documentos relativos a Erasmus+, para los programas gestionados por cada uno de ellos, en las lenguas vehiculares oficiales de los sistemas escolares europeos.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Maragall concernant Erasmus+, auquel j'ai contribué, car les objectifs de la stratégie UE 2020 sont loin d'être atteints en matière d'éducation et qu'il est plus que jamais nécessaire de mener un travail de promotion de la mobilité pour tous les apprenants, singulièrement au sein des filières professionnelles de l'enseignement en alternance.
                  

                     Au Parlement européen, avec des députés des différents partis, nous mettons en place un projet pilote d'Erasmus Pro, convaincus que mobilité et alternance, soutenues au niveau national comme européen, ouvrent une voie royale à l'apprentissage menant à l'emploi. Nous suggérons également à la Commission de créer une ‘carte électronique d'étudiant européen’ et de faire aboutir le statut d'apprenti européen.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą, nes pranešimu siunčiama labai aiški žinia, kad Europos Komisija turi ir toliau didinti šios programos efektyvumą, atkreipiant didesnį dėmesį į profesinį mokymąsi ir integracijos į darbo rinką užtikrinimą. Pranešimu taip pat raginama pašalinti įvairias kliūtis, kurios trukdo jaunimui dalyvauti judumą skatinančiose programose, nes judumas dažnai sudaro galimybes įdarbinti. Ne mažiau svarbus aspektas – išsilavinimo pripažinimas, ypač kai kvalifikacija bei profesinė patirtis įgyta dalyvaujant judumo programose. Komisija aktyviai raginama spręsti šią problemą, sudarant galimybes jaunimui suteikti įgytą kvalifikaciją įrodančius dokumentus.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – A introdução do ERASMUS+ marcou um passo importante no sentido de uma maior mobilidade no ensino superior europeu.
                  

                     As diferenças ainda existentes na perspetiva académica/curricular, a organização e gestão dos estabelecimentos de ensino e as relações entre o sistema de educação e o mundo dos negócios têm vindo a ser suprimidas, graças à introdução de um sistema que permite uniformizar os custos e outras dificuldades operacionais.
                  

                     Este é um programa destinado aos mais jovens que considero extremamente importante pela maior oferta de oportunidades académicas e profissionais que permite, contribuindo simultaneamente para a construção sociológica, cívica e mesmo pessoal de uma efetiva identidade europeia.
                  

                     Continuar a identificar os principais desafios, promovendo uma abordagem personalizada para a educação, reduzindo as taxas de abandono escolar e simultaneamente garantindo a igualdade de acesso a ações de mobilidade Erasmus são alguns dos fatores que me levaram a apoiar este relatório.
                  

                     A promoção de competências linguísticas, a capacidade de ação e adaptação face a novas situações, o empreendedorismo, a autodeterminação, a submersão cultural num diferente país, a troca de experiências e a tolerância que dai advém são alguns dos exemplos que resultam da implementação de programas como este, pelo que a sua promoção deverá prolongar-se.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – Le programme Erasmus+ a permis de nombreuses avancées en matière de mobilité dans le domaine de l'enseignement supérieur européen. Nous devons poursuivre ce travail et favoriser également la mobilité dans la formation professionnelle.
                  

                     Pour ce faire, nous devons améliorer les possibilités de mobilité pour les jeunes en renforçant la coordination, la complémentarité et la cohérence entre les fonds structurels et les programmes à tous les niveaux.
                  

                     Il s'agit également de développer la validation et la reconnaissance des résultats de l'apprentissage, des aptitudes et des compétences.
                  

                     Enfin, il est important de veiller à ce que les programmes de mobilité soient accessibles et ouverts à tous en renforçant les capacités des centres de formation et en établissant un réseau européen d'ateliers et d'incubateurs.
                  

                     La promotion de la mobilité dans le cadre de l'enseignement et de la formation professionnels contribuera aux objectifs de développement de l'éducation, des compétences linguistiques, de la réduction des taux d'abandon scolaire et de développement de compétences en matière entrepreneuriat.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe. Este informe identifica algunos de los problemas que se vienen produciendo en los programas de movilidad europea y en especial, atiende a las dificultades existentes a la hora de acceder a estos programas. Consideramos que los programas de movilidad en la formación resultas positivos y que esta ampliación hacia programas de EFP, este programa posibilita el acceso a la movilidad Europea de otros niveles de formación.
                  

                     Este dossier hace énfasis en el reconocimiento de las diferentes cualificaciones, certificaciones y el aprendizaje de larga duración. Así como abogar por la regulación de los periodos de aprendizaje, para así tratar de evitar que puestos de formación no incurran en prácticas poco recomendables como la sustitución de puestos de trabajo, o la explotación laboral.
                  

Daciana Octavia Sârbu (S&D),
in writing. – For many young people, Erasmus may provide their first opportunity to live in another EU Member State, and it is a vital basis for educational, cultural and linguistic exchange across the EU. Vocational Educational Training helps to create a mobile and adaptable work force which promotes economic growth and increases employment opportunities for the individual. These programmes are therefore of great social and economic importance and should be protected and enhanced.

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über Erasmus+ und andere Instrumente zur Förderung der Mobilität in der beruflichen Aus- und Weiterbildung als ein Ansatz des lebenslangen Lernens gestimmt, da Erasmus+ ein bedeutender Fortschritt für das Konzept der Mobilität im gesamten Europäischen Hochschulraum ist. Es werden nahezu alle Aspekte, um die Mobilität in der beruflichen Aus- und Weiterbildung zu fördern, abgedeckt. Es geht um die Ermittlung zentraler Herausforderungen, was unter anderem die Zugänglichkeit, die Förderung von Fremdsprachenkenntnissen, das Führungsvermögen, die Kommunikationsfähigkeit und die Senkung der Schulabbrecherquote beinhaltet; die Verbesserung der Mobilitätsoptionen für junge Menschen; die Validierung und Anerkennung von Lernergebnissen, Kenntnissen und Fähigkeiten und um zugängliche und interaktive Mobilitätsprogramme, wie die Erschaffung eines europäischen Netzes von Workshops und Gründerzentren.
                  

                     Ich befürworte das Programm sehr und hoffe, dass damit das Ziel erreicht wird, die Organisation und Verwaltung der Bildungseinrichtungen und die Zusammenarbeit zwischen Bildungssystem und Wirtschaft übersichtlicher zu machen.
                  

Olga Sehnalová (S&D),
písemně. – Program Erasmus+ výrazně přispívá ke snižování nezaměstnanosti mladých lidí i ke zvyšování konkurenceschopnosti evropského hospodářství. Je proto potřeba dále zjednodušit například vzájemné uznávání studií, odborných praxí, pozornost by měla být věnována také přípravě a mobilitě učitelů zapojených do procesu odborné přípravy. Tuto zprávu, která žádá zavedení společného referenčního rámce, jsem proto podpořila. Je přitom zvláště důležité, že se zpráva věnuje i lidem se zdravotním postižením, kterým by měl být zabezpečen bezbariérový a nediskriminační přístup ke všem stipendijním programům v rámci programu Erasmus+.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor del informe puesto que su principal objetivo es aumentar los esfuerzos y las acciones a favor de la educación y formación profesional, también a través de los diferentes instrumentos de movilidad como Erasmus+ o Leonardo. El informe insiste también en la necesidad de reforzar el conocimiento de las calificaciones y certificados a nivel europeo, y señala que de ninguna manera la movilidad entre estudiantes a nivel europeo sea entendida tan solo como la solución al problema del desempleo juvenil en la UE.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito. – O relatório ‘Erasmus+ e outros instrumentos para fomentar a mobilidade no ensino e formação profissionais – uma abordagem de aprendizagem ao longo da vida’ vem reforçar o compromisso da União Europeia de apoiar a aprendizagem ao longo da vida e do ensino e formação profissionais, possibilitando a oportunidade de adquirir novas competências, aumentar a empregabilidade, ganhar consciência cultural e aumentar o domínio de línguas estrangeiras.
                  

                     O relatório destaca o papel da sociedade em promover o aumento da visibilidade dos programas de ensino e formação profissionais, com o intuito de colmatar as barreiras que dificultam o acesso de pessoas discriminadas ao programa. Importa priorizar ainda uma rede europeia de incubadoras e como elemento fundamental a troca de conhecimento entre escolas, universidades e empresas. À Comissão solicita-se a disponibilização de estatísticas atualizadas sobre o programa com vista a avaliar o seu impacto na empregabilidade dos jovens e a sua revisão intercalar.
                  

                     Votei a favor deste relatório porque considero ser importante que se promova a mobilidade juvenil e o alargamento do acesso ao ensino e à formação profissional, em especial de grupos desfavorecidos e de pessoas com necessidades especiais.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – UKIP voted against this non-legislative, non-binding report, this is another dimension in which the EU are trying to widen its scope and introduce new definitions in order to justify the free movement of people. We oppose calls for additional funding: this report suggests increasing the contributions made by Member States, as well as at European level. We do not support the EU intervening in the national curricula of Member States, the EU has no competency in this area and this is stated in Article 165 of the TFEU.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I have voted in favour of this report because, as far as I understand, Erasmus+ and other such European mobility programmes are not doing enough to be accessible to more disadvantaged young people who do not otherwise have access to learning abroad. Which is a great loss of potential for young people: mobility has an undeniably positive effect, unlocking the potential of young people. It also represents a key opportunity for the self-development of individuals who will learn another language, open up to other cultures and acquire intercultural skills, on top of the specific competences they will be trained for.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Podržao sam izvješće o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju, budući da govori o daljnjim koracima pri poboljšanju postojećih programa u okviru Erasmus+ s naglaskom kako Program mora biti dostupniji ugroženim skupinama i osobama s posebnim potrebama.
                  

                     Smatram kako je vrlo bitan dio izvješća pojednostavljenje procesa priznavanja i potvrđivanja vještina i kompetencija stečenih u poduzećima ili centrima osposobljavanja u raznim državama članicama te je upravo to veliki teret pri odluci o prijavi na Program. Izvješće navodi kako bi se u neformalnom i informalnom učenju, alati poput Europassa i ECVET-a trebali bolje upotrebljavati.
                  

                     Također, potrebno je daljnje jačanje agencija koje imaju ulogu pripreme i praćenja programa mobilnosti i upravljanje njima poput Agencije za mobilnost i programe EU-a. Parlament ovim nacrtom izvješća traži dodatne mjere Europskog socijalnog fonda (ESF) i programa Erasmus+ i dobru koordinaciju svih mjera na svim razinama, odnosno pri nacionalnom, regionalnom i lokalnom planiranju.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Podporila som uznesenie, lebo som presvedčená, že program Erasmus a jeho ďalšie nástroje na posilnenie mobility v oblasti odborného vzdelávania a prípravy výraznejším spôsobom podporia doterajšie kroky EÚ v oblasti štúdia alebo odbornej prípravy v zahraničí a tým aj ich profesionálne, sociálne a medzikultúrne zručnosti. Som veľmi rada, že Komisia prichádza s novým programom, ktorý umožní až 5 miliónom osôb získať finančný príspevok EÚ na štúdium, odbornú prípravu alebo prácu dobrovoľníka v zahraničí počas rokov 2014 až 2020. Program Erasmus považujem za mimoriadne dôležitý aj preto, že mobilita v oblasti odborného vzdelávania a prípravy zohráva kľúčovú úlohu v boji proti nezamestnanosti, znižuje nedostatok zručností a uľahčuje priraďovanie pracovných miest, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí. Očakávam, že prijatými opatreniami sa nám podarí odstrániť v mnohých prípadoch zbytočne komplikovanú administratívnu záťaž podávania žiadosti, registrácie a podávania správ, ako aj samotných projektov. Verím, že správne využívanie nástrojov zameraných na mobilitu umožní väčšiemu množstvu ľudí využívať tieto možnosti, a tým sa dosiahne aj cieľ mobility.
                  

Csaba Sógor (PPE),
in writing. – Today, 29 years after its establishment, the Erasmus programme is not just the European Union's best known and most successful project, but also the biggest student mobility programme in the world:
Its existence has allowed more than 3 million students from over 3 000 universities from the EU and beyond to live and study in other countries, fostering not just high quality education and employability, but also understanding, respect and dialogue among cultures.
As its success is largely due to the latter aspect, I believe that it is time for the openness that is at its foundation to be taken one step further and its multicultural approach extended to minority languages from within Member States.
The provision by the Member States of Erasmus+ documents in minority languages would be the most natural step in this regard.

Michaela Šojdrová (PPE),
písemně. – Podpořila jsem zprávu o programu Erasmus+ a dalších nástrojích na posílení mobility v oblasti odborného vzdělávání. Program Erasmus+ je jedním z vlajkových projektů Evropské unie, který má dopad na zvýšení kvality odborného vzdělávání v Evropské unii. EU nemůže školám nic nařizovat, ale měla by podpořit postupy, které se osvědčily, které přinášejí výsledky, zlepšují kvalitu vzdělání a úspěšnost absolventů škol. 14 miliard EUR na tento program by mělo být využito maximálně efektivně, proto je tato zpráva Evropského parlamentu konstruktivně kritická.
                  

                     Zpráva správně zdůrazňuje, že je třeba se zaměřit na odstraňování kulturních a jazykových bariér pro mobilitu. Také je třeba vytvořit větší synergii mezi programem Erasmus+ a využíváním evropských strukturálních fondů a dalšími nástroji EU. Přijatá zpráva zdůrazňuje, že mobilita by měla sloužit k tomu, aby přinášela praktické zkušenosti v duchu propojování praxe a obsahu výuky. Mobilita může také být součástí řešení problémů dlouhodobé nezaměstnanosti i nedostatku kvalifikovaných lidí v určitém odvětví.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Poročilo o Erasmus+ in drugih orodjih za spodbujanje mobilnosti pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju – pristop do vseživljenjskega učenja poziva države članice in Komisijo k novim ukrepom, tako v kvalitativnem in kvantitativnem smislu, z namenom, da bi možnosti Erasmus + mobilnosti omogočale boljšo in bolj učinkovito povezavo med poklicnim izobraževanjem in vključevanjem na trg dela.
                  

                     Predlagane linije reform in prilagajanj obsegajo med drugim poenostavitev postopka prijave na Erasmus +, krepitev vloge posredniških institucij (teritorialnih in sektorskih, ki sodelujejo pri pripravi, upravljanju in spremljanju mobilnosti), vrednotenje in priznavanje spretnosti in kompetenc, spodbujanje dolgoročnega obdobja mobilnosti, omogočanje dopolnilnih finančnih ukrepov, ustrezno usposabljanje in strokovni razvoj za učitelje.
                  

                     Namen poročila je tudi prispevati vsaj delni odgovor na trenutne gospodarske in socialne razmere v različnih evropskih državah. Želi se zmanjšati stopnjo brezposelnosti, še posebej med mladimi, z oblikovanjem močne povezave med izobraževanjem in usposabljanjem ter zaposlovanjem.
                  

                     Uvedba programov mobilnosti za vse (vajence, osebje in šole) preko Erasmus + je pomenila velik korak naprej za mobilnost kot prečni koncept v evropskem visokošolskem prostoru. Poročilo predlaga ukrepe za izboljšanje možnosti za mobilnost mladih v poklicnem usposabljanju in za izboljšanje potrjevanja in priznavanja učnih izidov, veščin in kompetenc.
                  

                     Zaradi navedenega sem poročilo podprl.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – Program Erasmus+ je jednoznačne príkladom úspešného projektu mobility v oblasti vysokoškolského vzdelania a odbornej prípravy a kľúčom k zlepšovaniu zručností a odborných znalostí. Stále však existujú bariéry a nedostatky týchto programov, ako sú sťažený prístup k programom pre znevýhodnené skupiny a nedostatočné uznávanie štúdií a akreditácií. Preto je nevyhnutné odstrániť všetky prekážky prístupu k programom mobility a vytvoriť spoločný rámec pre uznávanie kvalifikácií.
                  

Jaromír Štětina (PPE),
písemně. – S potěšením jsem podpořil zprávu Evropského parlamentu o programu Erasmus+ a dalších nástrojích mobility v oblasti vzdělávání. Program Erasmus+ je jedním z nejúspěšnějších programů Evropské unie, a je proto potřeba podporovat jeho další rozvoj. Program umožňuje nejen mladým Evropanům cestovat a poznávat ostatní členské státy EU, jejich historii a kulturu, efektivně se učit nové jazyky a nahlédnout do odlišných evropských vzdělávacích systémů. Program také napomáhá odbourání jazykových a kulturních bariér mobility evropských občanů a stejně tak přispívá i k prohlubování evropské integrace a vytváření společné evropské kultury a identity. Erasmus+ zvyšuje přidanou hodnotu původního programu Erasmus tím, že umožňuje lidem nejen studijní pobyty v zahraničí, ale také poskytuje příležitost získávat pracovní zkušenosti v mezinárodním prostředí ve formě stáží v nejrůznějších oborech. Za velmi důležité považuji, že tato zpráva klade značný důraz na koncept kontinuálního celoživotního vzdělávání, bez kterého se konkurenceschopná ekonomika neobejde.
                  

Helga Stevens (ECR),
schriftelijk. – De N-VA-delegatie stemde voor dit verslag.
                  

                     Erasmus+ verdient onze aandacht en steun. Investeringen in onderwijs, opleidingen en informeel leren zijn van belang om mensen de kans te geven zich voortdurend te ontplooien en te ontwikkelen, ofwel een leven lang te leren. Dit zal de arbeidsmobiliteit en vervolgens de werkzaamheidsgraad ten goede komen.
                  

                     De N-VA-delegatie wil wel blijven benadrukken dat het de EU-lidstaten zijn die bevoegd zijn voor het onderwijs- en opleidingsbeleid.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Postojeće inicijative u području mobilnosti doprinijele su građanskim vrijednostima sudionika i njihovu osjećaju pripadnosti europskim vrijednostima kao i njihovim akademskim vještinama i mogućnostima zapošljavanja. Postoji izrazita važnost obrazovnih sustava u razvijanju akademskih, ali i osobnih vještina, kao što su samopouzdanje, kritičko razmišljanje, upornost i motiviranost.
                  

                     Međutim, postoje određeni problemi pri provedbi mjera u području mobilnosti iz programa Erasmus+, kao što su smanjivanje sredstava te nedovoljna informiranost i osposobljenost školskog i fakultetskog osoblja. Nadalje, postoji problem raznolikih i nejednako razvijenih sustava potvrđivanja i priznavanja u državama članicama te se ističe potreba za pojednostavljenjem tih procesa. Slijedom navedenog, podržavam ovo izvješće.
                  

                     Naglasio bih potrebu razvijanja i usavršavanja mjera za pojednostavljenje pristupa ugroženih skupina i osoba s posebnim potrebama aktivnostima iz programa Erasmus+ u području mobilnosti. Također, smatram da je važno ostvariti dobru komunikaciju s poduzetnicima s ciljem dodatnog priznavanja iskustva stečenog u okviru programa mobilnosti.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Mobilnost je važna za osobni razvoj i razvija toleranciju drugih kultura. Povećava socijalnu uključenost mladih u društvo i promiče aktivno građanstvo. Između ostalog, koncept mobilnosti je stvoren kako bi smanjio broj mladih nezaposlenih ljudi te omogućio stvaranje kontakata između mladih i poslodavaca.
                  

                     Međutim, jasno je da mobilnost nema prevladavajuću ulogu u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Stoga, podržavam prijedlog Parlamenta jer smatram da mobilnost treba i dalje jačati. Na razini EU-a ključno je omogućiti bolju koordinaciju i organizaciju programa mobilnosti. Regionalne i lokalne razine bi je trebale bolje promovirati i podupirati, s obzirom da su dokazane prednosti koje mobilnost donosi mladima.
                  

                     Zatim, neophodno je prepoznati i potvrditi rezultate mobilnosti koji se ostvaruju kroz formalno i neformalno učenje. Kao jedan od glavnih ciljeva vidim omogućivanje mobilnosti još većem broju mladih kroz raznorazne oblike financiranja.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Hlasovania o návrhu som sa zdržal, vzhľadom na mnohé jeho problematické alebo nejasné časti týkajúce sa problémov siahajúcich od zvýšenia finančnej podpory na jazykovú podporu účastníkov Erasmus+ až po volanie po rozšírení využívania energie z obnoviteľných zdrojov.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o programu Erasmus+ in drugih instrumentih za spodbujanje mobilnosti pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju – pristop do vseživljenjskega učenja.
                  

                     Svetovna gospodarska in finančna kriza, ki je v preteklosti prizadela EU, ima še dandanes negativne posledice v nekaterih državah, kar se odraža predvsem v visoki brezposelnosti.
                  

                     Poleg tega je problem tudi v tem, da ponudba spretnosti in povpraševanje po njih nista usklajena.
                  

                     Močno podpiram jasno stališče iz poročila, da je izobraževanje temeljna človekova pravica in javna dobrina, ki bi morala biti enako dostopna za vse.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η συγκεκριμένη έκθεση προωθεί την κινητικότητα των νέων εργαζομένων εντός της Ένωσης, η οποία όμως ευθύνεται για την αποστράγγιση πολλών κρατών μελών από πολύτιμο εξειδικευμένο εργατικό δυναμικό. Επιπλέον, υποβαθμίζει την Παιδεία σε απλή εκπαίδευση, κατάλληλη μόνο για να καλύψει τις ανάγκες της αγοράς και να εκμεταλλευτεί την υπεραξία των νέων εργαζομένων.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – A tanulási és képzési mobilitás fontos egyrészt a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a munkaerőpiaci versenyképesség, az interkulturális környezetben végzett munkához való képességek fejlesztése szempontjából. Mindez része a minőségi oktatásnak és a foglalkoztathatóság elősegítésének.
                  

                     A nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulás folyamatában, illetve azon kihívások kezelésében, mint pl. a korai iskolaelhagyás, a NEET-fiatalok nagy száma, a munkanélküliség.
                  

                     Az Erasmus+ program sikeresnek bizonyult, viszont az eddigi eredmények azt mutatják, hogy nem használtak ki minden lehetőséget, ami ösztönzi a mobilitást a szakképzés területén. A nagyobb mobilitás, esélyesebb foglalkoztatottságot vonz maga után. A munkaerő piaci eltérések azt jelentik, hogy minél előbb cselekednünk kell.
                  

                     Nagyobb szinergiára van szükség az oktatásügyi rendszerek és a munka világa, vállalkozói szféra között, beleértve a KKV-kat is, azzal a céllal, hogy az Erasmus+-ban rejlő lehetőségek teljes mértékben megfeleljenek az európai fiatalok szükségleteinek.
                  

                     A Fidesz–KDNP képviselőcsoport álláspontjával összhangban szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam az Erasmus+ programról és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközeiről szóló jelentést.
                  

                     Az oktatás alapvető emberi jog, a közjavak egyike és sok esetben a munkanélküliségből kivezető út is. Egyetértek ezért azzal, hogy az élethosszig tartó tanulást és a szakoktatási és -képzési rendszereket nem elegendő csupán hatékonyabbá tenni, hanem hozzáférhetőbbé és inkluzívabbá is kell alakítani. Ezen felül támogatom a jelentés indítványát, miszerint a Bizottság és a tagállamok fokozzák a szakképzési programjaik láthatóságát, különösen a fiatalokat érintő munkanélküliség által leginkább sújtott területeken.
                  

                     Az Erasmus+ és az ahhoz hasonló mobilitási programokhoz való szélesebb körű hozzáférés biztosítása ösztönözheti és előmozdíthatja a vállalkozó szellemet, a kreativitást, elősegítheti a nemzetközi hálózatok kiépítését, kedvező hatással lehet a foglalkoztathatóságra és végeredményben Európa versenyképességére is.
                  

Adam Szejnfeld (PPE),
na piśmie. – Erasmus+ jest jednym z najbardziej znanych i rozpowszechnionych programów unijnych, który zmienił życie ponad 3 milionów studentów w całej Unii Europejskiej. Program ten ma na celu zwiększenie umiejętności, szans na zatrudnienie czy na rozwój takich cech, jak tolerancja, zdolność pracy w środowisku międzykulturowym czy aktywność obywatelska.
                  

                     W swoim sprawozdaniu Parlament słusznie zwrócił uwagę na problemy finansowania tego oraz innych programów edukacyjnych, a także istniejące obciążenia biurokratyczne, które w znaczący sposób ograniczają dostęp do programu Erasmus+. W dokumencie PE zwrócono także uwagę, że Erasmus powinien być jak najszerzej dostępny, przyczyniając się nie tylko do wzrostu mobilności i kulturowej tolerancji, ale także do promowania innowacyjnej i cyfrowej gospodarki UE.
                  

                     W czasie globalizowania się rynków, wspieranie kształcenia oraz mobilności młodzieży ma kluczowe znaczenie dla konkurencyjności Europy. Unia potrzebuje bowiem przedsiębiorczych ludzi, którzy mają doświadczenie w obcowaniu z innymi kulturowo i organizacyjnie miejscami pracy i kształcenia.
                  

Hannu Takkula (ALDE),
in writing. – I voted for the report as a whole because mobility in vocational education and training is essential in improving language skills, personal development and employability. It is therefore important to increase the mobility in the field of VET.
Concerning amendment 1, I voted against it for two reasons. Firstly, it does not concern the core content of the report. Secondly, the national agencies have the obligation to translate the programme guide in their EU official language(s) and have the opportunity in choosing to translate it in the co-official language of the territory of the Member State.

Dario Tamburrano (EFDD),
per iscritto. – Ci siamo astenuti sulla relazione sulla promozione della mobilità in materia di istruzione e formazione professionale (IFP). Crediamo che la disoccupazione elevata sia ancora più drammatica e preoccupante per alcune particolari categorie come quella dei giovani e delle donne. Si richiede, pertanto, un'azione determinata a livello europeo, che parta proprio dai programmi di apprendimento permanente come Erasmus+. Riconosciamo che, in generale, la relazione propone buone misure di rafforzamento di tali programmi, con l'obiettivo di eliminare tutte le barriere socio-economiche e linguistiche. Abbiamo votato a favore di quei paragrafi che richiedevano maggior coordinamento con la società civile in fase di programmazione, di condizioni di lavoro e retribuzioni dignitose per studenti e tirocinanti e di focalizzazione dell'IFP su settori quali economia circolare, mobilità sostenibile e decarbonizzazione. Tuttavia, crediamo che la relazione non prenda una posizione sufficientemente ferma nel condannare il fallimento delle misure di contrasto alla disoccupazione giovanile prese finora e nell'escludere i comparti energetici di natura fossile, e le imprese che vi operano, dalla programmazione dell'IFP. In considerazione di queste gravi criticità, che mettono a rischio la promozione di un accesso alla mobilità nell'IFP veramente equo, sostenibile e orientato al futuro, non abbiamo votato a favore.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
in writing. – The Erasmus programme places great importance on mobility and furthering career prospects through learning and developing intercultural dialogue within academia.
The report focuses on the implementation of Erasmus+ and the mobility aspect, considering the objectives of the mobility programme and calling on the Commission and the Members States to adopt concrete measures to improve the social and economic impact. It underlines the diversity of languages requested for the Erasmus+ documentation and the importance of developing a highly skilled workforce with inclusive education policies.
In my opinion, we need to enhance mobility, in particular for youth apprenticeship and trainees, which will contribute to economic growth and job creation in the EU. In addition, one of the main goals would be to ensure that Erasmus+ documentation is available in all EU official languages.

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – J'ai voté en faveur de l'amendement sur le programme Erasmus+ et d'autres outils de promotion de la mobilité dans le cadre de l'enseignement et de la formation professionnels: une approche d'apprentissage tout au long de la vie. Je me félicite qu'une écrasante majorité de députés aient voté également en faveur de la proposition.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – Experience-oriented education and mobility is essential for personal development, social skills, and language skills, and enables us to react in a flexible way to the rapidly changing world. These qualities are essential for employability on an increasingly competitive and demanding labour market.
While most university students participate in exchange programmes, still only 1% of apprentices and other young people currently in professional training are involved in a mobility programme. I voted in favour of the report on Erasmus+ and other tools to increase mobility in vocational education, as I truly believe that it can help talented youths and adults get out of unemployment and reach their full potential, and thereby boost the competitiveness of the European labour market. Sufficient financial means should therefore be provided. This initiative will also enhance social cohesion, integration and tolerance of diversity, and sustain innovation.

Patrizia Toia (S&D),
per iscritto. – La mobilità ai fini dell'apprendimento e della formazione è importante per lo sviluppo personale, l'inclusione sociale dei giovani, il dialogo multiculturale, la tolleranza, la capacità di lavorare in un ambiente interculturale e la cittadinanza attiva, hanno chiaramente dimostrato potenziale per istruzione e competenze occupazionali di alta qualità. In modo particolare, apprezzo nella relazione l'invito alla Commissione, agli Stati membri e agli enti pubblici per l'impiego a implementare la divulgazione e la conoscenza del programma Erasmus+ e di altri strumenti a favore delle PMI volti a promuovere la mobilità dei lavoratori.
                  

László Tőkés (PPE),
írásban. – A tanulási és képzési mobilitás fontos a személyes fejlődés, a fiatalok társadalmi beilleszkedése, a munkaerőpiaci versenyképesség és az interkulturális környezetben végzett munkához való képességek fejlesztése szempontjából. Mindez része a minőségi oktatásnak.
                  

                     A nem formális és az informális tanulásnak, valamint a szakképzésnek fontos szerepe van az élethosszig tartó tanulás folyamatában, illetve azon kihívások kezelésében, mint pl. a korai iskolaelhagyás, a munkanélküliség.
                  

                     Az Erasmus+ program sikeresnek bizonyult, viszont az eddigi eredmények azt mutatják, hogy nem használtak ki minden lehetőséget, ami ösztönzi a mobilitást a szakképzés területén. A nagyobb mobilitás, esélyesebb foglalkoztatottságot vonz maga után. A munkaerőpiaci eltérések azt jelentik, hogy minél előbb cselekednünk kell. Nagyobb szinergiára van szükség az oktatásügyi rendszerek és a munka világa, vállalkozói szféra között, beleértve a KKV-kat is, azzal a céllal, hogy az Erasmus+-ban rejlő lehetőségek teljes mértékben megfeleljenek az európai fiatalok szükségleteinek.
                  

                     A Fidesz–KDNP képviselőcsoport álláspontjával összhangban szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Valdemar Tomaševski (ECR),
raštu. – Palaikiau pranešimą, nes jis patenkina jaunimo lūkesčius. Programa ‘Erasmus+’ be abejo didins mobilumo koncepciją Europos aukštojo mokslo erdvėje. Pranešime atkreipiamas dėmesys į labai svarbias problemas, kurios reikalauja skubių sprendimų. Rodomas profesinio mokymo programų deficitas. Pabrėžiami sunkumai, pasitaikantys įgyvendinant studijų ir stažuočių procesų pripažinimą ir akreditavimą valstybėse narėse. Dėl šių priežasčių reikia remti įvairių formų profesinio mokymo visoje Europoje aktyvacijos idėją, kurios tikslas turėtų būti nedarbo mažinimas geresniu bei tikslesniu švietimo profilio pasirinkimu.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o Erasmus+ in drugih orodjih za spodbujanje mobilnosti pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju – pristop do vseživljenjskega učenja sem podprla, saj sprejetje programa Erasmus+, ki je nadomestil več predhodnih programov, predstavlja pomemben napredek za pojem mobilnosti v celotnem evropskem prostoru visokošolskega izobraževanja.
                  

                     Zato potrebujemo resničen in ambiciozen program mobilnosti, ki bo nepogrešljiv del vseh splošnih strategij za oživitev gospodarstva in zmanjšanje stopenj brezposelnosti mladih, ki so za posamezne držav pa tudi za Evropo kot celoto povsem nesprejemljive.
                  

                     Vse to kaže, da večja količinska in kakovostna ambicioznost nekaterih sedanjih delovnih področij, ki so predvidena v okviru programa Erasmus+, postaja vse bolj nujna.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado A FAVOR de este informe. Este informe identifica algunos de los problemas que se vienen produciendo en los programas de movilidad europea y en especial, atiende a las dificultades existentes a la hora de acceder a estos programas. Consideramos que los programas de movilidad en la formación resultas positivos y que esta ampliación hacia programas de EFP, este programa posibilita el acceso a la movilidad Europea de otros niveles de formación.
                  

                     Este dossier hace énfasis en el reconocimiento de las diferentes cualificaciones, certificaciones y el aprendizaje de larga duración. Así como abogar por la regulación de los periodos de aprendizaje, para así tratar de evitar que puestos de formación no incurran en prácticas poco recomendables como la sustitución de puestos de trabajo, o la explotación laboral.
                  

Ramon Tremosa i Balcells (ALDE),
in writing. – I am a strong supporter of the Erasmus programme and student exchange programmes in general. My constituency, and Barcelona, is a very popular destination for foreign exchange students.
I fully supported and voted in favour of the Amendment signed by 76 MEPs from all the pro-European groups including 5 MEPs from ALDE: ‘Asks the Commission and the Member States to provide the Erasmus+ documents for the programmes they each run in the official vehicular languages of the school systems in Europe’.
Its objective is as simple as to ensure that all students in Erasmus+ can receive all the documents in the language used in its school system. The defence of language diversity is a core value in my political activity.
This is why I voted in favour.

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – L'Union européenne souhaite améliorer le système Erasmus+ ainsi que la promotion de la mobilité pour les jeunes professionnels dans le cadre de l'enseignement et de leur formation.
                  

                     Durant les discussions sur ce rapport, les groupes politiques ont repris de nombreux amendements de notre groupe ENF. Ainsi, cela donne un texte équilibré entre des erreurs idéologiques sur une possible diminution du chômage grâce à ERASMUS, par exemple, et une volonté de s'appuyer sur les collectivités locales, les entreprises ou les chambres des métiers et de l'artisanat pour renforcer l'apprentissage en Europe.
                  

                     ERASMUS est pour moi une réussite, si cela ne devient évidemment pas une préparation à une fuite des cerveaux.
                  

                     J'ai donc voté pour ce rapport.
                  

Mihai Țurcanu (PPE),
în scris. – Includerea mai multor programe într-un singur concept, Erasmus+, precum și efectele crizei economice, resimțite începând din 2008, evidențiază un deficit structural al programelor care sunt destinate mobilității studenților în ceea ce privește raportul dintre formare si angajare.
                  

                     Din păcate, există o diferență foarte mare de concepere a cursurilor și programelor de studii, în timp ce organizarea și modul de administrare a centrelor de învățământ și mediul de afaceri sporesc mai ales costurile și dificultățile de funcționare în ceea ce privește dezvoltarea mobilității între țări și regiuni din Europa. Consider că trebuie să ținem cont de realitatea socio-economică din diverse state membre ale Uniunii Europene și trebuie să se impună reactivarea urgentă a acestei modalități de formare profesională în Europa, având în vedere diferențele extrem de ridicate dintre ratele de șomaj din diferite regiuni europene.
                  

                     Susțin cu fermitate adoptarea programului Erasmus+ deoarece, pe de-o parte, accelerează finalizarea proceselor de recunoaștere și acreditare care reprezintă un cadru comun de referință valabil în toate statele membre, iar domeniul formării profesionale necesită o importanță majoră pentru a depăși limitările referitoare atât la recunoașterea reciprocă a studiilor, cât și la aspectele legate de angajare.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A korábbi különféle programok felváltása az Erasmus+ programmal jelentős előrelépést jelentett – az európai felsőoktatási térséghez kapcsolódóan – a mobilitás fogalmának értelmezése terén. Ugyanakkor meg kell állapítani, hogy a szakképzéshez kapcsolódó mobilitás csekélyebb hangsúlyt kapott. A korábbi Leonardo program sikerrel hajtotta végre a lakóhelytől eltérő országokkal szervezett cserék, valamint az összekapcsolt tanulási-munkavégzési időszakok bevezetésének első szakaszát. Azonban egyfelől az egységes szerkezetű Erasmus+, másfelől 2008 óta a gazdasági válság következményei nyilvánvalóvá tették a tanulást és a munkavégzést összekapcsoló mobilitást szolgáló programok strukturális hiányosságait. Voksommal támogattam a jelentést.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de este informe. Este informe identifica algunos de los problemas que se vienen produciendo en los programas de movilidad europea y en especial, atiende a las dificultades existentes a la hora de acceder a estos programas. Consideramos que los programas de movilidad en la formación resultas positivos y que esta ampliación hacia programas de EFP, este programa posibilita el acceso a la movilidad Europea de otros niveles de formación.
                  

                     Este dossier hace énfasis en el reconocimiento de las diferentes cualificaciones, certificaciones y el aprendizaje de larga duración. Así como abogar por la regulación de los periodos de aprendizaje, para así tratar de evitar que puestos de formación no incurran en prácticas poco recomendables como la sustitución de puestos de trabajo, o la explotación laboral.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – My vote was positive. The report expresses a clear position and gives a boost to the role Vocational Education and Training (VET) should play within the Erasmus+ Programme framework. It also calls for further commitments of Member States and the Commission, both in qualitative and quantitative terms, so that the Erasmus+ mobility options allow a better and more effective connection between VET and labour integration.

Владимир Уручев (PPE),
в писмена форма. – Г-н Председател, колеги, мобилността на младите хора е крайъгълен камък за европейската интеграция и утвърждаване на европейското гражданство, но също така подпомага персоналното им развитие чрез повече перспективи за тяхната реализация.
                  

                     Програмата Еразъм+, която обедини многото предшестващи програми, извежда мобилността като важна част на концепцията за европейско висше образование. Но не трябва Еразъм+ да се затваря само с академическата част на образованието.
                  

                     Подкрепям доклада за разширяването на студентската мобилност с обучение в производствени условия, стажове и практики на млади хора в други страни, което днес отговаря в най-голяма степен на нуждите на пазара на труда. Свободните работни места, според Есенната икономическа прогноза на Комисията от 2015 г., нарастват в европейската икономика и една от причините е несъответствието между знанията и уменията на търсещите работа спрямо изискванията на трудовия пазар.
                  

                     Предвид стратегическите цели до 2020 г. за намаляване на безработицата, особено сред младите хора, всяка разумна мярка за подобряване на Еразъм+ към професионалното обучение на младите хора си струва да бъде предприета.
                  

                     Очаквам от страна на ЕК лидерство в създаването на подходящите законодателни, финансови и регулаторни условия, както и за предоставянето на нужните лостове и отговорности на съответните институции, за да получим в най-скоро време целенасочена мобилност за професионално обучение на младите хора.
                  

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on Erasmus+ and other tools to foster mobility in vocational education. We in ALDE consider mobility in vocational education and training (VET) crucial for ensuring personal development, improvement of language skills and employability. The report's primary aim is to attract attention to the need to implement measures to foster mobility in vocational education, such as centralising information and facilitating contacts among all participants involved in mobility programmes.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – La introducción del programa ERASMUS + ha marcado un paso adelante para la movilidad en el espacio de enseñanza superior europeo. Este informe pretende identificar los principales retos actuales del programa, mejorar las opciones de movilidad para los jóvenes y desarrollar programas de movilidad inclusiva y accesible. Por todo ello considero necesario votar a su favor.
                  

Derek Vaughan (S&D),
in writing. – The struggle to get young people the opportunities they deserve is an increasingly difficult one. In my own constituency the potential closure of steel works at Port Talbot, Llanwern and others highlights the closing doors that many disadvantaged young people face. Although the EU has helped, through funding for schemes such as Jobs Growths Wales, the Erasmus + programme can provide real extra value, if it can ensure that it meets the needs of disadvantaged young people who are not in formal education.
I was therefore very happy to back this report which calls for real effort to go into building up mobility for vocational training and education. This would be achieved both through existing programmes, but also through the establishment of a common European framework setting out the possibilities open to young people. It is often only a lack of information that holds people back; it is rather difficult to take an opportunity if you don't know that it's there.
These are the reasons why, together with my fellow Labour MEPs, I voted in favour of this report.

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Als student heb ik in het kader van het Erasmusprogramma drie maanden in Madrid gestudeerd en dat was een schitterende ervaring. Vandaar dat ik met veel plezier voor het verslag Erasmus + heb gestemd. Op die manier zullen ook studenten die een beroepsopleiding volgen, kunnen genieten van een Erasmus-ervaring.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Acompanhamos muitas das críticas que o relatório faz, nomeadamente sobre a falta de acesso ao ensino por parte da população mais desfavorecida, que o acesso de alunos no ensino e formação profissional aos programas de mobilidade deve ser incentivado e facilitado nomeadamente através de ações que visam a remoção de barreiras culturais e deverá haver um apoio maior na aprendizagem de outras línguas. Todos os grupos desfavorecidos e as pessoas com necessidades especiais devem ser efetivamente incluídos em sessões de informação e de preparação.
                  

                     Apesar de afirmar que a mobilidade não deve tornar-se a única solução prevista para as dimensões inaceitáveis do desemprego juvenil na UE, ainda se menciona a ligação entre mobilidade e empregabilidade em um ou dois parágrafos.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Ich habe dem Bericht zugestimmt, da er gute Ansätze, vor allem im Bereich der Förderung der Mobilität von Studenten und Lehrlingen, die dadurch bessere Chancen am Arbeitsmarkt haben, hat.
                  

Udo Voigt (NI),
schriftlich. – Bei der Entschließung zur Förderung der Mobilität in der beruflichen Aus- und Weiterbildung handelt es sich um eine Mogelpackung. In Wahrheit sollen hier Instrumente zur Bevorzugung so genannter LGBTI-Personen (sexueller Randgruppen) sowie bildungsferner Migranten geschaffen werden. Darüber hinaus stellt die Vereinheitlichung der europäischen Bildungssysteme in einem gemeinsamen europäischen Bildungsraum einen Rückschritt humboldtscher Errungenschaften hin zu einem reinen berufsorientierten Lernen dar.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Den Bericht des Europäischen Parlaments über Erasmus+ und andere Instrumente zur Förderung der Mobilität in der beruflichen Aus- und Weiterbildung habe ich abgelehnt.
                  

                     Ich bin ganz dafür, das Bildungssystem zu stärken und einen breiteren Zugang zu Bildung zu schaffen. Das heißt allerdings nicht, das ich die Intervention der EU in diese Angelegenheiten willkommen heiße. Ganz im Gegenteil. Die Regulierung der Bildung ist ganz klar eine Frage der Zuständigkeit der Mitgliedstaaten, und das sollte auch so bleiben. EU-Gesetzgebung ist in diesem Fall ein klarer Verstoß gegen den Grundsatz der Subsidiarität und damit etwas, was ich entschieden ablehne. Aus diesem Grund habe ich im Plenum gegen diesen Bericht gestimmt.
                  

Julie Ward (S&D),
in writing. – One of the challenges of European mobility programmes such as Erasmus+ is to ensure that they not only reach out to students in higher education but also to more disadvantaged young people who would not otherwise have access to such excellent opportunities to learn abroad.
I therefore welcome this report which calls for expanding and improving mobility for VET – vocational training and education – through existing European programmes, and also through the establishment of a common European framework setting out the options open to young people in terms of available courses, locations, range of professional activities and sectors, companies, duration, the final qualification they would achieve, etc.
Mobility has an undeniable positive effect in terms of the development of skills and competences and, ultimately, the employability of young people. It also represents a key opportunity for self-development of individuals who will learn another language, open up to other cultures and acquire intercultural skills, on top of the acquisition of specific competences. These are the reasons why, together with my fellow Labour MEPs, I voted in favour of this report.

Glenis Willmott (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report, which calls for expanding and improving mobility for vocational training and education through existing European programmes, but also through the establishment of a common European framework that will widen the availability of the programme for young people not at university. Erasmus+ has been a great success in the UK, giving young people the opportunity to learn another language, experience another culture and making them more employable – past participants of the Erasmus+ programme are half as likely to suffer long term unemployment.

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. – Am votat raportul din proprie inițiativă referitor la Erasmus+ și alte instrumente de promovare a mobilității în cadrul învățământului profesional și tehnic.
                  

                     Adoptarea programului Erasmus+ în locul diverselor programe anterioare a reprezentat o evoluție importantă a conceptului de mobilitate în cadrul spațiului european al educației superioare. Raportul vine cu propuneri care încearcă să remedieze un deficit structural al programelor destinate mobilității în ceea ce privește raportul dintre formare și angajare.
                  

Pablo Zalba Bidegain (PPE),
por escrito. – Erasmus + no sólo ofrece a los estudiantes y alumnos de formación profesional una garantía de movilidad en los distintos países de la UE, sino que, a su vez, les da la oportunidad de aprender un nuevo idioma y cultura y, sobre todo, de alcanzar una formación de alto nivel.
                  

                     Todo ello, no sólo es positivo para ellos, tanto a nivel personal como profesional, sino que también lo es para el conjunto de la UE, ya que favorece el proceso de integración.
                  

                     Estoy muy a favor de este informe, ya que apoyo toda iniciativa que persiga la mejora de las condiciones de estudiantes y alumnos de formación profesional y, sobre todo, aquellas que ofrezcan un abanico de opciones de movilidad. Considero que, Erasmus+ es clave para poder mejorar y aumentar la empleabilidad en un futuro. Además, este programa contribuye a la reducción del abandono escolar.
                  

Flavio Zanonato (S&D),
per iscritto. – Ho sostenuto il rapporto sui programmi Erasmus+ e VET e la proposta di prestare maggiore attenzione alle loro ricedute socio-economiche. Tali programmi, infatti, non sono soltanto un importante mezzo con cui i giovani cittadini europei possono viaggiare e sviluppare la propria coscienza europea, ma anche una concreta risposta politica per combattere il grave fenomeno della disoccupazione giovanile, che supera oggi le soglie del 20% nel nostro continente. In particolare apprezzo che si dia adeguato rilievo all'educazione vocazionale (VET), ovvero quel tipo di apprendimento che concerne non il tradizionale studio universitario bensì la pratica di mestieri manuali. Il rapporto chiede infatti di estendere la rete di scambi europei in questo settore, permettendo così sia ai giovani in cerca di lavoro di incontrare un offerta più ampia che alle imprese di trovare futuri lavoratori più motivati.
                  

Tomáš Zdechovský (PPE),
písemně. – Vyjadřuji plnou podporu této zprávě o Erasmus+. Jsem si vědom toho, že v rámci tohoto programu je stále co zlepšovat, například uznávání akreditace studia a pracovní praxe mezi jednotlivými zeměmi. Na druhou stranu jsem však přesvědčen, že program Erasmus+, který nahradil rozličné předchozí programy, znamená významný pokrok v oblasti mobility a vzdělávání ve společném evropském prostoru. Dle mého názoru tento program přináší celou řadu pozitivních dopadů, jako například schopnost řešit problémy, zvládat nové a nepředvídatelné situace, přijímat složitá rozhodnutí a podobně.
                  

Bogdan Andrzej Zdrojewski (PPE),
na piśmie. – Mobilność edukacyjna i szkoleniowa stanowi bez wątpienia w dzisiejszych czasach ważny element ścieżki edukacyjnej i przyczynia się do podnoszenia jakości kształcenia i tworzenia szans zatrudnienia. Odgrywa również pierwszorzędną rolę we wzmacnianiu i wdrażaniu idei aktywnego obywatelstwa, dialogu międzykulturowego i umiejętności pracy w środowisku wielokulturowym. W tym kontekście pragnę podkreślić znaczenie i potrzebę należytego finansowania, poprzedzonego poprawną ewaluacją wyników, Inicjatywy na rzecz zatrudnienia ludzi młodych, zaproponowanej przez Radę Europejską w reakcji na utrzymujący się problem wysokiego poziomu bezrobocia młodzieży.
                  

                     Podobnie program Erasmus+, w całej jego złożoności obejmującej m.in. kształcenie szkolne, szkolnictwo wyższe i jego międzynarodowy wymiar, kształcenie i szkolenie zawodowe, czy uczenie się dorosłych, stanowi istotny postęp w dziedzinie mobilności edukacyjnej i szkoleniowej. Tym samym raz jeszcze podkreślam jego znaczenie i zgodnie z literą popartego przeze mnie sprawozdania, w celu osiągnięcia efektywnego zarządzania środkami finansowymi, nawołuję do zapewnienia spójności i koordynacji między funduszami strukturalnymi, w tym EFS i programami takimi jak Erasmus+, na poziomie krajowym, regionalnym i lokalnym.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Hoci podporujem koncept efektívnejšieho prepojenia medzi vzdelávaním a praxou prostredníctvom odborného vzdelávania, v ktorom má napríklad Slovenská republika medzery a kde sa nám zatiaľ nedarí efektívne vzbudiť záujem žiakov a študentov o tento typ vzdelávania, myslím si, že oblasť školských osnov a rozhodnutia o duálnom type vzdelávania patria do výlučnej kompetencie členských štátov, do ktorej by Európska únia nemala zasahovať. Rovnako nepodporujem prax zahŕňania návrhov o problematických otázkach, ktoré s témou správy nesúvisia, ako napríklad environmentálne návrhy, ktoré boli zahrnuté aj v tomto prípade. Na druhej strane si však myslím, že správa obsahovala aj mnoho pozitívnych cieľov a odporúčaní, ako napríklad zlepšovanie prístupnosti mobility v rámci schémy Erazmus+ pre študentov z ekonomicky znevýhodnených rodín alebo zjednodušenie celé procesu žiadostí v rámci tohto programu. Po konečnom zvážení som sa však vzhľadom na už spomenuté negatíva rozhodla zdržať sa hlasovania.
                  

Damiano Zoffoli (S&D),
per iscritto. – Il programma Erasmus+ consente la formazione di cittadini europei che condividono lo stesso patrimonio di valori comune a tutti gli Stati dell'Unione. Apprezzando la relazione della commissione per la cultura e l'istruzione, è però necessario evidenziare l'importanza di rendere il programma ancora più accessibile e fruibile, in particolare procedendo verso una riduzione e una semplificazione delle procedure burocratiche, vero ostacolo alla mobilità, magari attraverso la creazione di una piattaforma online di gestione unica, dove poter inserire tutti i documenti necessari ai partecipanti e alle istituzioni coinvolte. È importante, poi, mettere a disposizione un finanziamento erogato su misura secondo il costo della vita nelle specifiche destinazioni, che copra una più ampia parte delle spese. Attraverso un miglioramento del servizio offerto si può rafforzare l'UE e supportare un programma che ogni anno crea più Unione e più Europa.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito. – Votei favoravelmente o relatório Maragall sobre Erasmus+ e outros instrumentos para fomentar a mobilidade no ensino e formação profissionais que propõe uma abordagem de aprendizagem ao longo da vida, com ênfase particular na aprendizagem de jovens e estagiários. O Erasmus+ pretende dar continuidade ao anterior programa de mobilidade Leonardo e convida a Comissão Europeia e os Estados Membros a adotarem medidas concretas para melhorar o impacto social e económico da mobilidade com o objetivo de alcançar uma força de trabalho altamente qualificada através de políticas de educação inclusivas. Acredito que este tipo de iniciativas que apostam na mobilidade universitária e formação profissional dentro da União Europeia poderão contribuir para o crescimento e a criação de emprego no espaço europeu.
                  

Marco Zullo (EFDD),
per iscritto. – La relazione presenta aspetti positivi laddove si esplicita che l'istruzione è un diritto umano fondamentale e un bene pubblico che deve essere accessibile a tutti. L'UE e gli Stati membri vengono invitati ad adoperarsi per eliminare tutti i limiti socioeconomici che ostacolano la parità di accesso a tutti i cittadini a quelle che sono le opportunità di istruzione e formazione professionale, compresa la mobilità. Tuttavia, se da una parte si chiede alla Commissione e agli Stati membri di garantire l'assegnazione di risorse adeguate alla Garanzia per i giovani e all'Iniziativa per l'occupazione giovanile, dall'altra non viene analizzato il motivo del fallimento delle stesse politiche fin qui attuate. Le misure adottate per fronteggiare adeguatamente l'elevatissima disoccupazione giovanile, l'aumento del divario delle condizioni socio-economiche e la perdita dei diritti in materia di lavoro da parte dei giovani si sono rivelate insufficienti. Bisogna fare di più. Nell'ambito delle politiche per l'implementazione del programma ‘Erasmus +’ nel testo si menziona un solo contesto di riferimento: ‘EuropeanSchoolNet’. Si tratta di un'organizzazione no-profit che ingloba in partenariato i ministeri dell'istruzione, scuole, insegnanti, ricercatori ma anche industrie, tra le quali la Shell. Visti questi elementi ho scelto di votare per l'astensione.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podprl sem poročilo, ki se zavzema za večjo prepoznavnost programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja.
                  

                     Poročilo opredeljuje ukrepe politike za vse akterje poklicnega usposabljanja.
                  

                     Menim, da je ključnega pomena, da se podjetnike, gospodarske in industrijske zbornice ter ustrezne obrtne, rokodelske in kmetijske zbornice, pa tudi sindikate in druge zadevne socialne partnerje aktivno vključi v snovanje, organizacijo, izvajanje in financiranje poklicnega izobraževanja in usposabljanja.
                  
6.15.   The EU role in the framework of international financial, monetary and regulatory institutions and bodies (A8-0027/2016 - Sylvie Goulard)

Dichiarazioni di voto orali


Monica Macovei (ECR). – Domnule președinte, am votat pentru acest raport pentru că susțin ideea unei voci europene unice. De multe ori ne confruntăm cu fragmentări și cu întârzieri datorită unei insuficiente coerențe sau a unei lipse de coerență atunci când e vorba de aplicarea normelor și orientărilor financiare convenite la nivel internațional. Este important ca Uniunea să aibă evaluării ex ante înainte de a pleca la negocieri, de a porni la negocieri mondiale în ceea ce privește sectorul financiar.
                  

                     De asemenea, cred că Uniunea trebuie să devină un membru al instituțiilor economice și financiare internaționale, așa cum sunt FMI sau OCDE, dar asta nu înseamnă că statele membre trebuie să-și piardă locurile. Și cooperarea între ele va fi mai bună, și competiția este, de asemenea, foarte bună. Și nu în ultimul rând, susțin ideea unui cod european privind transparența, integritatea și asumarea responsabilității celor care reprezintă Uniunea Europeană în instituțiile financiare.
                  

Krisztina Morvai (NI). – Elnök Úr! Az a helyzet, kedves Kollégák, hogy én még azt sem bánom, hogy ha az Európai Unió képviselteti magát ezekben a bizonyos pénzügyi szervezetekben és szabályozó szervekben, természetesen akkor, hogyha egyébként ugye a tagállamok meg saját jogukon ott vannak.
                  

                     Sokkal többet számít ennél az, hogy milyen értékrenddel vannak ott, és kiket képviselnek. Nekem nem az a bajom, hogy ha ott vannak, hanem az, hogy elsődlegesen a bankoknak az érdekeit képviselik, és nem pedig a fogyasztóknak. Ezt számomra cáfolhatatlanul bebizonyította az Európai Unió akkor, amikor a magyar devizahitelesek ügyében eljárt, illetőleg nem járt el. Még engem is sikerült megvezetniük, mert még én is reménykedtem abban, hogy tekintettel arra, hogy az európai uniós fogyasztóvédelmi rendelkezések durva megsértésével köttettek ezek az embereket és családokat százezerszám tönkretevő devizahitel-konstrukciók. Az Európai Unió a maga részéről kivonult ebből a dologból, háttérben maradt, nem óhajt beleszólni. Uborka görbület, szögletbe igen, ebbe a kérdésbe nem. Köszönöm.
                  

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētāj! Neskatoties uz visiem faktoriem, uz to, ka strauji attīstās citi pasaules tirgi un konkurenti, Eiropas Savienība ir ļoti spēcīgs globālā mēroga spēlētājs. Tas, protams, nozīmē, ka mūsu līdzdalībai vairākās starptautiskās organizācijās ir milzīga loma.
                  

                     Es piekrītu, ka mums skaidri jādefinē katra starptautiskas un reģionālas iestādes loma, dialogi, dialogu specifika, regulēšana un tā tālāk, un ir skaidrs, ka, kamēr Eiropas Savienība vairākos gadījumos tiek pārstāvēta kā viens dalībnieks, joprojām pastāv daudz domstarpību attiecībā uz konkrētiem soļiem. Būtu nepieciešams virzīties tālāk. Skaidrs, ka mums ir jākonsolidē mūsu pozīcijas, jo beigu beigās Eiropas Savienība aizstāv visu dalībvalstu kopīgās intereses, tajā skaitā arī starptautiskajā līmenī. Paldies!
                  

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – Seeks to extend the influence of the EU in international organisations like the IMF, OECD, G20 etc. at the expense of Member States' independence, accordingly UKIP voted against.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – Alcune premesse e considerazioni espresse nella relazione sono condivisibili, soprattutto laddove si denuncia una scarsa trasparenza e accountability (responsabilità) democratica in merito al funzionamento di alcune istituzioni e organismi finanziari. Tuttavia, il problema sorge laddove si espongono le soluzioni per rendere questi organismi più efficienti e democratici. In primo luogo si propone la creazione di una sorta di codice di condotta europeo in materia di trasparenza, integrità e assunzione di responsabilità, volto a orientare l'azione dei rappresentanti dell'UE nel quadro delle organizzazioni e degli organismi internazionali: questo significherebbe nei fatti obbligare gli Stati membri a rispettare la volontà espressa dall'Unione, senza possibilità di dissenso, privando ogni libertà di azione e dissenso da scelte dettate da chi impone posizioni egemoniche. Il secondo passo è costituito dalla creazione di una rappresentanza unica per l'UE in queste organizzazioni, limitando anche in questo modo le possibilità di intervento nazionali. L'ultima proposta di rilievo sarebbe inoltre quella di creare una nuova organizzazione mondiale per la finanza, che risulta oggi difficilmente inquadrabile nelle conseguenze che tutto ciò potrebbe comportare. Per i motivi esposti ho deciso di esprimere voto negativo.
                  

Clara Eugenia Aguilera García (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque tiene una orientación claramente europeísta al solicitar unificar la representación de los Estados miembros de la Unión Europea en las instituciones financieras internacionales tales como el Fondo Monetario Internacional o la OCDE.
                  

                     En efecto, el peso global de la Unión no puede proyectarse con efectividad si los Estados miembros siguen resistiéndose a ceder sus puestos en las organizaciones internacionales. En particular, la Eurozona debe estar representada como tal en el Fondo Monetario Internacional, al tiempo que el conjunto de Estados miembros debe concentrar en una silla europea sus acciones en los bancos de desarrollo tales como el Banco Mundial (propuesta que por otro lado no recoge el informe).
                  

                     Tampoco tiene sentido que no sea el Banco Central Europeo la única institución de la Eurozona representada en el Banco de Pagos Internacionales, un asunto que habrá que abordar en el futuro.
                  

                     Asimismo, el informe recoge orientaciones importantes sobre el tipo de posiciones que la UE debe adoptar en las organizaciones internacionales en las que participa (promoción del desarrollo sostenible, lucha contra el cambio climático, promoción de los Derechos Humanos, etc.) que comparto plenamente.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra del presente informe debido a que transfiere poderes de representación fundamentales a la Comisión Europea que podrá tomar decisiones en diferentes foros económicos internacionales como el Fondo Monetario Internacional, OECD o el Banco Mundial en nombre de los estados miembros de la Unión Europea. La Comisión ha demostrado, especialmente en el ámbito de la política económica desarrollar políticas contrarias a la voluntad expresada por los pueblos europeos. La orientación de muchas políticas desarrolladas ha mostrado el tratamiento desigual que reciben las economías del centro y la periferia del continente. Con esta experiencia la transferencia de poderes adicionales, en este caso la representación en los foros económicos internacionales supone un detrimento de la participación democrática en las decisiones económica. Es por esto por lo que he decidido votar en contra del presente informe.
                  

Louis Aliot (ENF),
par écrit. – Ce rapport fait un état des lieux des relations qu'entretient l'Union européenne avec les institutions internationales. Le rapporteur reproche notamment à ces organes internationaux un manque de dialogue et de transparence. Il s'attaque également au problème de la représentation de l'Union et de la zone euro dans ces organismes. Face à ce constat, il prône un dialogue plus approfondi entre les parties prenantes.
                  

                     Si le rapporteur est lucide quant aux conséquences des divergences d'intérêts entre les États membres sur la cohérence des décisions prises entre l'Union et les instances internationales, il n'en reste pas moins que les solutions apportées restent les mêmes: fédéralisation de l'Europe au détriment de la souveraineté de nos nations. Je me suis donc opposé à ce rapport.
                  

Max Andersson (Verts/ALE),
skriftlig. – Betänkandet innehåller många positiva rekommendationer i fråga om EU:s deltagande i internationella finansiella organ – rekommendationer som skulle kunna öka transparensen och möjligheterna till ansvarsutkrävande. Vi motsätter oss dock skrivningarna om att införa bindande mekanismer för att förhindra att medlemsstater intar ståndpunkter i globala organisationer som strider mot beslut fattade inom EU. Att förhindra medlemsstaterna att göra enskilda ställningstaganden skulle undergräva staternas nationella suveränitet.
                  

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Με την παρούσα έκθεση που αφορά το ρόλο της Ε.Ε. στο πλαίσιο των διεθνών νομισματικών και χρηματοπιστωτικών ρυθμιστικών οργάνων και φορέων, την οποία και υπερψήφισα, ζητούμε ως Ομάδα των Σοσιαλιστών και Δημοκρατών του ΕΚ την ενίσχυση της διεθνούς κανονιστικής συνεργασίας, περισσότερη διαφάνεια, λογοδοσία και εκδημοκρατισμό του συστήματος.
                  

                     Για να επιτευχθούν όλα τα παραπάνω θα πρέπει η συμμετοχή του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου να ενισχυθεί και η Ευρωπαϊκή Επιτροπή να λογοδοτεί απευθείας στους πολίτες. Τέλος, θα πρέπει η ΕΕ να βελτιώσει την εκπροσώπησή της σε πολυμερείς οργανισμούς και φορείς.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport qui ne présente que des vœux pieux dans un sens de plus d'intégration européenne et de plus de contrainte pour les États membres.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This report encourages the extension of EU influence globally at the expense of Member States. Practically this means the EU would replace the UK on bodies such as the IMF and International Standards Committees. I voted against giving up more British sovereignty to the unelected bureaucrats at the European Commission.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, fruit d'un long travail de ma collègue Sylvie Goulard, qui analyse le rôle de l'Union au sein d'un système financier au fonctionnement supranational. Il est urgent que l'Union contribue à la naissance d'une coopération multilatérale plus équilibrée en matière économique et financière. Pour ce faire, l'Europe doit prendre conscience de sa puissance en la matière afin de favoriser la stabilité financière, la croissance et l'emploi.
                  

Petras Auštrevičius (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report by Sylvie Goulard on the EU role in the framework of international financial, monetary and regulatory institutions and bodies, adopted by the Committee on Economic and Monetary Affairs. Stabilisation of the economic and monetary system is on the agenda and we need global rules and coordination on a broader scale to overcome crises and become more resilient as a Union. Therefore, I strongly support enhanced international regulatory cooperation, as well as a more proactive role of the EU in all related processes. Moreover, it is crucial to make the EU heard with its own voice at the global scale and seek full membership at of international economic and financial institutions where this has not yet been granted and is in our interest. Such measures as the European code of conduct on transparency, integrity and accountability will strengthen the unity and positions of the Union as a whole.

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – padėti atsakyti į šiuos klausimus: Kas priima sprendimus? Kas nustato finansų sektoriaus veiklą reglamentuojančias taisykles? Ar ekspertų ir privačių interesų poveikį patiriantys parlamentai ir vyriausybės vis dar taria paskutinį žodį? Kaip ES ir euro zona gina savo strateginius interesus? Pritariu, kad atsižvelgiant į strateginę finansų sektoriaus svarbą ekonomikos augimui ir užimtumui, derėtų persvarstyti pasaulinį daugiašalį bendradarbiavimą, padidinant ES ir euro zonos svarbą.
                  

Zoltán Balczó (NI),
írásban. – A jelentés szerint az EU képviseletét a többoldalú szervezetekben, illetve testületekben ésszerűbbé kell tenni és szabályokba kell foglalni annak érdekében, hogy növekedjen az Unió részvételének átláthatósága, integritása és elszámoltathatósága ezekben a testületekben, továbbá erősödjön a befolyása. A jelentés úgy véli, hogy károsak az Unió számára az olyan helyzetek, amelyek során egy nemzetközi szervezetekben valamely tagállamot vagy valamely nemzeti hatóságot képviselő küldöttek olyan álláspontot foglalnak el, amely ellentétes a többségi határozattal elfogadott európai jogalkotási vagy szabályozási döntésekkel. Ezt a javaslat szerint meg kell akadályozni.
                  

                     A jelentést elutasítottam, mert az lényegében a szupranacionális szervezeteket erősíti a nemzetállamokkal szemben és alapvetően a nemzetközi pénztőke érdekeit és így semmiképpen sem az európai lakosság érdekeit képviseli.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – Seeks to extend the influence of the EU in international organisations like the IMF, OECD, G20 etc. at the expense of Member States' independence, accordingly UKIP voted against.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – Je me suis opposé à ce rapport qui, bien qu'il constate les incohérences et les défaillances de l'Union européenne – lorsqu'elle impose à ses États membres des réglementations allant à l'encontre de celles prises par ces mêmes États –, ne présente pour les résoudre que d'éternels vœux pieux de ‘dialogue’ et de ‘démocratie’. D'autant plus qu'à ces vœux pieux s'ajoute une réponse plus pratique et néfaste: avancer dans la voie de la fédéralisation de l'Union, ce qui ne ferait que renforcer le pouvoir de quelques-uns dans l'Union en matière de finances sous couvert de démocratie.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Ce rapport permettra une meilleure coopération internationale en matière de réglementation, plus de transparence, de responsabilité et de démocratisation.
                  

                     Le mandat de chaque organisation devrait être clarifié, ainsi que les façons dont elles opèrent et dont elles sont financées, y compris les contributions volontaires, les cadeaux et les donations, afin d'assurer la légalité des décisions et l'absence d'intérêts particuliers.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – La crisi economica globale ha reso sempre più palese l'interdipendenza esistente tra i sistemi economici e finanziari mondiali. La necessità di un nuovo tipo di governance democratica globale è sempre più evidente, così come risulta essere lampante la mancanza di una singola voce europea all'interno delle istituzioni internazionali. Ho deciso di votare a favore della relazione Goulard perché credo fornisca un'analisi puntuale dei rapporti tra UE e istituzioni internazionali in materia economica, indicando al contempo le problematicità che devono essere affrontate. Le sfide più importanti riguardano in particolare le questioni della trasparenza e dell'accountability che passano attraverso una chiara affermazione del principio di verifica degli impegni assunti nelle diverse sedi. Il ruolo del Parlamento può essere, in questo contesto, estremamente rilevante configurandosi quale forum privilegiato per il dibattito pubblico sui temi che riguardano l'economia e la finanza internazionale. L'obiettivo di fondo deve rimanere quello di tutelare gli interessi strategici dell'UE e della zona euro con il traguardo ambizioso della rappresentanza unica all'interno delle sedi internazionali.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de este informe, que basándose en la integración económica y financiera europea actual o en curso (Unión monetaria, Unión de mercado de Capitales, Unión Bancaria, etc…) defiende que la Unión Europea tenga una representación única en los foros internacionales relacionados con asuntos financieros. Desde nuestro punto de vista, la integración económica es opuesta a una basada en la solidaridad y la redistribución y no en los mercados financieros. Pensamos además que dadas las enormes desigualdades en el interior de la Unión, es erróneo pensar que esta puede tener una voz única que represente sus intereses.
                  

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE),
por escrito. – Quiero felicitar a la ponente, la señora Goulard, por este informe, que he apoyado sin paliativos. El papel de la UE en el marco de las instituciones y organismos financieros, monetarios y reguladores internacionales es importante. La estabilidad del sistema financiero, decisiva para la inversión y el crecimiento, depende de la capacidad para concebir y hacer respetar reglas y normas de conducta a escala supranacional.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – Encore un rapport qui constate l'échec cuisant de l'Union européenne et de l'euro mais persiste pourtant dans sa volonté de plus d'Union! Ce rapport constate ainsi le manque de démocratie ainsi que de cohérence dans les décisions prises par les organismes internationaux de la sphère financière tels le FMI, l'OCDE, le G20, etc.
                  

                     Le manque de transparence est également pointé du doigt et le rapporteur appelle notamment à un dialogue plus approfondi entre la commission ECON du Parlement européen et les organismes internationaux de régulation financière.
                  

                     Pur vernis de démocratie car constatant que l'unité des pays de la zone euro est factice du fait de leurs différences et de leurs intérêts multiples, le rapport appelle ainsi au renforcement de la représentation externe de l'Union, en ligne avec l'article 138 du traité FUE. Autrement dit, la fédéralisation de l'Europe est perçue comme la seule solution aux intérêts divergents des États membres.
                  

                     La solution à la débâcle économique, budgétaire et financière de la zone euro passerait donc, pour le rapporteur PPE/Républicains, par une soumission définitive des États souverains et la mise à la poubelle de leurs intérêts particuliers, c'est-à-dire ceux des peuples européens.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – È pura follia voler privare gli Stati membri del loro esiguo potere decisionale in campo economico per delegarlo a quegli organismi sovranazionali che non fanno gli interessi dei nostri cittadini e dei nostri territori. Per tale motivo mi sono espressa con voto contrario.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – He votado a favor del informe ‘El papel de la UE en el marco de las instituciones y los organismos financieros, monetarios y reguladores internacionales’, que busca unificar la representación de la Unión Europea en las instituciones financieras internacionales. La estabilidad del sistema financiero condiciona la buena asignación de los recursos al crecimiento y al empleo y, debido a la creciente interdependencia de las economías mundiales, se hace necesario avanzar hacia formas de gobernanza globales, en las que la Unión debe hablar con una sola voz en instituciones y organismos internacionales, dotándoles de mayor coherencia y coordinación. Por ello, es necesario clarificar los ámbitos competenciales de cada organización y organismo, así como la forma en que operan y se financian.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo dėl ES vaidmens tarptautinių finansų, pinigų ir reguliavimo institucijų ir įstaigų veikloje. Dėl laisvo kapitalo judėjimo finansų sistemos stabilumas, kuris turi lemiamo poveikio investicijoms ir ekonomikos augimui, priklauso nuo gebėjimo viršnacionaliniu lygmeniu kurti standartus ir elgesio taisykles ir užtikrinti jų vykdymą. Būtinas lygmens pokytis negali sukelti atsakomybės sumažėjimo ir pakenkti demokratijai. Visų pirma nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento vaidmuo negali būti apribotas paverčiant juos vien faktus konstatuojančiomis institucijomis. Be to, ES ir euro zona turi būti pajėgi ginti savo strateginius interesus. Tačiau atstovavimas ES šiose organizacijose yra mažų mažiausiai nevaldomas. Tokia padėtis apgailėtina, atsižvelgiant į didelį poveikį finansiniam stabilumui, bet ypač ekonomikos augimui ir užimtumui. Reikėtų pragmatiškai siekti pažangos atsižvelgiant į tai, kad ES finansinė galia išlieka didelė, tačiau pasauliniu mastu mažėja jos santykinis demografinis svoris. Europos Sąjunga galėtų naudingai prisidėti vystant labiau subalansuotą daugiašalį bendradarbiavimą ekonominiais ir finansiniais klausimais.
                  

Andrea Bocskor (PPE),
írásban. – Több képviselőtársammal összhangban én úgy vélem, hogy a tőke szabad mozgásából következően a pénzügyi rendszer stabilitása, amely döntő jelentőségű a beruházás és a növekedés szempontjából, attól függ, hogy képesek vagyunk-e nemzetek feletti szinten elfogadott magatartási normákat és szabályokat kialakítani, és azok betartását biztosítani. Tekintettel a tőkeáramlások és a pénzügyi szakmák globális jellegére, a pénzügyek keretbe foglalása a nyilvános fellépés léptékének megváltoztatása nélkül ugyanis csak csalóka ábrándnak bizonyulna. Az EU már megteremtette a pénzügyi szolgáltatások globális méretű belső piacát, amit a tőkepiaci unió hamarosan fellendít majd. Mivel a pénzügyi ágazat stratégiai fontosságú a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, ezért újra kell gondolni a többoldalú globális együttműködés kérdéseit, megerősítve az EU és az euróövezet súlyát. Ezért szavazatommal támogattam a jelentés elfogadását.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – Z glasovanjem za sem izrazil podporo predlogom sprememb, ki so jih pripravili kolegi iz Evropskega parlamenta glede vloge EU v okviru mednarodnih finančnih, monetarnih in regulativnih inštitucij ter organov.
                  

                     Evropski parlament lahko kot privilegiran forum za javno razpravo na notranjem trgu finančnih storitev prispeva na področju evropske zakonodaje, ki jo je sprejelo 28 držav članic, predvsem z usmerjanjem in predstavljanem evropskega stališča na pomembnih pogajanjih. Ob tem tudi spremlja ali se sprejete zaveze izpolnjujejo tudi v praksi.
                  

Simona Bonafè (S&D),
per iscritto. – Alla luce dell'importanza strategica del settore finanziario per la crescita e l'occupazione, è necessario rivedere il ruolo dell'Unione europea nella cooperazione multilaterale. L'UE si è sempre dimostrata più forte quando è stata in grado di parlare con una sola voce in sede internazionale. L'obiettivo delle nostre azioni deve essere quindi quello di rafforzare questa pratica, con l'ambizione di giungere nel futuro prossimo a una rappresentanza unica europea anche all'interno delle istituzioni e degli organi finanziari mondiali, specie nel FMI. L'UE deve essere capace di plasmare il proprio futuro e di difendere gli interessi comuni, soprattutto dei membri della zona euro, quando si discutono i temi principali della finanza globale. Tutto ciò non può però prescindere da un crescente controllo democratico ed una migliore apertura verso i nostri cittadini. Una maggiore trasparenza deve contraddistinguere le decisioni prese in campo finanziario e monetario a livello internazionale, chiarendo le fonti di finanziamento nonché le strutture interne dei vari organi regolatori. Il Parlamento europeo può giocare un ruolo decisivo in questa partita. Ritengo che la risoluzione approvata sia un passo avanti importante, perché mira a combinare un'UE più unita ed influente, ma allo stesso tempo più aperta verso i suoi cittadini.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che sia necessario ripensare il ruolo dell'UE nel quadro delle istituzioni monetarie e finanziarie internazionali, sia in termini di rappresentanza esterna che dal punto di vista delle procedure decisionali interne all'Unione, con una particolare attenzione rivolta al ruolo del Parlamento europeo che, in quanto organo rappresentante i cittadini dell'Unione, dovrebbe essere dotato di un peso maggiore.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – La stabilità del sistema finanziario è decisiva per attuare gli investimenti necessari alla crescita, ma non possiamo avere un sistema finanziario realmente stabile se – come europei – non siamo in grado di definire e di far rispettare a livello sovranazionale le norme e le regole di condotta comuni. E non possiamo adottare regole di condotta comuni che non siano improntate sulla piena trasparenza e sull'assunzione di responsabilità da parte di tutti gli attori di mercato. È importante ribadire che di fronte agli interessi privati e agli esperti di parte è il Parlamento, in quanto rappresentante degli interessi di tutti i cittadini, che deve avere l'ultima parola. Le istituzioni europee e i governi nazionali finora hanno spesso faticato a fornire delle risposte soddisfacenti a domande semplici e legittime da parte dei cittadini in merito alla sicurezza e alla trasparenza nelle dinamiche finanziarie del mercato internazionale: è ora che l'Unione faccia quel salto di qualità necessario a rispondere alle domande dei cittadini, attuando tutte le decisioni necessarie sia di natura tecnica che politica.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – Ce rapport fait un état des lieux des relations qu'entretient l'Union européenne avec les institutions internationales. Le rapporteur reproche notamment à ces organes internationaux un manque de dialogue et de transparence. Il s'attaque également au problème de la représentation de l'Union et de la zone euro dans ces organismes. Face à ce constat, il prône un dialogue plus approfondi entre les parties prenantes.
                  

                     Si le rapporteur est lucide quant aux conséquences des divergences d'intérêts entre les États membres sur la cohérence des décisions prises entre l'Union et les instances internationales, il n'en reste pas moins que les solutions apportées restent les mêmes: fédéralisation de l'Europe au détriment de la souveraineté de nos nations. C'est pourquoi j'ai voté contre ce rapport.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Având în vedere fluxul de capital și al profesiilor din domeniul financiar la nivel global, este iluzoriu să se pretindă o schimbare a domeniului fără o schimbare a acțiunilor publice.
                  

                     UE a realizat o serie de atuuri, precum o piață internă a serviciilor financiare de nivel mondial care va fi revitalizată de uniunea piețelor, deține o monedă unică la nivel global care a adoptat mecanisme de sprijin și a realizat organisme de supraveghere și de rezoluție bancară fără precedent pentru perioada de criză, deține un comitet responsabil cu prevenirea sistemică, dar și trei autorități care și-au consolidat existența într-o scurtă perioadă de timp.
                  

                     UE beneficiază de un know-how excepțional în termeni de democrație supranațională și de control al angajamentelor statelor membre în ceea ce privește nerespectarea acestora. În același timp, importanța strategică a sectorului financiar pentru creșterea economică și pentru crearea de locuri de muncă impune revizuirea cooperării globale multilaterale, sporind astfel influența UE, dar și a zonei euro.
                  

                     Am acordat un vot favorabil acestui raport cu privire la Rolul UE în cadrul instituțiilor și organismelor financiare, monetare și de reglementare internaționale deoarece consider că UE este un pion important din punct de vedere economic.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Nel testo si tracciano scenari da incubo di ‘iper-globalizzazione’ e passaggio ancora più marcato dei poteri economici ad organizzazioni sovranazionali. Per la Lega Nord gran parte di questi organismi sono la negazione della democrazia e della sovranità popolare. È esplicitamente menzionato l'Eurogruppo, luogo di produzione di nefandezze già come organismo informale, figurarsi se dovesse ricevere status ufficiale. Incredibile la ‘censura’ che viene operata per impedire le voci di dissenso in sede internazionale di quei paesi che dovessero non conformarsi alla maggioranza europea.
                  

Soledad Cabezón Ruiz (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque tiene una orientación claramente europeísta al solicitar unificar la representación de los Estados miembros de la Unión Europea en las instituciones financieras internacionales tales como el Fondo Monetario Internacional o la OCDE.
                  

                     En efecto, el peso global de la Unión no puede proyectarse con efectividad si los Estados miembros siguen resistiéndose a ceder sus puestos en las organizaciones internacionales. En particular, la Eurozona debe estar representada como tal en el Fondo Monetario Internacional, al tiempo que el conjunto de Estados miembros debe concentrar en una silla europea sus acciones en los bancos de desarrollo tales como el Banco Mundial (propuesta que por otro lado no recoge el informe).
                  

                     Tampoco tiene sentido que no sea el Banco Central Europeo la única institución de la Eurozona representada en el Banco de Pagos Internacionales, un asunto que habrá que abordar en el futuro.
                  

                     Asimismo, el informe recoge orientaciones importantes sobre el tipo de posiciones que la UE debe adoptar en las organizaciones internacionales en las que participa (promoción del desarrollo sostenible, lucha contra el cambio climático, promoción de los Derechos Humanos, etc.) que comparto plenamente.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – La crise de 2008 a mis en lumière les déficiences importantes en matière de gouvernance économique et financière au niveau mondial. Une coopération et une coordination internationale plus développée est alors particulièrement nécessaire.
                  

                     Les organisations internationales telles que l'OCDE, le FMI et le G20 servent à cet objectif. Dans ce contexte, l'Union européenne doit être un exemple, étant donné le caractère élevé de ses normes réglementaires. Pour cela, la représentation de l'Union dans ces institutions doit être clarifiée afin qu'elle puisse au mieux représenter les intérêts des citoyens européens.
                  

                     J'ai voté en faveur de ce rapport, qui apporte des propositions cohérentes pour améliorer le rôle de l'Union européenne sur la scène financière, monétaire et réglementaire internationale.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Dopo attenta riflessione e discussione in aula ho dato il mio voto positivo alla relazione sul ruolo dell'UE nel quadro delle istituzioni e degli organi finanziari, monetari e di regolamentazione internazionali in quanto ritengo che mentre innanziamo sempre più la nostra sensibilità ai temi di un quadro democratico di governance globale, per far fronte alle sfide di un'efficace assegnazione delle risorse per crescita ed occupazione, la rivelazione dei Panama Papers rappresenta un grave vulnus alla stabilità del sistema finanziario, che è ormai bene pubblico mondiale. Non posso che sottolineare, infatti, che affiorano prepotentemente i temi della incoerenza e frammentarietà delle modalità di finanziamento, della necessità di un concetto di trasparenza ‘naturale’ nei processi finanziari e non solo imposta, della occorrenza di una protezione delle informazioni di mercato sensibili. Mi aspetto quindi che la proposta della Commissione per promuovere una maggiore trasparenza fiscale da parte delle aziende con fatturato oltre i 750 milioni di euro, con obbligo di estesa informativa, non trovi alcuna resistenza negli Stati membri.
                  

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of the report because I think that there are still some shortcomings when it comes to the presence of the EU in international institutions. While their diversity is understandable, more cohesion between them is needed. This would make the creation and implementation of different policies much more effective and would ensure greater transparency and accountability. The EU institutions should also become more active on the international arena and I would especially like to see the European Parliament being more visible.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La relazione ha a oggetto la posizione del Parlamento circa le modalità per rafforzare il ruolo dell'UE all'interno delle organizzazioni internazionali. Nonostante alcuni aspetti della relazione fossero sicuramente condivisibili, come ad esempio la denuncia di una scarsa trasparenza e accountability democratica in merito al funzionamento di alcune istituzioni, il testo risulta altrettanto controverso circa le soluzioni prospettate al fine di rendere tali organismi più efficienti e democratici. La proposta di un codice di condotta europeo in materia di trasparenza da una parte, e la creazione di una rappresentanza unica per l'UE dall'alta, sono difatti soluzioni che tenderebbero a limitare notevolmente la possibilità di intervento nazionale da parte degli Stati membri i quali si troverebbero costretti a rispettare la volontà espressa dall'Unione senza possibilità di dissenso. Alla luce di tali criticità ho deciso di esprimere voto sfavorevole.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση λαμβάνοντας υπόψη ότι οι αντίστοιχοι ρόλοι των τραπεζών και των αγορών στη χρηματοδότηση της οικονομίας ποικίλλουν ανάλογα με τη χώρα.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Mi sono espresso a favore di questa relazione perché mira a migliorare la cooperazione tra gli Stati membri in ambito finanziario. Ritengo infatti che potrebbe essere proprio l'Unione europea ad apportare un utile contributo per la nascita di un dialogo multilaterale in materia economica e finanziaria. Infatti sento che è mio compito, come europarlamentare, permettere progressi pragmatici per la stabilità finanziaria e la crescita dei nostri paesi. Penso che l'Unione europea sia una potenza finanziaria di spicco e che questo sia possibile grazie un dialogo continuo tra i suoi Stati membri. Per queste ragioni ho votato a favore, perché da questo dialogo nascano risposte concrete ai problemi dei cittadini. Inoltre la relazione premette che tale cooperazione sia trasparente e coerente con i valori fondamentali dell'Unione, tutti elementi che io ho sempre politicamente difeso.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – As a consequence of the free movement of capital, the stability of the financial system depends on the ability to create and implement regulations of conduct at supranational level. Democracy should not be negatively affected by the dilution of responsibilities. The roles of both the European Parliament and national parliaments must remain important and not become a mere rubber stamp. It is essential that the EU and the euro are capable of protecting their strategic interests.

Carlos Coelho (PPE),
por escrito. – Apoio o relatório da colega Goulard que assinala a necessidade de uma intervenção mais articulada e inteligente nas instituições e organismos financeiros e monetários internacionais.
                  

                     O relatório assinala bem a insuficiência do controlo parlamentar (quer do Parlamento Europeu quer dos parlamentos nacionais) e a falta de transparência e de informação aos cidadãos de muitos processos ligados a essas instituições, com destaque para a sociedade civil, as PME, os representantes dos consumidores e os parceiros sociais.
                  

                     Considero feliz a abordagem da representação da UE nalgumas dessas instituições (e não apenas por via da representação nacional de alguns dos seus Estados-Membros) e partilho a opinião que a sub-representação dos países menos desenvolvidos contribui para que as desigualdades e o financiamento dos países mais pobres não sejam devidamente considerados.
                  

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – Seeks to extend the influence of the EU in international organisations like the IMF, OECD, G20 etc. at the expense of Member States' independence, accordingly UKIP voted against.

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – Report on the EU role in the framework of international financial, monetary and regulatory institutions and bodies
I agree that numerous macroeconomic matters require greater coordination, however I reaffirm that the establishment of one-size-fits-all representation for all EU countries within international financial institutions is sensitive and not straightforward, as is the creation of a global financial organisation. Tax harmonisation is outside European jurisdiction and should remain so. This does not mean that full transparency in national tax schemes is not needed; in fact this is needed and I support it. Tax convergence and harmonisation, however, does not take into account the difficulties and obstacles of smaller economies like Malta, and this can lead to financial instability in some Member States.

Ignazio Corrao (EFDD),
per iscritto. – Nel testo della relazione viene evidenziato il malfunzionamento di alcune istituzioni e organismi finanziari internazionali, come ad esempio il Fondo monetario internazionale, l'OCSE, il G20 e il Consiglio per la stabilita finanziaria (FSB). La soluzione che la relazione propone per risolvere il malfunzionamento di tali organismi non appare affatto adeguata, si offre la possibilità di creare una sorta di ‘codice di condotta europeo’ sui temi della trasparenza e delle responsabilità per indirizzare le azioni dell'UE. Tale proposta rappresenta un'evidente privazione di libertà di azione dei rappresentanti degli Stati a favore di posizioni egemoniche all'interno dell'Unione, non a caso la relazione è stata affidata a una delle voci di punta dei federalisti europei, fautori di un'Europa appunto federale. La relazione propone inoltre di istituire un'unica rappresentanza dell'UE all'interno delle organizzazioni finanziarie internazionali, andando a ledere al pluralismo e alla possibilità di opposizione dei singoli Stati membri. Per i motivi menzionati, il mio voto è contrario.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra del presente informe debido a que transfiere poderes de representación fundamentales a la Comisión Europea que podrá tomar decisiones en diferentes foros económicos internacionales como el Fondo Monetario Internacional, OECD o el Banco Mundial en nombre de los estados miembros de la Unión Europea. La Comisión ha demostrado, especialmente en el ámbito de la política económica desarrollar políticas contrarias a la voluntad expresada por los pueblos europeos. La orientación de muchas políticas desarrolladas ha mostrado el tratamiento desigual que reciben las economías del centro y la periferia del continente. Con esta experiencia la transferencia de poderes adicionales, en este caso la representación en los foros económicos internacionales supone un detrimento de la participación democrática en las decisiones económica. Es por esto por lo que he decidido votar en contra del presente informe.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – A livello globale e regionale, numerosi istituzioni sono state create con lo scopo di garantire una ‘governance’ globale responsabile e di assicurare la stabilità del sistema internazionale. L'UE, attraverso le sue varie istituzioni, è essa stessa parte integrante di questa rete. Tuttavia, alcuni elementi suggeriscono che potrebbe essere opportuno riflettere e riorganizzare questo sistema di attori. In primo luogo, questo sistema è ancora basato su modalità di funzionamento prive di reali controlli democratici. Inoltre, la distribuzione dei rispettivi compiti e missioni all'interno di questa rete è poco chiara e costituisce un elemento preoccupante all'interno dell'UE. Infine, non si può trascurare che la rappresentanza degli Stati nelle organizzazioni internazionali soffra ancora oggi di una sotto-rappresentazione dei paesi in via di sviluppo, che quindi si trovano in una evidente posizione di svantaggio. Con il mio voto ho inteso sostenere la risoluzione del Parlamento che promuove una migliore rappresentanza della zona euro nelle istituzioni internazionali attraverso un più efficace coordinamento, una maggiore coerenza e una trasparenza effettiva del sistema internazionale.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Importanța sectorului financiar pentru creșterea economică și crearea de noi locuri de muncă impune revizuirea cooperării globale multilaterale.
                  

                     În cadrul negocierilor internaționale, reprezentanții UE trebuie să acorde o atenție specială coerenței și consecvenței între cerințele, standardele internaționale și legislația obligatorie adoptată la nivelul UE, precum și respectării obligațiilor pentru a crea condiții de concurență echitabile la nivel internațional.
                  

                     Comisia ar trebui să includă în programul său de lucru și dimensiunea externă a reglementării economice și financiare, tocmai pentru a spori coerența politicilor interne.
                  

                     Am votat pentru apărarea intereselor strategice ale fiecărui cetățean al UE. Cooperarea internațională în materie de reglementare trebuie să se bazeze pe solidaritate între țări și nu pe apărarea intereselor financiare și economice majore.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Podstawą niniejszego sprawozdania jest przekonanie, że niezbędna jest kontrola na szczeblu ponadnarodowym. Instytucje/organy, których to dotyczy, to na przykład MFW, G20, Rada Stabilności Finansowej oraz Organizacja Współpracy Gospodarczej i Rozwoju (OECD). Sprawozdawca uważa, że dla UE byłoby lepiej, gdyby dysponowała w tych instytucjach jednym głosem/miejscem, a jeśli jest to niemożliwe, aby mandat negocjacyjny UE był uzgadniany ex ante z udziałem Parlamentu Europejskiego.
                  

                     Zasadniczo nie zgadzam się z założeniami i wnioskami tego sprawozdania. Nie uważam, że działanie na szczeblu międzynarodowym powoduje osłabienie demokracji. Nie uważam, że państwa członkowskie powinny zrezygnować ze swoich miejsc na forach międzynarodowych na rzecz jednego miejsca UE. Nie uważam, że Komisja Europejska powinna reprezentować wszystkie państwa członkowskie UE.
                  

                     Zagłosowałem przeciwko.
                  

Daniel Dalton (ECR),
in writing. – I cannot support this report, which proposes that Member States, including the UK, should give up their individual seats on international financial fora such as the IMF and the G20 in favour of a single EU one, and further, that the European Commission should be responsible for representing all EU Member States. The UK should never give up its seat on any of these international fora.

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative a pour objectif de préciser le rôle de l'Union européenne au sein des organes internationaux, afin d'améliorer sa représentation. Il vise à établir de meilleures pratiques au niveau européen et national pour favoriser la transparence et l'intégrité des États membres, et à améliorer la responsabilité de la Commission européenne au Parlement. À ce titre, les institutions européennes doivent être en mesure de définir le plus rapidement possible la position commune de l'Union.
                  

                     Considérant que la bonne représentation de l'Union est une condition indispensable à la défense de nos intérêts sur la scène internationale, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – Ce rapport examine l'action de l'Union européenne au sein de divers organes et institutions internationaux dans le domaine financier, monétaire et réglementaire. J'ai voté en faveur de ce rapport, car il vise à mettre en place des mécanismes plus efficaces pour que l'Union européenne puisse agir comme une représentation unique auprès de ces différents organes et institutions internationaux. Enfin, il est important qu'il y ait un renforcement de la zone euro dans sa représentation sur le plan mondial.
                  

Philippe De Backer (ALDE),
in writing
. – I voted in favour of this parliamentary resolution because it offers specific and targeted guidelines for the EU to follow if it wants to address the challenges of tomorrow. We live in a globalised world at a rapid pace. For the EU, such an environment means that it is ever more important to adapt ourselves to this changing environment. This resolution calls for this to be done, by for example taking the 2030 Agenda for Sustainable Development into account. Our priority should lie in defending our Union and the values it stands for. At the same time, we need to ensure that our neighbourhood regains its stability and remains stable, facilitating the de-escalation of conflicts. In order to do so, the EU needs to be a strong actor in an environment of multilateral global governance. This resolution correctly implies that only a unified Europe can achieve this goal. In addition, it mentions what is specifically needed to achieve these goals: strengthened EU competences and resources in CSDP and CFSP, and a more prominent role for the Vice-President / High Representative in conflict resolution and crisis management. Finally, the resolution stresses the importance of engaging EU citizens in the process, which is something I can only applaud.

Andor Deli (PPE),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, hiszen jómagam is úgy vélem, hogy a tőke szabad mozgásából következően a pénzügyi rendszer stabilitása, amely döntő jelentőségű a beruházás és a növekedés szempontjából, attól függ, hogy képesek vagyunk-e nemzetek feletti szinten elfogadott magatartási normákat és szabályokat kialakítani és azok betartását biztosítani. Tekintettel a tőkeáramlások és a pénzügyi szakmák globális jellegére, a pénzügyek keretbe foglalása a nyilvános fellépés léptékének megváltoztatása nélkül ugyanis csak csalóka ábrándnak bizonyulna. Az EU már megteremtette a pénzügyi szolgáltatások globális méretű belső piacát, amit a tőkepiaci unió hamarosan fellendít majd. Mivel a pénzügyi ágazat stratégiai fontosságú a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, ezért újra kell gondolni a többoldalú globális együttműködés kérdéseit, megerősítve az EU és az euróövezet súlyát.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – En vertu de la libre circulation des capitaux, ce rapport part du constat que la stabilité du système financier se décide à une échelle supranationale.
                  

                     Or, les organismes internationaux sont nombreux et leur fonctionnement complexe: FMI, OCDE, G20, FSB, Comité de Bâle, IOSCO, IAIS, IOPS, IASB. Le texte reconnaît le manque de cohérence et de transparence dans les décisions de ces organismes ainsi que l'exclusion de nombreux pays des processus afférents.
                  

                     J'ai voté contre ce rapport dans la mesure où les solutions proposées restent celles d'un illusoire ‘dialogue financier’, mais surtout d'une plus grande fédéralisation de l'Union. Pourtant, les législations contraignantes de cette dernière ne vont ni dans l'intérêt des États, ni dans le sens de la stabilité financière.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Гласувах против този доклад, тъй като категорично не съм съгласен, че всички страни членки могат да бъдат представени от един-единствен представител. Икономическата политика е прерогатив на всяка една държава членка и многото различни икономики, поради регионални, политически и принципни особености, са точно това, което представлява демократичният форум. Това не само е основен принцип, който трябва да се спазва, но също така е и предимство от гледна точка на политическото влияние.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, hiszen jómagam is úgy vélem, hogy a tőke szabad mozgásából következően a pénzügyi rendszer stabilitása, amely döntő jelentőségű a beruházás és a növekedés szempontjából, attól függ, hogy képesek vagyunk-e nemzetek feletti szinten elfogadott magatartási normákat és szabályokat kialakítani és azok betartását biztosítani. Tekintettel a tőkeáramlások és a pénzügyi szakmák globális jellegére, a pénzügyek keretbe foglalása a nyilvános fellépés léptékének megváltoztatása nélkül ugyanis csak csalóka ábrándnak bizonyulna. Az EU már megteremtette a pénzügyi szolgáltatások globális méretű belső piacát, amit a tőkepiaci unió hamarosan fellendít majd. Mivel a pénzügyi ágazat stratégiai fontosságú a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, ezért újra kell gondolni a többoldalú globális együttműködés kérdéseit, megerősítve az EU és az euróövezet súlyát.
                  

Peter Eriksson (Verts/ALE),
skriftlig. – Betänkandet innehåller många positiva rekommendationer i fråga om EU:s deltagande i internationella finansiella organ – rekommendationer som skulle kunna öka transparensen och möjligheterna till ansvarsutkrävande. Vi motsätter oss dock skrivningarna om att införa bindande mekanismer för att förhindra att medlemsstater intar ståndpunkter i globala organisationer som strider mot beslut fattade inom EU. Att förhindra medlemsstaterna att göra enskilda ställningstaganden på det ekonomiska området skulle undergräva staternas nationella suveränitet.
                  

José Manuel Fernandes (PPE),
por escrito. – Como consequência da livre circulação de capitais, a estabilidade do sistema financeiro depende da capacidade de desenvolver e executar, à escala supranacional, padrões e normas de conduta. A necessária mudança de escala não pode conduzir a uma diluição das responsabilidades, em detrimento da democracia. Em particular, os parlamentos nacionais e o Parlamento Europeu não podem ser reduzidos a meras assembleias de aprovação. Por último, a UE e a área do euro devem ter a possibilidade de defender os seus interesses estratégicos.
                  

                     A UE dispõe de meios para fazer face a este desafio. Criou um mercado interno dos serviços financeiros de dimensão global; dispõe de centros financeiros reconhecidos, um comité para prevenir os riscos sistémicos (ESRB) e três autoridades cuja existência se tornou, em pouco tempo, mais sólida. Atendendo à importância estratégica do setor financeiro para o crescimento e o emprego, considero que é necessário reformular a cooperação global multilateral, conferindo mais importância à UE e à área do euro.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote contre: l'Union européenne et la zone euro ne sont pas fonctionnelles, il faut donc soumettre encore plus les États et les peuples au pouvoir de quelques-uns, tout en faisant croire aux citoyens qu'il s'agit d'un renforcement de la démocratie…
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – O relatório propõe uma representação única da União Europeia e da Eurozona nas instituições financeiras, monetárias e de regulação internacionais, à custa do sacrifício da presença soberana dos Estados-Membros nesses espaços.
                  

                     ‘Uma voz única’ – assim proclamam. Que voz é essa não é dito nem necessário seria: é a voz do grande capital financeiro e das potências europeias ao seu serviço. Não seriam certamente essas a ser privadas de voz própria na defesa dos seus interesses. Seriam os países periféricos, como Portugal, a ser privados dessa voz e a submeterem-se ainda mais a ditames e interesses contrários às suas necessidades e à vontade do seu povo.
                  

                     Rejeitámos, evidentemente, este relatório. Apresentámos um relatório minoritário com uma outra visão. Uma visão alternativa, respeitadora das soberanias nacionais, assente na cooperação e solidariedade entre Estados-Membros, que defende a necessidade de uma regulação a nível internacional do sistema financeiro, assente em esforços conjuntos de cooperação, que recusa a submissão do poder político ao poder económico e a transferência do poder político para instâncias fora do controlo e do escrutínio democrático dos povos.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – As it was expected, none of our amendments was in the compromises so I voted against.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Predmetná správa vyzýva k zvýšenej medzinárodnej spolupráci v oblasti regulácie, väčšej transparentnosti, zodpovednosti a demokratizácie s výrazným zapojením Európskeho parlamentu. V súčasnosti v dôsledku nedostatku súdržnosti v medzinárodnom rámci dochádza k oneskoreniu implementácie pravidiel a usmernení, ktoré boli dohodnuté na medzinárodnej úrovni. Je veľmi dôležité, aby bolo pri každej organizácií jasné a nespochybniteľné, akým spôsobom je financovaná, vrátane dobrovoľných príspevkov a darov s cieľom eliminovať prítomnosť a vplyv záujmových skupín na prijímané rozhodnutia. Z tohto dôvodu by mala Európska únia zjednodušiť a kodifikovať svoje zastúpenie v multilaterálnych organizáciách a orgánoch. Európska komisia by mala byť priamo zodpovedná občanom Európskej únie a mali by byť aj posilnené právomoci Európskeho parlamentu v tomto procese.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto assolutamente contrario alla relazione che in alcuni passaggi và contro la democrazia e la sovranità popolare, aiutando invece una sfrenata globalizzazione.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Η συγκεκριμένη έκθεση σχετικά με το ρόλο της ΕΕ στο πλαίσιο των διεθνών οικονομιών, νομισματικών και ρυθμιστικών οργανισμών και οργάνων, εμπεριέχει ορισμένες θετικές διατάξεις (όπως την ανησυχία για τη νόθευση των ευθυνών που αποβαίνει εις βάρος της δημοκρατίας, το θέμα της υπο-εκπροσώπησης των λιγότερο ανεπτυγμένων χωρών που οδηγεί σε ανισότητα, τη διαφάνεια και ελεύθερη πρόσβαση των πολιτών σε όλα τα έγγραφα κτλ ), αλλά κυρίως προωθεί τη δημιουργία ενός παγκόσμιου χρηματοπιστωτικού οργανισμού, την επιβολή κοινού κώδικα δεοντολογίας και ενισχύει την εξουσία των υπερεθνικών οργάνων με αποτέλεσμα την απώλεια κυριαρχικών δικαιωμάτων των κρατών μελών. Για τους παραπάνω λόγους καταψηφίζω την έκθεση A8-0027/2016.
                  

Ashley Fox (ECR),
in writing. – I voted against this report because I wholly reject the notion that Member States should give up their seats in international institutions in favour of a single EU seat. If Eurozone states wish to have a single Eurozone seat that is a matter for them, but the UK will not be participating.

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – In the current international framework, the lack of coherence caused by the fragmentation and diversity of the various organisations/bodies is causing delays regarding rules and orientations agreed at international level. Therefore, I support the need to clarify the remit of each organisation and body, as well as the ways in which they operate and are financed. Moreover, I agree that improvement is needed on the coordination between the Commission and the Member States which are members of the Financial Action Task Force (FATF) on tax issues. The EU should streamline and codify its representation in multilateral organisations/bodies and the Commission should be held more directly accountable to citizens and the role of Parliament in this process must be stronger.

Kinga Gál (PPE),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, hiszen jómagam is úgy vélem, hogy a tőke szabad mozgásából következően a pénzügyi rendszer stabilitása, amely döntő jelentőségű a beruházás és a növekedés szempontjából, attól függ, hogy képesek vagyunk-e nemzetek feletti szinten elfogadott magatartási normákat és szabályokat kialakítani és azok betartását biztosítani. Tekintettel a tőkeáramlások és a pénzügyi szakmák globális jellegére, a pénzügyek keretbe foglalása a nyilvános fellépés léptékének megváltoztatása nélkül ugyanis csak csalóka ábrándnak bizonyulna. Az EU már megteremtette a pénzügyi szolgáltatások globális méretű belső piacát, amit a tőkepiaci unió hamarosan fellendít majd. Mivel a pénzügyi ágazat stratégiai fontosságú a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, ezért újra kell gondolni a többoldalú globális együttműködés kérdéseit, megerősítve az EU és az euróövezet súlyát.
                  

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, hiszen jómagam is úgy vélem, hogy a tőke szabad mozgásából következően a pénzügyi rendszer stabilitása, amely döntő jelentőségű a beruházás és a növekedés szempontjából, attól függ, hogy képesek vagyunk-e nemzetek feletti szinten elfogadott magatartási normákat és szabályokat kialakítani és azok betartását biztosítani. Tekintettel a tőkeáramlások és a pénzügyi szakmák globális jellegére, a pénzügyek keretbe foglalása a nyilvános fellépés léptékének megváltoztatása nélkül ugyanis csak csalóka ábrándnak bizonyulna. Az EU már megteremtette a pénzügyi szolgáltatások globális méretű belső piacát, amit a tőkepiaci unió hamarosan fellendít majd. Mivel a pénzügyi ágazat stratégiai fontosságú a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, ezért újra kell gondolni a többoldalú globális együttműködés kérdéseit, megerősítve az EU és az euróövezet súlyát.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del informe plenamente convencido de la necesidad de que la UE y la zona del euro puedan defender sus intereses estratégicos a nivel internacional, más teniendo presente que, actualmente, la representación europea en esas organizaciones es incoherente. Debemos avanzar de manera decidida, teniendo presente que la UE es una potencia importante en el ámbito financiero. La UE puede contribuir positivamente al nacimiento de una cooperación multilateral más equilibrada en los ámbitos económico y financiero. La UE debe contar con una sola voz en los foros y organizaciones internacionales, para defender de esta manera los intereses de la Unión y sus ciudadanos.
                  

Iratxe García Pérez (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque tiene una orientación claramente europeísta al solicitar la unificación de la representación de los Estados miembros de la Unión Europea en las instituciones financieras internacionales, tales como el Fondo Monetario Internacional o la OCDE.
                  

                     En efecto, el peso global de la Unión no puede proyectarse con efectividad si los Estados miembros siguen resistiéndose a ceder sus puestos en las organizaciones internacionales. En particular, la Eurozona debe estar representada como tal en el Fondo Monetario Internacional, al tiempo que el conjunto de Estados miembros debe concentrar en una silla europea sus acciones en los bancos de desarrollo, tales como el Banco Mundial (propuesta que, por otro lado, no recoge el informe).
                  

                     Tampoco tiene sentido que no sea el Banco Central Europeo la única institución de la Eurozona representada en el Banco de Pagos Internacionales, un asunto que habrá que abordar en el futuro.
                  

                     Asimismo, el informe recoge orientaciones importantes sobre el tipo de posiciones que la UE debe adoptar en las organizaciones internacionales en las que participa (promoción del desarrollo sostenible, lucha contra el cambio climático, promoción de los Derechos Humanos, etc.) que comparto plenamente.
                  

Eider Gardiazabal Rubial (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque tiene una orientación claramente europeísta al solicitar unificar la representación de los Estados miembros de la Unión Europea en las instituciones financieras internacionales tales como el Fondo Monetario Internacional o la OCDE.
                  

                     En efecto, el peso global de la Unión no puede proyectarse con efectividad si los Estados miembros siguen resistiéndose a ceder sus puestos en las organizaciones internacionales. En particular, la Eurozona debe estar representada como tal en el Fondo Monetario Internacional, al tiempo que el conjunto de Estados miembros debe concentrar en una silla europea sus acciones en los bancos de desarrollo tales como el Banco Mundial (propuesta que por otro lado no recoge el informe).
                  

                     Tampoco tiene sentido que no sea el Banco Central Europeo la única institución de la Eurozona representada en el Banco de Pagos Internacionales, un asunto que habrá que abordar en el futuro.
                  

                     Asimismo, el informe recoge orientaciones importantes sobre el tipo de posiciones que la UE debe adoptar en las organizaciones internacionales en las que participa (promoción del desarrollo sostenible, lucha contra el cambio climático, promoción de los Derechos Humanos, etc.) que comparto plenamente.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione del Parlamento europeo sul ruolo dell'UE nel quadro delle istituzioni e degli organi finanziari, monetari e di regolamentazione internazionali, perché credo che sia opportuna una maggiore chiarezza su chi deve prendere le decisioni a livello internazionale e particolarmente nel settore finanziario. Per quanto concerne l'Eurozona, questa esigenza è avvertita in modo ancora più stringente. Essa esprime innanzitutto un'esigenza di democrazia per l'Eurozona per difendere i propri interessi strategici.
                  

                     Fin qui abbiamo la rappresentanza degli interessi dell'Europa e dell'Eurozona, che è stata molto frammentata, e questa situazione è deplorevole data l'importanza cruciale della posta in gioco per la stabilità finanziaria e in particolare per la crescita e per l'occupazione. Contrariamente l'UE potrebbe apportare un contributo notevole alla nascita di una cooperazione multilaterale e più equilibrata in materia economica e finanziaria.
                  

                     Ho inoltre condiviso fortemente, alla luce della crisi del 2008, la necessità di rafforzare la governance economica mondiale attraverso la promozione di organismi internazionali dotati di capacità di intervento e governati da regole chiare e quindi di sviluppare una strategia concertata dell'UE all'interno degli organismi sovranazionali. Infine, ma non ultimo, la necessità di dare una voce più forte alla nascita di un approccio nuovo e inclusivo al Parlamento europeo.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich stehe ausdrücklich für mehr Transparenz in internationalen Finanztransfers und Wirtschaftsverbindungen. Dennoch habe ich gegen den Bericht über die Aufgaben der EU im Rahmen der internationalen Finanz-, Währungs- und Regulierungsinstitutionen und -gremien gestimmt, da dieser in vielen Bereichen falsche Ansätze verfolgt.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die Koordinierung der Vertretung der EU in internationalen Organisationen der komplexen Finanzbranche ist wichtig, um die Kontrolle und Effektivität zu behalten. Weiterhin kann der Einfluss des Euro-Währungsgebietes erhöht und die Bedeutung der Finanzbranche für Wachstum und Stabilität gefördert werden.
                  

Neena Gill (S&D),
in writing. – There is much in this report which is to be commended – such as strengthening the involvement of the European Parliament and calling for greater international cooperation. However, because of the amendments stating the euro is to become the currency of all Member States, and concerns about the streamlining of EU representation on international financial bodies, I voted against it.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – Le rapport souligne la grande complexité de la réglementation financière et monétaire, notamment due à un nombre important d'institutions dont la transparence et la cohérence laissent souvent à désirer. Il constate également l'échec de toutes ces institutions et de leurs décisions pour maintenir stable le système financier mondial. Perturbé par le moindre frémissement géopolitique, ce système montre ses limites et surtout ses effets avec l'austérité qui sévit désormais partout pour satisfaire quelques créanciers qui savent bien défendre leurs intérêts.
                  

                     Si le rapport propose que le Parlement européen ait des échanges réguliers avec ces institutions afin que les élus appréhendent mieux cette nébuleuse, il propose surtout des solutions qui nous orientent vers une Europe fédérale et une perte accrue de souveraineté des États membres. Refusant l'évident constat d'une zone euro inefficace à l'épanouissement des peuples, ce rapport propose plus d'Union et plus de contraintes.
                  

                     J'ai donc bien entendu voté contre ce rapport.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de este informe, que basándose en la integración económica y financiera europea actual o en curso (Unión monetaria, Unión de mercado de Capitales, Unión Bancaria, etc…) defiende que la Unión Europea tenga una representación única en los foros internacionales relacionados con asuntos financieros. Desde nuestro punto de vista, la integración económica es opuesta a una basada en la solidaridad y la redistribución y no en los mercados financieros. Pensamos además que dadas las enormes desigualdades en el interior de la Unión, es erróneo pensar que esta puede tener una voz única que represente sus intereses.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted against this report because I disagree with the references to the streamlining of the EU representation in international financial bodies and I fully reject the notion that the euro should become the currency of all Member States of the Union.

Enrique Guerrero Salom (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque tiene una orientación claramente europeísta al solicitar unificar la representación de los Estados miembros de la Unión Europea en las instituciones financieras internacionales tales como el Fondo Monetario Internacional o la OCDE.
                  

                     En efecto, el peso global de la Unión no puede proyectarse con efectividad si los Estados miembros siguen resistiéndose a ceder sus puestos en las organizaciones internacionales. En particular, la Eurozona debe estar representada como tal en el Fondo Monetario Internacional, al tiempo que el conjunto de Estados miembros debe concentrar en una silla europea sus acciones en los bancos de desarrollo tales como el Banco Mundial (propuesta que por otro lado no recoge el informe).
                  

                     Tampoco tiene sentido que no sea el Banco Central Europeo la única institución de la Eurozona representada en el Banco de Pagos Internacionales, un asunto que habrá que abordar en el futuro.
                  

                     Asimismo, el informe recoge orientaciones importantes sobre el tipo de posiciones que la UE debe adoptar en las organizaciones internacionales en las que participa (promoción del desarrollo sostenible, lucha contra el cambio climático, promoción de los Derechos Humanos, etc.) que comparto plenamente.
                  

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. The document stresses the need for enhanced international regulatory cooperation, with strong EP involvement.

Jytte Guteland, Anna Hedh, Olle Ludvigsson, Jens Nilsson och Marita Ulvskog (S&D),
skriftlig. – Vi svenska socialdemokrater ställer oss bakom de stora dragen i detta betänkande. Vi anser att det vore värdefullt om EU-länderna samordnade sig på ett mer aktivt sätt i olika ekonomirelaterade internationella organisationer. Samtidigt menar vi att samordnandet inte bör drivas för långt. Att inrätta direkt bindande mekanismer för detta ändamål skulle riskera att i alltför hög grad hämma det nationella självbestämmandet.
                  

András Gyürk (PPE),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, hiszen jómagam is úgy vélem, hogy a tőke szabad mozgásából következően a pénzügyi rendszer stabilitása, amely döntő jelentőségű a beruházás és a növekedés szempontjából, attól függ, hogy képesek vagyunk-e nemzetek feletti szinten elfogadott magatartási normákat és szabályokat kialakítani és azok betartását biztosítani. Tekintettel a tőkeáramlások és a pénzügyi szakmák globális jellegére, a pénzügyek keretbe foglalása a nyilvános fellépés léptékének megváltoztatása nélkül ugyanis csak csalóka ábrándnak bizonyulna. Az EU már megteremtette a pénzügyi szolgáltatások globális méretű belső piacát, amit a tőkepiaci unió hamarosan fellendít majd. Mivel a pénzügyi ágazat stratégiai fontosságú a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, ezért újra kell gondolni a többoldalú globális együttműködés kérdéseit, megerősítve az EU és az euróövezet súlyát.
                  

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση αυτή είναι ακόμη μια που στόχο έχει την παραπέρα συσσώρευση ισχύος στις Βρυξέλλες, αφαιρώντας το κυριαρχικό δικαίωμα των κρατών μελών να μπορούν να έχουν αντιπροσώπευση σε διεθνείς οργανισμούς. Επιδιώκει να μεταφέρει αυτή την αντιπροσώπευση στις Βρυξέλλες.
                  

                     Έχει αποδειχτεί ότι αυτή η συσσώρευση εξουσίας δεν εξυπηρετεί τα μικρά κράτη και τους λαούς, αλλά αντίθετα στοχεύει στην εξυπηρέτηση των μεγάλων και ιδιαίτερα του μεγάλου κεφαλαίου. Ως ομάδα έχουμε καταθέσει άποψη μειοψηφίας παρουσιάζοντας τις βασικές παραμέτρους τις δικής μας θέσης, Για αυτούς τους λόγους καταψηφίσαμε την έκθεση.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this report that seeks to help clarify the role of the European Union in the financial sector by examining the work of the EU within organisations of a political and technical nature. With so many international financial bodies, for example the IMF, OECD, IASB, G20 etc., all showing diversity in legal status, operating jurisdictions, internal structure, and competencies, the relationships between these bodies as well as with the EU are complex.
This report highlights this diversity and fragmentation of international financial bodies and stresses the need for clarification of roles and international regulatory cooperation. In addition, given the strategic importance of the financial sector for growth and jobs, the report calls for a review of multilateral global cooperation, giving increased importance to the EU and the euro area and also calls for the Commission to take initiatives aimed at enhancing transparency and accountability in international fora.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I voted in favour of the motion as clarification is needed of how each international organisation/body at an international level is funded along with its concerns and the ways in which they function and are financed, in order to ensure the absence of vested interests and the legality of decisions.

György Hölvényi (PPE),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, hiszen jómagam is úgy vélem, hogy a tőke szabad mozgásából következően a pénzügyi rendszer stabilitása, amely döntő jelentőségű a beruházás és a növekedés szempontjából, attól függ, hogy képesek vagyunk-e nemzetek feletti szinten elfogadott magatartási normákat és szabályokat kialakítani és azok betartását biztosítani. Tekintettel a tőkeáramlások és a pénzügyi szakmák globális jellegére, a pénzügyek keretbe foglalása a nyilvános fellépés léptékének megváltoztatása nélkül ugyanis csak csalóka ábrándnak bizonyulna. Az EU már megteremtette a pénzügyi szolgáltatások globális méretű belső piacát, amit a tőkepiaci unió hamarosan fellendít majd. Mivel a pénzügyi ágazat stratégiai fontosságú a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, ezért újra kell gondolni a többoldalú globális együttműködés kérdéseit, megerősítve az EU és az euróövezet súlyát.
                  

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – The Panama Papers have revealed, for those who may have had any doubts, the truly global nature of both financial relations and organised corruption. This in turn underlines the need for international cooperation and for the EU to play a leading role. The EU must aid international institutions in seeking out dubious dealings, whether they are carried out by criminal syndicates, Russian oligarchs or Tory politicians.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – I have voted in favour of this report that should enhance international regulatory cooperation, improve transparency and accountability in order for the EU to defend its strategic interests.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za Izvješće o ulozi Unije u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela, s obzirom da podržavam zaključke izvješća, osobito: da se iskoriste najbolje postojeće prakse na europskoj i nacionalnoj razini za izradu Europskog kodeksa ponašanja u pogledu transparentnosti, integriteta i odgovornosti; gdje se poziva na usvajanje međuinstitucijskog sporazuma u cilju formalizacije ‘financijskog dijaloga’ koji bi se trebao organizirati na zahtjev Europskog parlamenta kako bi se uspostavile smjernice glede usvajanja i usklađenosti europskih stajališta u razdoblju koje prethodi velikim međunarodnim pregovorima; gdje se poziva europske predstavnike da u međunarodnim pregovorima posvete posebnu pozornost usklađenosti i dosljednosti između međunarodnih zahtjeva i standarda i usvojenog obvezujućeg zakonodavstva EU-a; gdje se poziva europske institucije i agencije te države članice da promiču odgovornost svakog europskog predstavnika prema demokratski izabranim tijelima; gdje se poziva Komisiju da u svoj program rada uključi vanjsku dimenziju ekonomske i financijske regulacije; smatra da bi se tijekom sljedećih nekoliko godina trebalo provoditi postupno objedinjenje predstavljanja EU-a i izvan MMF-a; poziva Komisiju da zajamči da svaki prijedlog financijskog zakonodavstva EU-a bude usklađen s djelovanjima na svjetskoj razini i dr.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Malgré le constat d'échec du faible impact de la réglementation internationale sur la stabilité du secteur financier, ainsi que le délabrement de l'Union européenne, ce rapport tente de nous bercer d'illusions en présentant des vœux pieux de dialogue et de démocratie!
                  

                     Par ailleurs, il est consternant de voir que même si le rapport regrette que les intérêts divergents des États membres empêchent une cohérence entre les décisions de l'Union et celles des organismes internationaux où ils sont aussi représentés, et que les modèles financiers de ces mêmes États membres sont trop variés pour être soumis à une même réglementation, les solutions proposées restent celles de la fédéralisation de l'Union et de la mise en place de processus législatifs plus contraignants.
                  

                     L'Union et la zone euro ne sont pas fonctionnelles, il faut donc soumettre encore plus les États et les peuples au pouvoir de quelques-uns, tout en faisant croire aux citoyens qu'il s'agit d'un renforcement de la démocratie….
                  

                     J'ai voté en défaveur de ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – Seeks to extend the influence of the EU in international organisations like the IMF, OECD, G20 etc. at the expense of Member States' independence, accordingly UKIP voted against.

Ramón Jáuregui Atondo (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque tiene una orientación claramente europeísta al solicitar unificar la representación de los Estados miembros de la Unión Europea en las instituciones financieras internacionales tales como el Fondo Monetario Internacional o la OCDE.
                  

                     En efecto, el peso global de la Unión no puede proyectarse con efectividad si los Estados miembros siguen resistiéndose a ceder sus puestos en las organizaciones internacionales. En particular, la Eurozona debe estar representada como tal en el Fondo Monetario Internacional, al tiempo que el conjunto de Estados miembros debe concentrar en una silla europea sus acciones en los bancos de desarrollo tales como el Banco Mundial (propuesta que por otro lado no recoge el informe).
                  

                     Tampoco tiene sentido que no sea el Banco Central Europeo la única institución de la Eurozona representada en el Banco de Pagos Internacionales, un asunto que habrá que abordar en el futuro.
                  

                     Asimismo, el informe recoge orientaciones importantes sobre el tipo de posiciones que la UE debe adoptar en las organizaciones internacionales en las que participa (promoción del desarrollo sostenible, lucha contra el cambio climático, promoción de los Derechos Humanos, etc.) que comparto plenamente.
                  

Petr Ježek (ALDE),
in writing. – In my view it is imperative that the EU is able to speak with a united voice in international economic fora. Not only will this be more efficient, but it would allow common European goals to be prioritised in discussions in the G20, for example. Currently there are too many EU institutions and bodies as well as individual Member States which, at times, have different priorities when it comes to global economic policy. This can lead to muddled messages whereas the interest of the EU and Member States is to have a strong united voice.
In addition, I wholeheartedly agree that there should be an EU code of conduct on transparency, integrity and accountability which should guide EU representatives in international organisations. Transparency in particular is key to ensuring that citizens can be aware of the important decisions taken on an international level.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de ma collègue Sylvie Goulard concernant le rôle de l'Union dans le cadre des institutions et organes internationaux dans le domaine financier, monétaire et réglementaire. Le rapport souligne le besoin de clarifier le mandat de chaque institution ainsi que leur financement afin de mieux évaluer la légalité de leurs décisions.
                  

                     J'approuve cette résolution qui contribuera aux efforts de transparence de l'Union et permettra de maximiser la cohérence entre ses institutions et les délais d'implémentation des décisions.
                  

                     Cette résolution a été adoptée à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – Ce rapport de Madame Goulard appelle à une rationalisation de la représentation des intérêts de l'Union dans le cadre des institutions et organes internationaux dans le domaine financier, monétaire et réglementaire. Le texte propose de renforcer la coordination entre États membres, ainsi qu'une clarification de la représentation de l'Union au G20 et souhaite la formation d'une seule zone européenne dans le cadre du FMI.
                  

                     Ce rapport étant équilibré, j'ai voté en sa faveur.
                  

Ádám Kósa (PPE),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, hiszen jómagam is úgy vélem, hogy a tőke szabad mozgásából következően a pénzügyi rendszer stabilitása, amely döntő jelentőségű a beruházás és a növekedés szempontjából, attól függ, hogy képesek vagyunk-e nemzetek feletti szinten elfogadott magatartási normákat és szabályokat kialakítani és azok betartását biztosítani. Tekintettel a tőkeáramlások és a pénzügyi szakmák globális jellegére, a pénzügyek keretbe foglalása a nyilvános fellépés léptékének megváltoztatása nélkül ugyanis csak csalóka ábrándnak bizonyulna. Az EU már megteremtette a pénzügyi szolgáltatások globális méretű belső piacát, amit a tőkepiaci unió hamarosan fellendít majd. Mivel a pénzügyi ágazat stratégiai fontosságú a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, ezért újra kell gondolni a többoldalú globális együttműködés kérdéseit, megerősítve az EU és az euróövezet súlyát.
                  

Stelios Kouloglou (GUE/NGL),
in writing. – The objective of this report is the stability of the financial system, a coordinated action within the EU and a public intervention within the financial sector. I voted against this report, since I reject the creation of a global financial organisation, the establishment of one global financial and monetary organisation which will undermine national sovereignty.

Béla Kovács (NI),
írásban. - Jól hangzik, hogy az EU képviseletét a többoldalú szervezetekben, illetve testületekben észszerűbbé kell tenni és szabályokba kell foglalni azért, hogy növekedjen az Unió részvételének átláthatósága, integritása és elszámoltathatósága, valamint erősödjön a befolyása.
                  

                     Ugyanakkor ezekben a szervezeteknek az uniós tagállamok többnyire tagjai, így az a javaslat, hogy az unió is legyen tag, felülírja a tagállami érdekeket, amit nem tartok elfogadhatónak.
                  

                     A jelentés a nemzetállami mozgásteret gyakorlatilag lenullázza, egyben a nemzetközi pénztőke érdekeit szolgálja, ennek káros következményeit pedig már többször megtapasztaltuk.
                  

                     Nemzetközi pénzügyi szervezetekre valóban szükség van, de más formában.
                  

Ilhan Kyuchyuk (ALDE),
in writing. – The EU is the world's leading trading power and single market. However, I supported the resolution because the not concluded Eurozone crisis (European sovereign debt crisis) in several Eurozone Member States (Ireland, Portugal, Spain, Cyprus and Greece) proves that the EU needs assistance from the IMF. In this context, I believe that the EU should seek full membership within the IMF. Full EU membership within the IMF will ensure that the Union exploits its potential fully, protects its interests and those of all its Member States, deepens economic and monetary integration. In a long term perspective, unified external representation of the EU within the IMF will increase the importance of the EU and the euro area and will strengthen global multilateral economic and financial governance.

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport car il est fédéraliste, ce qui ne saurait surprendre de la part de Sylvie Goulard…
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Ce rapport souligne trois points essentiels. Tout d'abord il insiste sur le fait que la stabilité du système financier se décide à une échelle supranationale (de par la libre-circulation des capitaux), sur les responsabilités des acteurs, enfin, que l'Union européenne et la zone euro doivent pouvoir défendre leurs intérêts stratégiques. À partir de ce constat, il dresse une série de reproches comme le manque de transparence dans les processus de décision des institutions, mais aussi leur manque de logique et de cohérence avec le travail des autres entités internationales (États, FMI, OCDE…).
                  

                     Il pointe également la mauvaise représentation de l'UE au sein desdites entités internationales. Logiquement, en s'appuyant sur un tel constat, le rapport devrait défendre des solutions concrètes et efficaces pour pallier la situation. Or, il préconise seulement d'établir un ‘dialogue financier’ entre les États membres et les institutions européennes, et de renforcer la représentation externe de l'UE, pour aboutir à son unification. Il est clair, pourtant, que ni la fédéralisation ni la zone euro ne sont des solutions viables, et continuent seulement de bercer d'illusions les citoyens européens. J'ai donc voté contre.
                  

Juan Fernando López Aguilar (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque tiene una orientación claramente europeísta al solicitar unificar la representación de los Estados miembros de la Unión Europea en las instituciones financieras internacionales tales como el Fondo Monetario Internacional o la OCDE.
                  

                     En efecto, el peso global de la Unión no puede proyectarse con efectividad si los Estados miembros siguen resistiéndose a ceder sus puestos en las organizaciones internacionales. En particular, la Eurozona debe estar representada como tal en el Fondo Monetario Internacional, al tiempo que el conjunto de Estados miembros debe concentrar en una silla europea sus acciones en los bancos de desarrollo tales como el Banco Mundial (propuesta que por otro lado no recoge el informe).
                  

                     Tampoco tiene sentido que no sea el Banco Central Europeo la única institución de la Eurozona representada en el Banco de Pagos Internacionales, un asunto que habrá que abordar en el futuro.
                  

                     Asimismo, el informe recoge orientaciones importantes sobre el tipo de posiciones que la UE debe adoptar en las organizaciones internacionales en las que participa (promoción del desarrollo sostenible, lucha contra el cambio climático, promoción de los Derechos Humanos, etc.) que comparto plenamente.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra del presente informe debido a que transfiere poderes de representación fundamentales a la Comisión Europea que podrá tomar decisiones en diferentes foros económicos internacionales como el Fondo Monetario Internacional, OECD o el Banco Mundial en nombre de los estados miembros de la Unión Europea. La Comisión ha demostrado, especialmente en el ámbito de la política económica desarrollar políticas contrarias a la voluntad expresada por los pueblos europeos. La orientación de muchas políticas desarrolladas ha mostrado el tratamiento desigual que reciben las economías del centro y la periferia del continente. Con esta experiencia la transferencia de poderes adicionales, en este caso la representación en los foros económicos internacionales supone un detrimento de la participación democrática en las decisiones económica. Es por esto por lo que he decidido votar en contra del presente informe.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – El objetivo de este informe es dar respuesta a preguntas simples de las instituciones Europeas y los gobiernos nacionales, cuando se preguntan por los responsables de la aplicación y elaboración de las normas aplicables a las actividades del sector financiero o de la toma de ciertas decisiones. Este informe realiza un análisis de la actuación de la UE en el seno de sus organizaciones, de carácter político y técnico.
                  

                     Apoyo por tanto su aprobación, ya que considero que como consecuencia de la libre circulación de capitales, es necesario concebir y hacer respetar las normas a escala supranacional, de la misma manera que la Unión europea y especialmente la zona euro, deben ser capaces de defender sus intereses estratégicos para conseguir estabilidad financiera, crecimiento y empleo.
                  

                     Este informe aporta transparencia y ayuda a evaluar con más precisión el trabajo de las diferentes instituciones individualmente y no solo de la Unión europea en su conjunto.
                  

                     Teniendo en cuenta las consideraciones expuestas anteriormente y la importancia que representan los flujos de capitales y el sector financiero dentro de la economía mundial, voto favorablemente a su aprobación para aumentar la coordinación y transparencia de la actuación pública.
                  

Petr Mach (EFDD),
písemně. – Hlasovat jsem proti. Zpráva ukazuje nepochopení toho, jak neblahý vliv měly mezinárodní finanční instituce včetně Mezinárodního měnového fondu na ekonomiku členských států a jak přispěly k nedávným měnovým krizím. Nesouhlasím ani s tím, že by si EU měla uzurpovat větší zastoupení v nadnárodních finančních organizacích na úkor členských států.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Izvješće se bavi načinom rada EU-a u međunarodnim organizacijama koje su političke ili tehničke prirode. Konkretno, nastoji se odgovoriti na pitanja tko donosi odluke, tko upravlja financijskim aspektom u EU-u i imaju li nacionalni parlamenti utjecaja u odlukama. Za slobodno kretanje kapitala potrebno je imati stabilan financijski sustav i na supranacionalnoj razini kako bi se dalje moglo investirati i pokretati rast, dok euro i eurozona moraju biti u mogućnosti da zaštite svoje strateške interese.
                  

                     Trenutno postoji nedostatak koherentnosti kao posljedica fragmentiranosti i različitosti u organizacijama tijekom implementacije pravila i procedura. Izvješćem se predlažu dodatna pojašnjenja o prirodi rada EU-a u svakoj organizaciji i način na koji djeluje i na koji se financira, kako bi se osigurali jednaki interesi svih u EU-u, stoga sam podržala izvješće.
                  

Louis-Joseph Manscour (S&D),
par écrit. – La stabilité du système financier, décisive à l'investissement et à la croissance, dépend de la capacité à concevoir et à faire respecter des standards et des règles de conduite à l'échelle internationale.
                  

                     L'indispensable changement d'échelle ne doit pas aboutir à une dilution des responsabilités, au détriment de la légitimé démocratique. L'UE et la zone euro doivent pouvoir défendre leurs intérêts stratégiques au sein des organisations internationales (FMI, OCDE, G20, FSB, IOSCO, Comité de Bâle, IASB, etc.).
                  

                     Le texte invite ainsi l'UE à adopter un code de conduite européen relatif à la transparence et à la responsabilité, mais aussi à évaluer le mode de représentation de l'UE au G20 (problème du double siège), et à progresser vers une représentation unique de la zone euro au FMI.
                  

                     Convaincu que ces propositions devraient permettre à la fois de renforcer l'influence de l'UE au sein de ces organisations internationales et d'en rationaliser les pratiques, je vote en faveur de ce rapport.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με το ρόλο της ΕΕ στο πλαίσιο των διεθνών οικονομικών, νομισματικών και ρυθμιστικών οργανισμών και οργάνων, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην Ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 11/4/2016, καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση δεν είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport.
                  

                     Le rapport souligne l'imbrication de différents organismes internationaux dans la régulation financière internationale. Ce système complexe aboutit parfois à des législations contradictoires.
                  

                     Selon le rapport, il conviendrait donc de rendre les processus décisionnels plus transparents, et de renforcer la représentation de l'Union européenne au sein des organismes susvisés.
                  

                     Sous couvert de ‘démocratisation’ de la régulation financière, c'est une implication toujours plus importante de l'Union européenne qui est, en réalité, proposée. Le rapport regrette en effet les voix divergentes des États membres — mais ces dernières ne sont que l'expression de leurs intérêts respectifs, ainsi que de la volonté des peuples qui les composent.
                  

Gabriel Mato (PPE),
por escrito. – Estoy de acuerdo con la ponente del informe sobre el papel de la UE en el marco de las instituciones y los organismos financieros, monetarios y reguladores internacionales acerca de la importancia estratégica que reviste el sector financiero para el crecimiento y el empleo.
                  

                     Por tanto, es preciso rediseñar la cooperación mundial multilateral reforzando la influencia de la UE y de la zona del euro.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Η σημερινή παγκοσμιοποίηση έχει οδηγήσει σε σημαντική αλληλεξάρτηση των οικονομιών σε όλο τον κόσμο και έτσι οι διάφοροι διεθνείς οργανισμοί είναι εκτεθειμένοι σε κίνδυνο αποτυχίας εάν κάποιος άλλος οργανισμός αποτύχει. Παρόλο που οι οργανισμοί αυτοί έχουν δική τους ξεχωριστή διακυβέρνηση, θεωρώ ότι η ΕΕ θα πρέπει να ρυθμίζει σημαντικές πτυχές της λειτουργίας τους, έτσι ώστε να μειώνεται η πολυπλοκότητα και η απόκλιση στις πρακτικές και κατά συνέπεια να μετριάζεται ο κίνδυνος αποτυχίας τους, αποτυχία η οποία θα συμπαρασύρει μαζί της όλη την διεθνή οικονομική και νομισματική κοινότητα, όπως συνέβηκε με την πρόσφατη οικονομική κρίση.
                  

                     Μέσα από μια κοινή διακυβέρνηση, θα μπορέσει επίσης η ΕΕ να προωθήσει τις αξίες των συνθηκών της, όπως είναι η διαφάνεια, η λογοδοσία και ο εκδημοκρατισμός. Μέσα από τις αρχές αυτές, θα πρέπει να είναι ξεκάθαροι οι επιδιωκόμενοι σκοποί ίδρυσης του κάθε οργανισμού, παράλληλα με τα μέσα λειτουργίας και τις πηγές χρηματοδότησής του, συμπεριλαμβανομένων των εθελοντικών εισφορών και των δωρεών. Έτσι, θα υπάρξει εύφορο έδαφος για μείωση των κατεστημένων συμφερόντων και της νομιμότητας των αποφάσεων αυτών των οργανισμών.
                  

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – En prétendant accroitre la démocratisation et la transparence dans le domaine de la finance internationale ce texte veut au contraire que l'UE et ses états membres renoncent à toute politique en la matière. Le rapport promeut l'intégration de l'UE dans les organismes de régulation de la finance tels que le FMI en remplacement de tous les états membres.
                  

                     Ainsi l'UE ne pourrait plus parler que d'une seule voix et les situations ‘préjudiciable’ dans lesquelles ‘un représentant d'un État membre ou d'une autorité nationale développerait, dans une organisation/un organisme global, des positions contraires aux décisions législatives ou réglementaires européennes prises démocratiquement et majoritairement’ seront évitées. Et pour y parvenir le texte propose évidement la mise en place de ‘mécanismes plus contraignants’. Je vote contre ce texte qui nie la souveraineté des États.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Ce rapport reproche le manque de transparence et de dialogue institutionnels. Il faudrait un dialogue de fond entre la commission de l'économie et les organismes internationaux. Le brouillamini qui prévaut serait solvable par le dialogue et la démocratie. Je ne crois pas cette démagogie qui botte le problème en touche. La faiblesse de ce rapport vient également des conclusions qu'il tire de son analyse: les modèles des États sont trop variés et leurs intérêts trop divergents pour être régit par de mêmes règles, pourtant le texte conclut pour plus d'Europe et d'intégration.
                  

                     En conséquence j'ai voté contre.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Votei a favor do relatório sobre o papel da UE no quadro das instituições e dos organismos financeiros, monetários e reguladores internacionais.
                  

                     Partilho da posição da relatora no sentido de que é necessária uma maior coerência das políticas e coordenação entre as instituições a nível mundial, através do reforço dos princípios de legitimidade democrática, transparência, responsabilidade e integridade.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I chose to support this resolution as it helps to clarify the EU's role within several organisations. It also calls for a review of multilateral global cooperation, which could help in the defence of the EU's and the euro's strategic interests.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – La situation financière actuelle nécessite une action sur le plan européen mais surtout mondial. Or la fragmentation et la diversité des organismes internationaux dans le domaine financier ne facilitent pas la mise en place d'une véritable gouvernance mondiale. La coopération règlementaire doit donc est considérablement renforcée en assurant par exemple une meilleure coordination des politiques entre institutions mondiales.
                  

                     Des normes communes devront être instaurées. L'Union européenne doit être en pointe sur ces questions. Par sa construction elle possède un bagage lui permettant de mieux comprendre les dynamiques nécessaires qui permettront aux différents acteurs internationaux de coopérer. Nous devons être proactifs et proposer des initiatives pour répondre notamment à la transformation du système bancaire parallèle et aux risques systémiques.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Finančná kríza a jej následky trápia Európu a svet už takmer celých 10 rokov. Tieto finančné problémy vyniesli na svetlo sveta mnohé nedostatky, ktoré ostávali dovtedy pod povrchom. Takto sa napríklad ukázalo, že vo svete máme nedostatočné hospodárske a finančné riadenie a to napriek existencii takých finančných inštitúcii, ako je Medzinárodný menový fond. Únia musí nájsť jednotný prístup k medzinárodným inštitúciám, ktorých je súčasťou, a zároveň môže prispievať k ich lepšiemu fungovaniu, a to najmä svojim skúsenosťami v oblasti nadnárodnej demokracie a kontroly nad štátmi, pokiaľ ide o dodržiavanie ich záväzkov, pričom jej náročné pravidlá týkajúce sa transparentnosti a prístupu k dokumentom si môžu globálne inštitúcie brať za vzor. Samotná Európska únia je veľmocou, ale jej pozícia je veľmi krehká a musí si dať pozor, aby nestratila svoje miesto v svetovej ekonomike. Súhlasím s tvrdeniami v predloženej správe a prízvukujem, že považujem za dôležité, aby sa zlepšil ‘manažment’ Únie. S tým, prirodzene, súvisí zlepšovanie legislatívy, prehodnocovanie prijatých záväzkov, zabezpečovanie dodržiavania zmlúv, transparentnosť pri prijímaní predpisov, komunikácia so širokou verejnosťou. Ďakujem pani spravodajkyni za detailne pripravenú správu, s ktorou sa stotožňujem.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I have voted in favour of the report, which calls to enhance international regulatory cooperation, enhance transparency, accountability and democratisation – with strong involvement of the European Parliament. The remit of each organisation and body should be clarified, as well as the ways in which they operate and are financed, including voluntary contributions, gifts and donations, in order to ensure absence of vested interests and legality of decisions. The EU should streamline and codify its representation in multilateral organisations/bodies. The Commission should be held more directly accountable to citizens and the role of the Parliament in this process must be stronger. The two separate seats currently allocated to the European Council and Commission presidencies at G20 meetings should be thoroughly assessed.

Csaba Molnár (S&D),
írásban. – A Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentése kíméletlen őszinteséggel néz szembe annak következményeivel, hogy a különféle nemzetközi pénzügyi szervezetekben sem az EU-nak, sem az euróövezetnek nincs egységes képviselete. Ilyen módon Európa tényleges befolyása a pénzügyi rendszer stabilitását biztosító nemzetközi intézményekben jelentősen elmarad a lehetségestől. Minthogy a pénzügyi ágazat stratégiai fontosságú a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, ezért újra kell gondolni a többoldalú globális együttműködés kérdéseit, megerősítve az EU és az euróövezet súlyát, ehhez pedig a tagállamok egységes képviseletére van szükség a nemzetközi pénzügyi szervezetekben. Ennek megvalósulása jelentős lépés lenne a föderatív Európa felé, ezért az állásfoglalás tervezetét mély meggyőződéssel támogattam.
                  

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Parmi les propositions de ce texte, la principale appelle à avancer vers une représentation unifiée de l'UE au sein des organismes extérieurs dans le domaine financier, monétaire et réglementaire. Cela aurait pour conséquence la disparition des États. Ce rapport tente de nous bercer d'illusions en présentant des vœux pieux de dialogue et de démocratie.
                  

                     Par ailleurs, il est consternant de voir que même si le rapport regrette à juste titre que les intérêts divergents des États membres empêchent une cohérence entre les décisions de l'UE et celles des organismes internationaux où ils sont aussi représentés, les solutions proposées restent celles de la fédéralisation de l'UE et de la mise en place de processus législatifs plus contraignants. Nous votons contre.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – As economias mundiais, cada vez mais interdependentes, determinam uma imperativa adoção de estratégias concertadas mais globalizadas. A União Europeia tem de ter uma ação arquitetada em conjunto, com os objetivos e valores dos Tratados da UE, para falarmos a uma só voz nas instituições e organismos internacionais.
                  

                     Defendo que o Parlamento Europeu, enquanto órgão democrático representativo dos cidadãos europeus, assim como os parlamentos dos Estados-Membros, não podem ter uma função limitada a dar a sua anuência. Têm de ter um papel determinante no processo de tomada de decisão, que se quer mais ativo e abrangente.
                  

                     Com o despertar da crise económico-financeira, em 2008, ficou patente uma extraordinária falta de governação económica e financeira em todo o mundo e que inúmeras questões macroeconómicas requerem uma maior coordenação.
                  

                     Subscrevo a posição do relator relativamente a que todas as partes interessadas devem ter como objetivo comum a elaboração de um quadro abrangente que proporcione estabilidade financeira e a garantia de coerência entre os níveis global e local.
                  

Claude Moraes (S&D),
in writing. – Despite a number of good points, like the call for more cooperation on international level, the need for greater transparency of these international financial organisations and stronger involvement of the European Parliament, I voted against the report as Member States should not discard their own representation in international fora, furthermore increasing supranational impositions does not achieve greater democratic legitimacy.

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – L'Union européenne, qui a créé un marché intérieur des services financiers, qui possède des places financières reconnues, mais qui possède surtout une monnaie commune dans 19 États dotés de mécanismes de secours, d'organes de supervision et de résolution bancaires sans précédent, doit avoir une place prépondérante dans les institutions et organes financiers internationaux. Ce rapport vise à souligner et à renforcer le rôle de l'Union européenne dans ce secteur, notamment en luttant contre l'éparpillement européen qui ne contribue pas à défendre les intérêts stratégiques communs à tous les États membres. C'est la raison pour laquelle je l'ai soutenu.
                  

Alessia Maria Mosca (S&D),
per iscritto. – Accogliamo con favore la relazione sul ruolo dell'Unione europea nel quadro delle istituzioni e degli organi finanziari, monetari e di regolamentazione internazionali. Nella relazione vengono sottolineati alcuni aspetti essenziali in materia di transazioni finanziarie. Innanzitutto, si rimarca la necessità di una governance europea rafforzata. In ragione di questo, vengono individuate tre aree nelle quali l'Unione deve intervenire: trasparenza, assunzione di responsabilità, rappresentanza dell'UE e della zona euro. La libera circolazione di capitali, pilastro del mercato unico europeo, necessita di meccanismi di regolazione e stabilità del sistema finanziario che siano definiti a livello sovranazionale. Inoltre, è necessario che la verifica degli impegni assunti sia determinata da procedure di attuazione globali. La mancata attuazione di veritiere misure per contrastare gli illeciti, ha generato negli anni una progressiva sfiducia dei cittadini. Per questa ragione, il Parlamento europeo deve essere reso protagonista, deve riconquistare la propria centralità. I rappresentanti degli eletti insieme al resto delle istituzioni europee hanno mostrato la loro capacità di agire e istituire organismi di vigilanza, risoluzione bancaria e salvataggio, in risposta alla crisi che ha colpito il continente negli anni passati. Anche i mercati finanziari necessitano di nuova regolamentazione ed è cruciale che il Parlamento giochi un ruolo centrale nella definizione di nuove regole.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – L'Union européenne représente le premier marché mondial, le principal bailleur de fonds, le plus important donateur, et pourtant souffre d'un manque de visibilité au sein des institutions internationales. Le défaut de cohérence de la représentation de l'Union au sein de différentes institutions affecte largement notre capacité d'influence. Pour y remédier, nous appelons à la codification de la représentation pour permettre une plus grande transparence de nos positions. La Commission européenne pour sa part tend à parvenir à la représentation unique de la zone euro au sein du Fonds monétaire international. Dans la recherche de plus de visibilité, j'ai choisi de voter en faveur de ce texte.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Ha erős Európát kívánunk építeni, az átlátható, egyszerű belső szabályozások és hatékonyan működő egységes piac mellett növelnünk kell a befolyásunkat nemzetközi porondon is. Szerepünk a különböző nemzetközi intézményekben és szervezetekben nélkülözhetetlen annak érdekében, hogy növeljük az átláthatóságnak, integritásnak és az elszámoltathatóságnak a mértékét.
                  

                     Úgy vélem, jó irányban haladunk, ha proaktivitásunkról adunk tanúságot a nemzetközi kötelezettségvállalásunk terén. A szerepvállalásunk és státuszunk növelése a nemzetközi szervezetekben a béke és stabilitás elősegítését is szolgálhatja. Szavazatommal, úgy vélem, egy jó irányba mutató kezdeményezést támogattam.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Due to the financial professions and the global nature of capital flows, it would be unrealistic to attempt and regulate this sector without public initiatives. I have voted for this report that should enable the EU and the euro area to defend its strategic interests.

Dan Nica (S&D),
în scris. – Am votat pentru rezoluția Parlamentului European privind rolul UE în cadrul instituțiilor și organismelor financiare, monetare și de reglementare internaționale deoarece UE ar trebui să vorbească cu o singură voce în cadrul acestor instituții/organisme. Solicităm o mai bună coerență și coordonare politică între instituțiile internaționale prin introducerea unor standarde cuprinzătoare de legitimitate democratică, transparență, responsabilitate și integritate. Acest lucru ar trebui, printre altele, să privească: relațiile cu publicul (de exemplu accesul public la documente, dialogul deschis cu diverse părți interesate, crearea unor registre obligatorii de transparență și norme privind transparența întâlnirilor de lobby); și normele interne (de exemplu resurse umane recrutate pe baza competențelor, buna gestiune financiară, prevenirea conflictelor de interese); Subreprezentarea țărilor cel mai puțin dezvoltate în majoritatea instituțiilor și organismelor internaționale financiare, monetare și de reglementare creează un dezechilibru și, în consecință, problematicile legate de inegalități sau de finanțarea celor mai sărace țări riscă să nu fie tratate în mod corespunzător. Există, de asemenea, anumite sectoare – în special societatea civilă, IMM-urile, reprezentanții consumatorilor și reprezentanții angajaților – al căror grad de participare în procesul de consultare poate fi îmbunătățit în discuțiile la nivel internațional referitoare la organismele financiare, monetare și de reglementare.
                  

                     Considerăm că aceste organisme și sectoare ar trebui să depună eforturi pentru îmbunătățirea situației.
                  

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Importanța instituțiilor și organismelor monetare internaționale pentru economiile tuturor statelor, inclusiv ale tuturor statelor membre ale UE, este foarte mare - este lesne de înțeles - în contextul economiilor din ce în ce mai interconectate și interdependente. În acest context, prezența UE în aceste instituții și organisme internaționale, prin statele membre sau prin Comisia Europeană, capătă o importanță din ce în ce mai mare.
                  

                     Susțin opinia raportoarei, care subliniază cât de important este să existe o coordonare a pozițiilor statelor membre și cât de importantă este reprezentarea întregii UE cu o singură voce, o singură agendă de obiective și negocieri în cadrul acestor instituții și organisme internaționale. Deși acest lucru nu este mereu posibil, adoptarea unor poziții contrare UE de către un stat membru în cadrul acestor instituții și organizații poate aduce prejudicii importante întregii Uniuni.
                  

                     Am votat în favoarea acestui raport, deoarece evidențiază importanța reprezentării coerente și coordonate a economiilor UE în astfel de instituții internaționale și cere statelor membre și Comisiei Europene să lucreze în acest sens.
                  

Franz Obermayr (ENF),
schriftlich. – Ich habe mich gegen den Bericht ausgesprochen, da der Bericht auf eine weitere Kompetenzzuweisung seitens der EU bei gleichzeitiger Beschränkung der nationalstaatlichen Kompetenzen abzielt.
                  

Younous Omarjee (GUE/NGL),
par écrit. – J'ai voté contre ce rapport qui, sous couvert de promouvoir la démocratisation et la transparence, a pour objectif de pérenniser et renforcer un système monétaire et financier qui a fait preuve de son opacité et de sa responsabilité dans la crise la crise économique et financière mondiale. Si je ne suis pas contre l'idée d'une coopération réglementaire au niveau mondial, pour améliorer la transparence financière, je refuse la prise en otage de ces concepts pour en faire des textes peu ambitieux.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – Seeks to extend the influence of the EU in international organisations like the IMF, OECD, G20 etc. at the expense of Member States' independence, accordingly UKIP voted against.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – In merito alla questione in oggetto, ho votato a favore. Sono convinto che la stabilità del sistema finanziario debba essere garantita a livello europeo e le istituzioni europee hanno, pertanto, un ruolo centrale. Ciononostante, ritengo auspicabile una maggiore attenzione ai cittadini, attraverso un più saldo coinvolgimento del Parlamento europeo e dei parlamenti nazionali. Inoltre, una maggiore cooperazione a livello europeo in materia finanziaria potrà rafforzare la posizione dell'UE anche rispetto agli altri partner internazionali.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Bolja međunarodna regulatorna suradnja i intenzivnija uključenost Europskog parlamenta nužni su za postizanje bolje usklađenosti međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela. S tim u vezi potrebno je utvrditi nadležnost svake pojedine organizacije i uvesti sveobuhvatne standarde demokratske legitimnosti, transparentnosti, odgovornosti i legitimiteta. Javnost bi, smatram, trebala imati pristup dokumentima, a osoblje u globalnim institucijama trebalo bi odabirati na temelju vještina.
                  

                     Mora se omogućiti uključivanje šireg društva u međunarodne rasprave o financijskim i monetarnim tijelima, osobito predstavnike potrošača i zaposlenika. Mislim da bi EU trebala povećati svoj utjecaj u multilateralnim tijelima i biti pokretač rasprave o pitanjima poput sustavnih rizika i rizika u nastajanju koji prijete globalnom gospodarstvu.
                  

                     Podržavam u izvješću iznesene prijedloge o izradi Europskog kodeksa ponašanja, aktivnoj uključenosti nacionalnih parlamenata u nadzoru stajališta koja zauzimaju predstavnici njihovih država te većoj odgovornosti Komisije prema Europskom parlamentu. Naposljetku, stava sam kako Komisija mora biti odgovornija prema građanima kada predstavlja Uniju u međunarodnim tijelima i zato sam podržala ovo izvješće.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Le rapport constate que les intérêts divergents des États membres empêchent une cohérence entre les décisions de l'UE et celles des organismes internationaux où ils sont aussi représentés et que les modèles financiers de ces mêmes États membres sont trop variés pour être soumis à une même règlementation. Contre toute logique, au lieu de proposer une dissolution de l'union économique et monétaire inefficace et nuisible, le rapport prône au contraire la fédéralisation de l'UE et la mise en place de processus législatifs plus contraignants. Ce n'est pas ce que souhaitent les peuples et ce n'est pas non plus ce qui pourra leur permettre de retrouver la prospérité qu'ils ont perdue en grande partie par la faute de l'Union européenne. Je vote donc contre ce texte.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – U ugovorima je navedeno da svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo pristupa dokumentima institucija, tijela, ureda i agencija Unije neovisno o njihovu mediju. Raznolikost pravnih struktura te načini financiranja i funkcioniranja međunarodnih gospodarskih organizacija i tijela otežavaju cjelovito praćenje, iako je dosljednost u načinu financiranja i funkcioniranja ključna za osiguravanje ravnopravnih uvjeta tržišnog natjecanja na međunarodnoj razini. Potrebna je bolja međunarodna regulatorna suradnja uz intenzivnu uključenost Europskog parlamenta.
                  

                     Izražavam zabrinutost zbog nedostatka usklađenosti uslijed rascjepkanosti i raznolikosti organizacija i tijela te zbog kašnjenja u provedbi pravila i smjernica dogovorenih na međunarodnoj razini. Potrebna je bolja usklađenost politika i koordinacija među globalnim institucijama. Pozdravljam inicijativu da europske institucije i agencije te države članice promiču odgovornost svakog europskog predstavnika prema demokratski izabranim tijelima.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – O relatório assenta na ideia de aprofundar o poder dos organismos supranacionais, numa lógica de centralização e de subjugação do poder político ao poder económico a que nos opomos fortemente.
                  

                     Rejeitamos sem reservas esta UE, em que está comprometida a cooperação e a solidariedade entre os Estados-Membros, atacando a soberania nacional. Contrariamos em absoluto a ideia de que a análise interpares permite uma maior responsabilização dos cidadãos do que o modelo tradicional de prestação de contas democrática formal, bem como o estabelecimento de uma representação única da UE no âmbito das instituições financeiras internacionais, tolhendo a capacidade de intervenção singular dos Estados-Membros.
                  

                     Uma maior legitimidade democrática e prestação de contas não se alcançam por via da concentração e do aumento de imposições supranacionais. Cabe aos Estados-Membros fazerem-se representar nos fóruns internacionais e a cooperação regulamentar a nível mundial deve basear-se na solidariedade entre países, e não na defesa dos grandes interesses económicos e financeiros.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržao sam izvješće kolegice Sylvie Goulard o ulozi EU-a u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela. Stabilnost financijskog sustava je od presudne važnosti za dobru raspodjelu sredstava u korist rasta i zapošljavanja.
                  

                     Smatram da je potrebno razviti usklađenu strategiju EU-a unutar financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela kako bi Unija mogla zauzeti koordinirano stajalište i povećati svoj utjecaj u postupku odlučivanja. Potrebno je promicanje jedinstvenog i uključivog europskog pristupa koji bi se mogao bolje ostvariti redovitim i formaliziranim ‘financijskim dijalogom’ organiziranim u Europskom parlamentu s ciljem uspostavljanja smjernica za usvajanje europskih stajališta prije velikih međunarodnih pregovora, vodeći računa o tome da se ta stajališta obznane i da se zajamči popratno djelovanje.
                  

                     Također, vrlo je bitno aktivnije promicanje reforme međunarodnih gospodarskih i financijskih institucija od strane EU-a, kako bi njihovo djelovanje postalo demokratičnije i transparentnije, čime bi ih se približilo građanima.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Alla luce della natura globale dei flussi di capitali e delle professioni finanziarie è opportuno modificare il ruolo dell'azione pubblica nel regolamentare il settore della finanza. L'UE ha creato un mercato interno dei servizi finanziari di portata mondiale e dispone di centri finanziari riconosciuti, di un comitato incaricato di prevenire i rischi sistemici (ESRB) e può contare su una certa esperienza per quanto riguarda la democrazia sovranazionale e il controllo delle inadempienze degli Stati. Vista l'importanza strategica del settore finanziario per favorire la crescita e l'occupazione ritengo che rivedere il ruolo dell'Ue nella cooperazione multilaterale a livello globale, possa rafforzare la nostra influenza e garantire maggiormente la tutela degli interessi della zona euro. Per tutto ciò, ho votato a favore.
                  

Stanislav Polčák (PPE),
písemně. – Otevření diskuze o roli Evropské unie v systému mezinárodních finančních, měnových a regulačních orgánů a institucí je bezpochyby správným krokem k nápravě stávajícího neutěšeného stavu, kdy mnohdy docházelo k nejednotnému vystupování Unie při jednáních s nejrůznějšími mezinárodními institucemi a orgány a tím pádem i k jistému zdánlivému oslabování důvěry v naší stranu. V současnosti je tak potřeba podporovat veškeré kroky a snahy vedoucí k větší systematičnosti při diskuzích Evropského parlamentu s těmito organizacemi a institucemi vedoucích k posílení mezinárodní spolupráce v otázkách regulace. Vítám návrh na zapojení do těchto diskuzí občanské společnosti, malých a středních podniků, zástupců spotřebitelů a zaměstnanců, což bezesporu povede k lepší spolupráci napříč různými sektory.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport d'initiative portant sur la participation de l'Union européenne aux activités des organisations économiques internationales dans les domaines financier, monétaire et règlementaire. La place de l'UE dans ces institutions, qui régissent notamment la finance internationale, doit être accrue, surtout dans une optique de rationalisation de la coopération entre États membres. J'appelle à plus de cohérence dans la représentation des intérêts des États européens au sein des institutions économiques internationales, même si leur rôle doit être pleinement reconnu.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – Seeks to extend the influence of the EU in international organisations like the IMF, OECD, G20 etc. at the expense of Member States' independence, accordingly UKIP voted against.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Este relatório pretende contribuir para uma resposta através de uma análise da ação desenvolvida pela UE no seio de uma dezena de organizações de caráter político e/ou técnico e tem como ponto de partida três constatações: transparência, prestação de contas e representação da UE/da área do euro.
                  

                     O relatório verificou que, tendo em conta o caráter global dos fluxos de capitais e das profissões no domínio financeiro, é ilusório enquadrar o setor financeiro sem mudar a escala da intervenção pública. Desta forma, para fazer face a este desafio, a UE dispõe de alguns meios: criou, por exemplo, um mercado interno dos serviços financeiros de dimensão global, ao qual a União dos Mercados de Capitais irá, em breve, dar novo ânimo, e dispõe de centros financeiros reconhecidos, um comité para prevenir os riscos sistémicos e três autoridades cuja existência se tornou mais sólida.
                  

                     Atendendo à importância estratégica do setor financeiro para o crescimento e o emprego, o relatório verificou que é necessário reformular a cooperação global multilateral, conferindo mais importância à UE e à área do euro. Face ao exposto, votei a favor do presente relatório.
                  

Frédérique Ries (ALDE),
par écrit. – Ce rapport est limpide: l'action européenne dans les forums économiques et financiers internationaux doit être rationalisée, et laisser plus de place à la transparence et à la démocratie.
                  

                     Trois fondements de ce texte me paraissent particulièrement importants. Premièrement, la stabilité du système financier international dépend du respect de règles de conduite qui valent pour tous. Deuxièmement, le changement d'échelle et le caractère international de ces négociations ne sauraient justifier l'opacité ou une dilution des responsabilités. Enfin, l'UE et la zone euro doivent se donner plus que jamais les moyens de défendre leurs intérêts stratégiques.
                  

                     Ce midi, les députés ont formulé des propositions très concrètes pour que le Conseil et la Commission soient plus structurés et transparents dans leur conduite des négociations internationales au nom de l'UE. Ils ont réaffirmé la place centrale du Parlement, organe démocratique de l'Union, dans la définition des lignes directrices des positions européennes. Enfin, ils ont demandé à ce que les parlements nationaux puissent jouer pleinement leur rôle de contrôle des représentants dans les États membres.
                  

Dominique Riquet (ALDE),
par écrit. – Le rapport souligne le manque de cohérence de l'action européenne au sein des institutions et organes internationaux, dont les rôles et les responsabilités ne sont par ailleurs pas toujours clairs aux yeux des citoyens, ce qui crée un vrai problème en matière de démocratie.
                  

                     En ce sens, le rapport exige un renforcement de la coordination des démarches des membres et des institutions de l'Union européenne entreprises dans les forums internationaux, avec une place privilégiée pour le Parlement européen comme instance démocratique et de débat pour l'élaboration des positions communes, sans négliger les parlements nationaux. Est également souhaitée une plus grande cohérence des politiques menées par les institutions mondiales et l'instauration de normes complètes de légitimité démocratique, de transparence, de responsabilité et d'intégrité.
                  

                     En outre, pour peser plus conséquemment dans les délibérations internationales et sur la scène mondiale, l'UE devrait s'efforcer autant que faire se peut d'apparaître comme un acteur unique et cohérent, notamment en devenant membre à part entière des institutions économiques et financières internationales comme l'OCDE ou le FMI, ce qui n'est toujours pas le cas.
                  

                     Étant donné qu'il prône un certain nombre de solutions pour rendre l'UE un acteur de premier plan sur la scène mondiale, j'ai voté en faveur de ce texte.
                  

Robert Rochefort (ALDE),
par écrit. – Je salue l'adoption de cette résolution sur le rôle de l'Union dans le cadre des institutions et organes internationaux dans le domaine financier, monétaire et réglementaire.
                  

                     À l'heure d'une interdépendance croissante des économies, s'interroger sur la question de la gouvernance mondiale au sein des institutions et des organes internationaux, et sur le rôle de l'Union et de notre Assemblée au sein de ceux-ci, est nécessaire.
                  

                     Ce texte énumère une liste de propositions telles que la clarification des domaines de compétence, des modes de fonctionnement et de financement de chaque organisation, l'amélioration de leur représentation géographique et sectorielle. Il faut par ailleurs assurer la cohérence entre les exigences internationales et la législation européenne, la rationalisation progressive de la représentation de l'Union au-delà du seul cas du FMI, ou encore la promotion d'une feuille de route pour la création d'une organisation financière mondiale fondée sur un traité et soumise aux normes de transparence et de responsabilité les plus strictes.
                  

                     Ces propositions me semblent intéressantes, c'est pourquoi j'ai décidé d'apporter mon soutien à ce texte.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Os parlamentos nacionais e o Parlamento Europeu não podem ser reduzidos a meras assembleias de aprovação. Se bem que seja crucial dispor de uma avaliação independente dos interesses privados e políticos em causa, deve ser reatado o diálogo entre os peritos e os representantes eleitos.
                  

                     A UE e a área do euro devem ter a possibilidade de defender os seus interesses estratégicos. Em muitas organizações, a Europa está representada de uma forma, no mínimo, desordenada. Isto é tanto mais lamentável se se tiver em conta a importância dos desafios não só para a estabilidade financeira, mas, sobretudo, para o crescimento e o emprego.
                  

                     Cabe à União Europeia prestar um contributo mais forte e eficaz no que respeita à constituição de uma cooperação multilateral mais equilibrada em matéria económica e financeira. Este relatório apela ainda ao aumento da cooperação regulatória internacional, da transparência, da prestação de contas e da democratização com um forte envolvimento do Parlamento Europeu.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque tiene una orientación claramente europeísta al solicitar unificar la representación de los Estados miembros de la Unión Europea en las instituciones financieras internacionales tales como el Fondo Monetario Internacional o la OCDE.
                  

                     En efecto, el peso global de la Unión no puede proyectarse con efectividad si los Estados miembros siguen resistiéndose a ceder sus puestos en las organizaciones internacionales. En particular, la Eurozona debe estar representada como tal en el Fondo Monetario Internacional, al tiempo que el conjunto de Estados miembros debe concentrar en una silla europea sus acciones en los bancos de desarrollo tales como el Banco Mundial (propuesta que por otro lado no recoge el informe).
                  

                     Tampoco tiene sentido que no sea el Banco Central Europeo la única institución de la Eurozona representada en el Banco de Pagos Internacionales, un asunto que habrá que abordar en el futuro.
                  

                     Asimismo, el informe recoge orientaciones importantes sobre el tipo de posiciones que la UE debe adoptar en las organizaciones internacionales en las que participa (promoción del desarrollo sostenible, lucha contra el cambio climático, promoción de los Derechos Humanos, etc.) que comparto plenamente.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté ce rapport qui appelle à une rationalisation de la représentation des intérêts de l'Union européenne au sein des organisations financières internationales. Prenant acte de l'initiative de la Commission européenne d'avancer vers une représentation unique de la zone euro au FMI, le texte adopté considère que la proposition législative sur la table ne doit pas porter préjudice à la création, à terme, d'une circonscription unique pour l'UE.
                  

                     Au-delà du seul cas du FMI, une rationalisation progressive de la représentation de l'Union devrait être mise en oeuvre au cours des prochaines années, tout d'abord au moyen d'une coordination renforcée, puis, après une évaluation, d'une unification des sièges.
                  

                     Le Parlement demande, par ailleurs, et je m'en réjouis, une évaluation approfondie du double siège qu'occupent les présidences du Conseil européen et de la Commission européenne au G20, en vue de déterminer dans quelle mesure ces modalités affaiblissent la crédibilité européenne à l'extérieur.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už pranešimą dėl ES vaidmens tarptautinių finansų, pinigų ir reguliavimo institucijų ir įstaigų veikloje. Jame atspindėti esminiai Žaliųjų frakcijos prioritetai šiuo klausimu – skaidrumas, tarptautinių institucijų bendradarbiavimo ir atskaitomybės būtinybė.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Apoiei o presente relatório de iniciativa da colega Goulard relativo a uma proposta de resolução do Parlamento Europeu sobre o papel da União Europeia no quadro das instituições e dos organismos financeiros, monetários e reguladores internacionais.
                  

                     Trata-se de dar resposta, nomeadamente, a questões como ‘quem decide’, ‘quem estabelece as normas relativas à atividade do sector financeiro’ e qual ‘o papel dos parlamentos e governos nacionais’ neste âmbito.
                  

                     Subscrevo a tripartição apresentada pela relatora sobre quais deverão ser os principais vetores em que a União Europeia deverá atuar: transparência, prestação de contas e representação da União Europeia e da área do euro.
                  

                     É essencial que a União Europeia venha a desempenhar um papel mais ativo e proeminente no processo de governação económica mundial, designadamente através da adesão a organismos internacionais, e é ainda verdadeiramente importante que se encetem reformas institucionais de fundo que permitam à União Europeia alcançar uma voz forte e uma representação coerente (‘coordenação reforçada e mais eficaz’, usando as palavras da relatora) nas diversas instituições e organismos financeiros, monetários e reguladores internacionais.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport qui dresse le bilan et propose des pistes afin de renforcer le rôle de l'Union européenne dans le cadre des institutions et organes internationaux dans le domaine financier, monétaire et réglementaire. Il est nécessaire de renforcer la coopération règlementaire au niveau international, tout en demandant une forte participation du Parlement. Les domaines de compétence de chaque organisme doivent être mieux définis; et une meilleure coordination des politiques entre les institutions internationales doit être une priorité, et ce grâce à la mise en place de normes de légitimité démocratique, de transparence, de responsabilité et d'intégrité.
                  

                     J'ai soutenu ce texte parce qu'il en appelle à une plus grande codification et rationalisation de la représentation de l'UE au sein des organisations internationales et multilatérales. Il appelle à ce que l'Union européenne soit un membre à part entière des institutions économiques et financières internationales qui le permettent et d'encourager les États membres à parler d'une seule voix.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de este informe, que basándose en la integración económica y financiera europea actual o en curso (Unión monetaria, Unión de mercado de Capitales, Unión Bancaria, etc…) defiende que la Unión Europea tenga una representación única en los foros internacionales relacionados con asuntos financieros. Desde nuestro punto de vista, la integración económica es opuesta a una basada en la solidaridad y la redistribución y no en los mercados financieros. Pensamos además que dadas las enormes desigualdades en el interior de la Unión, es erróneo pensar que esta puede tener una voz única que represente sus intereses.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – He votado en contra del presente informe debido a que transfiere poderes de representación fundamentales a la Comisión Europea que podrá tomar decisiones en diferentes foros económicos internacionales como el Fondo Monetario Internacional, OECD o el Banco Mundial en nombre de los estados miembros y de los países de la Unión Europea. La Comisión ha demostrado, especialmente en el ámbito de la política económica desarrollar políticas contrarias a la voluntad expresada por los pueblos europeos. La orientación de muchas políticas desarrolladas ha mostrado el tratamiento desigual que reciben las economías del centro y la periferia del continente. Con esta experiencia la transferencia de poderes adicionales, en este caso la representación en los foros económicos internacionales supone un detrimento de la participación democrática en las decisiones económica. Es por esto por lo que he decidido votar en contra del presente informe.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – Seeks to extend the influence of the EU in international organisations like the IMF, OECD, G20 etc. at the expense of Member States' independence, accordingly UKIP voted against.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I voted against this report, ultimately because I believed that the references to the streamlining of the EU representation in international financial bodies was not the right direction that the EU should be necessarily taking, and furthermore I objected to the notion that the euro should become the currency of all Member States of the Union.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – This resolution concerns the role of the EU in the international financial world. I voted against, as it, in my opinion, doesn't respect fully the principle of subsidiarity and over-stretches the EU competences.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Pozitivno sam glasao za ovo izvješće, no ovo obrazloženje glasovanja nastaje kao kritika postojećem sustavu vrednovanja rada zastupnika u Europskom parlamentu isključivo na osnovu statističkog broja parlamentarnih aktivnosti potenciranog u Hrvatskoj, a koji zapravo ne odražava stvarnu kvalitetu i količinu rada, učinkovitost te ponajviše uspjeh zastupničkog djelovanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Formovanie EÚ a prehlbovanie vzájomnej spolupráce medzi členskými krajinami EÚ vedú k neustálemu vzniku nových, ako aj posilňovaniu kompetencií už existujúcich európskych inštitúcií a orgánov EÚ. Som presvedčená, že rastúca vzájomná závislosť medzi hospodárstvami na celom svete nás bude nútiť pristúpiť k čoraz globálnejším formám riadenia. Hospodárska a finančná kríza, ktorá vypukla v roku 2008, nám ukázala, že existuje absencia hospodárskeho a finančného riadenia vo svete, a preto je nevyhnutné vytvoriť komplexný rámec finančnej stability a zabezpečiť konzistentnosť na globálnej a miestnej úrovni. Podporila som uznesenie, pretože správa obsahuje mnoho pozitívnych ustanovení (potreba medzinárodnej regulačnej spolupráce, obava z oslabenia zodpovednosti na úkor demokracie v dôsledku globálnej koordinácie), no očakávam, že EÚ by mala zjednodušiť a kodifikovať svoje zastúpenie v multilaterálnych organizáciách/orgánoch s cieľom zvýšiť transparentnosť, integritu a zodpovednosť Únie v týchto útvaroch, jej vplyv a presadzovanie predpisov, ktoré demokraticky prijala.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno. – Zaradi posledic svetovne finančne krize in zlasti v okviru krize evroobmočja so mednarodni organi (kot na primer G20, Mednarodni denarni sklad, Baselski odbor, itd.) igrali zelo pomembno vlogo pri oblikovanju standardov in postopkov za finančno uredbo in sodelovanje, za programe finančne pomoči in na splošno za makroekonomsko politiko.
                  

                     Cilj poročila je ta, da se izda niz specifičnih priporočil Evropskega parlamenta v zvezi z udeležbo institucij EU v teh mednarodnih organih in z njihovim procesom odločanja, vključno s sprejetjem skupnega stališča EU.
                  

                     Stabilnost finančnega sistema je ključna za naložbe in rast, vendar je zaradi prostega pretoka kapitala odvisna od sposobnosti za oblikovanje in uveljavljanje standardov in pravil ravnanja na nadnacionalni ravni.
                  

                     Evropski unija in euroobmočje morata imeti možnost, da lahko učinkovito zaščitita svoje interese. Poročilo poziva globalne mednarodne institucije k preglednosti, celovitosti in odgovornosti ter spodbuja parlamentarni postopek za učinkovit ex ante in ex post nadzor stališč EU v mednarodnih organih, kot so na primer G20 Baselski odbor, FSB itd.
                  

                     Potrebno je, da se okrepi mednarodno sodelovanje, tudi z močnim sodelovanjem Evropskega parlamenta, in da pride do boljšega usklajevanja med mednarodnimi institucijami.
                  

                     Zaradi navedenega sem glasoval za poročilo.
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Mi sono espresso in senso favorevole alla relazione d'iniziativa che chiede un rafforzamento della cooperazione regolatoria internazionale, facendo il punto del ruolo dell'UE in quest'ambito ed esprimendo la necessità di un maggiore coinvolgimento del Parlamento europeo. Nell'attuale quadro internazionale in materia economia e finanziaria, la frammentazione e diversità delle varie organizzazioni e attori privati (FMI, G20, OCSE solo per citarne alcune) creano una mancanza di coerenza che sta determinando ritardi nell'azione di regolazione a livello internazionale, per esempio in materia di lotta all'evasione fiscale. Serve quindi un chiarimento delle competenze e del funzionamento delle organizzazioni coinvolte, per assicurare l'indipendenza e trasparenza delle decisioni assunte. Quanto al ruolo dell'UE nel quadro delle istituzioni e degli organi finanziari internazionali, sostengo la necessità di razionalizzare la sua presenza nelle organizzazioni multilaterali, valutando per esempio l'unificazione dei due posti assegnati nelle riunioni del G20 al Consiglio europeo e alla Commissione, per poter difendere gli interessi europei con più forza e giocare un ruolo più incisivo nelle istanze economiche e finanziarie internazionali.
                  

Ivan Štefanec (PPE),
písomne. – EÚ by sa mala silnejšie zamerať na globálnu konkurencieschopnosť finančných sektorov EÚ pri tvorbe politiky na európskej a medzinárodnej úrovni. Taktiež by sa mala usilovať o plné členstvo v medzinárodných hospodárskych a finančných inštitúciách, aby nedochádzalo k nesúdržnosti postojov EÚ a jej členských štátov. Zároveň by mala zjednodušiť a kodifikovať svoje zastúpenie v multilaterálnych organizáciách s cieľom zvýšiť transparentnosť, integritu a zodpovednosť účasti Únie v týchto útvaroch, jej vplyv a presadzovanie predpisov.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Stabilnost financijskog sustava koja utječe na dobru raspodjelu sredstava u korist rasta i zapošljavanja od zajedničkog je interesa. Ona ovisi o sposobnosti oblikovanja i provođenja standarda i pravila ponašanja na nadnacionalnoj razini. Prisutna ja raznolikost brojnih međunarodnih organizacija te je potrebno, u svrhu usklađenosti, razjasniti područja nadležnosti, pravnu prirodu odluka te jasnije definirati njihove prioritete. Upravo je zato potrebna pojačana međunarodna regulatorna suradnja sa snažnom uključenosti Europskog parlamenta. Važno je da EU preuzme aktivniju ulogu u procesu globalnog gospodarskog upravljanja te su potrebne institucionalne reforme kako bi se postiglo dosljedno zastupanje Europske unije u međunarodnim tijelima.
                  

                     Podržavam Izvješće o ulozi Unije u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela. Smatram da je bitno povećati utjecaj Unije u postupku odlučivanja unutar međunarodnih institucija s ciljem povećanja transparentnosti i demokratičnosti.
                  

Catherine Stihler (S&D),
in writing. – I voted against this report. Whilst it certainly had some agreeable elements, such as the need for greater policy coherence and coordination between global institutions, I was unconvinced on the desirability of the report in its entirety.

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Uloga EU-a u okviru međunarodnih institucija jako je bitna za stabilnost cijelog financijskog sustava. Svaka članica EU-a ima vlastiti sustav banaka i tržišta povezanih s financiranjem gospodarstva u kojima EU mora intervenirati kako bi osigurao okvir za financijsku stabilnost. Uz to, EU osigurava transparentnost i javno dostupne informacije kako bi očuvao demokratski legitimitet. Od početka krize nadzire i rješava probleme u mehanizmima banaka.
                  

                     Podržavam izvješće o ulozi Unije u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela. Smatram da donosi daljnji napredak u formiranju jedinstvenog tržišta, jačanju gospodarstva i financijskog sektora EU-a. Pomaže i smanjivanju birokracije i ubrzavanju cijelog sustava. Na taj način jača se opća povezanost među institucijama EU-a, čime se potiče i zapošljavanje što je interes građana EU-a.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Hlasoval som proti návrhu, keďže zásadne nesúhlasím s tým, že nahradenie hlasovacích práv každého členského štátu jednotným hlasovacím právom pre Európsku úniu v medzinárodných inštitúciách by prispelo k väčšej demokratickosti rozhodovania, ani s tým, že by táto zmena mala byť žiaduca.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o vlogi EU v okviru mednarodnih finančnih, monetarnih in regulativnih institucij ter organov.
                  

                     Na globalni ravni potrebujemo sodelovanje mednarodnih institucij in organov, ki mora biti pregledno in splošno usklajeno ter mora privesti več poenostavitev in preprečiti podvojene naloge.
                  

                     Potrebujemo stabilen finančni sistem, ki bo pripeljal do gospodarske rasti ter nenazadnje do novih delovnih mest.
                  

                     Podpiram poziv k jasnejši opredelitvi pristojnosti vsake organizacije oziroma organa in načinov njihovega delovanja in financiranja, vključno s prostovoljnimi prispevki, darili in donacijami, da bi preprečili osebne interese in zagotovili zakonitost odločitev.
                  

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση αυτή αφαιρεί το κυριαρχικό δικαίωμα των κρατών μελών να μπορούν να έχουν αντιπροσώπευση σε διεθνείς οργανισμούς, ενώ αντίθετα μεταθέτει αυτό το δικαίωμα στις Βρυξέλλες. Με αυτό τον τρόπο όλο και περισσότερες εξουσίες μεταφέρονται στο κέντρο της ΕΕ, ουτως ώστε να μπορούν τα συμφέροντα των μεγάλων και πλούσιων κρατών μελών να αντιπροσωπεύονται καλύτερα. Καταψηφίσαμε, γιατί ούτε τα συμφέροντα των λαών, ούτε και των μικρών κρατών, όπως η Κύπρος, εξυπηρετούνται.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η συγκεκριμένη έκθεση σχετικά με το ρόλο της ΕΕ στο πλαίσιο των διεθνών οικονομιών, νομισματικών και ρυθμιστικών οργανισμών και οργάνων, εμπεριέχει ορισμένες θετικές διατάξεις (όπως την ανησυχία για τη νόθευση των ευθυνών που αποβαίνει εις βάρος της δημοκρατίας, το θέμα της υπο-εκπροσώπησης των λιγότερο ανεπτυγμένων χωρών που οδηγεί σε ανισότητα, τη διαφάνεια και ελεύθερη πρόσβαση των πολιτών σε όλα τα έγγραφα κτλ ), αλλά κυρίως προωθεί τη δημιουργία ενός παγκόσμιου χρηματοπιστωτικού οργανισμού, την επιβολή κοινού κώδικα δεοντολογίας και ενισχύει την εξουσία των υπερεθνικών οργάνων με αποτέλεσμα την απώλεια κυριαρχικών δικαιωμάτων των κρατών μελών.
                  

József Szájer (PPE),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, hiszen jómagam is úgy vélem, hogy a tőke szabad mozgásából következően a pénzügyi rendszer stabilitása, amely döntő jelentőségű a beruházás és a növekedés szempontjából, attól függ, hogy képesek vagyunk-e nemzetek feletti szinten elfogadott magatartási normákat és szabályokat kialakítani és azok betartását biztosítani. Tekintettel a tőkeáramlások és a pénzügyi szakmák globális jellegére, a pénzügyek keretbe foglalása a nyilvános fellépés léptékének megváltoztatása nélkül ugyanis csak csalóka ábrándnak bizonyulna. Az EU már megteremtette a pénzügyi szolgáltatások globális méretű belső piacát, amit a tőkepiaci unió hamarosan fellendít majd. Mivel a pénzügyi ágazat stratégiai fontosságú a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából, ezért újra kell gondolni a többoldalú globális együttműködés kérdéseit, megerősítve az EU és az euróövezet súlyát.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a nemzetközi pénzügyi, monetáris és szabályozó intézményekben és testületekben az EU szerepét vizsgáló jelentést. Helyesnek gondolom, hogy az EU képviseletét ésszerűbbé kell tenni a többoldalú szervezetekben és szabályokba kell foglalni annak érdekében, hogy növekedjen az Unió részvételének átláthatósága, integritása és elszámoltathatósága. Az erre való törekvés valóban elősegítené az Unió befolyásának növekedését.
                  

                     Egyetértek a jelentéstevővel, mikor azt mondja, hogy károsak az Unió számára az olyan helyzetek, amelyek során egy nemzetközi szervezetben valamely tagállamot vagy nemzeti hatóságot képviselő küldöttek olyan álláspontot képviselnek, amely ellentétes a többségi határozattal demokratikusan elfogadott európai jogalkotási vagy szabályozási döntésekkel. A képviseletek között csakugyan növelni kell az összhangot, így hasznos lenne, ha a jelentés felkérésének megfelelően az Európai Bizottság – az EP bevonásával, a legjobb európai és nemzeti szintű gyakorlatokra építve az átláthatóságra, az integritásra és az elszámoltathatóságra vonatkozó európai magatartási kódexet állítana össze, amelynek célja, hogy útmutatóul szolgáljon a nemzetközi szervezetekben helyet foglaló uniós küldöttek számára.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Uniunea Europeană este în prezent una dintre principalele structuri reprezentate în cadrul instituțiilor și organismelor financiare, monetare și de reglementare internaționale. Totuși, reprezentarea sa are un caracter fragmentar, care duce la o anumită lipsă de coerență a pozițiilor Uniunii și care produce anumite întârzieri în aplicarea normelor convenite la nivel internațional.
                  

                     De asemenea, modul în care operează fiecare organizație internațională trebuie clarificat, în lumina rolului lor din ce în ce mai important în viața cetățenilor europeni, în special în ceea ce privește finanțarea, interesele și legalitatea deciziilor. În acest sens, participarea Uniunii Europene trebuie să includă un rol mai important al Parlamentului European, reprezentantul direct al cetățenilor, precum și o mai mare responsabilizare a Comisiei. De asemenea, existența a două reprezentări separate, a Consiliului și Comisiei, este de natură să inducă o serie de confuzii în privința pozițiilor instituțiilor europene și ale statelor membre, în special în cadrul reuniunilor G20.
                  

                     Pentru soluționarea acestor probleme, raportul de față propune în mod corect o cooperare consolidată în cadrul Uniunii pentru adoptarea unor poziții unitare, asigurarea unei mai mari transparențe, responsabilități și democratizări a organizațiilor internaționale cu impact economic și o implicare mai mare a Parlamentului European în acest proces.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Il est important de renforcer la coopération réglementaire au niveau mondial, avec une forte participation du Parlement européen.
                  

                     Ce texte est aussi l'occasion de s'inquiéter du manque de cohérence causé par la fragmentation et la diversité des organisations/organismes et les retards pris dans l'application des règles et des orientations adoptées au niveau international.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – A global stable financial system that formulates and enforces standards and rules of conduct at supranational level is essential for investment and growth. I voted in favour of this report, which calls for practical measures to ensure that global institutions adopt better standards of democratic legitimacy, transparency, accountability and integrity. The EU has a great role to play in the emergence of a more balanced multilateral economic and financial cooperation. I particularly agree with the initiative to establish a formal ‘financial dialogue’, and to work on coherent European positions to enhance the EU's geopolitical influence in global and financial institutions, and defending our strategic interests. The European and national parliaments need to be actively involved to ensure accountability at all levels.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Stabilnost financijskog sustava je od zajedničkog interesa svih država, uključujući i one izvan Europske unije, jer utječe na dobru raspodjelu sredstava u korist rasta i zapošljavanja, a kao što svi znamo ta stabilnost nikad nije postojala i uzrok je trenutačne krize. No, bez obzira na sve to smatram da države članice trebaju zadržati pravo djelovati samostalno i ne trebaju odustati od interesa svoje države na međunarodnim financijskim forumima u korist samo jedne države članice Europske unije.
                  

                     Vjerujem da Europska komisija ne treba predstavljati članice Europske unije i da je velik broj glasova država članica Europske unije na financijskim forumima prednost. Uloga Europske komisije je štititi interese Europske unije i njezinih građana u pogledu pitanja koja se ne mogu učinkovito riješiti na nacionalnoj razini, a u ovom slučaju nije tako, stoga držim da nadnacionalna razina kontrole financijskog sustava neće pomoći pri rješavanju trenutačne krize te sam glasovala protiv ovog izvješća.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o vlogi EU v okviru mednarodnih finančnih, monetarnih in regulativnih institucij ter organov sem podprla, saj je stabilnost finančnega sistema, ki je ključna za naložbe in rast, zaradi prostega pretoka kapitala odvisna od sposobnosti za oblikovanje in uveljavljanje standardov in pravil ravnanja na nadnacionalni ravni.
                  

                     Nujna potreba po ustrezni nadgradnji ne sme voditi v razpršitev odgovornosti v škodo demokraciji. Zlasti ne smejo nacionalni parlamenti in Evropski parlament postati le ‘prijavni uradi’.
                  

                     Če je potrebna neodvisna ocena zasebnih in političnih interesov, je treba obnoviti dialog med strokovnjaki in izvoljenimi poslanci.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de este informe, que basándose en la integración económica y financiera europea actual o en curso (Unión monetaria, Unión de mercado de Capitales, Unión Bancaria, etc…) defiende que la Unión Europea tenga una representación única en los foros internacionales relacionados con asuntos financieros. Desde nuestro punto de vista, la integración económica es opuesta a una basada en la solidaridad y la redistribución y no en los mercados financieros. Pensamos además que dadas las enormes desigualdades en el interior de la Unión, es erróneo pensar que esta puede tener una voz única que represente sus intereses.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Il s'agit dans ce texte de replacer l'Union européenne au centre des décisions prises par les grandes instances financières mondiales.
                  

                     Sont présentées plusieurs solutions idéalistes pour remettre le dialogue et la démocratie au centre des décisions financières comme par exemple impliquer davantage le Parlement européen dans les prises de décisions pour éviter des actions contraires aux intérêts européens.
                  

                     À côté de ces vœux pieux, se trouvent des solutions idéologiques fédéralistes beaucoup plus dangereuses.
                  

                     L'UE et la zone Euro ne sont d'après eux pas encore fonctionnelles; il faudrait donc soumettre toujours plus les États et les peuples au pouvoir de quelques-uns en donnant l'illusion aux citoyens d'un renforcement de la démocratie.
                  

                     J'ai donc voté contre ce texte.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – E jelentés három megállapításból indul ki: a tőke szabad mozgásából következően a pénzügyi rendszer stabilitása, amely döntő jelentőségű a beruházás és a növekedés szempontjából, attól függ, hogy képesek vagyunk-e nemzetek feletti szinten elfogadott magatartási normákat és szabályokat kialakítani és azok betartását biztosítani. Az elengedhetetlen léptékváltás nem vezethet a felelősség felhígulásához a demokrácia rovására. Különösen a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament szerepe nem szorítható le a fejlemények bólogató tudomásul vételére. Voksommal támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado en contra de este informe, que basándose en la integración económica y financiera europea actual o en curso (Unión monetaria, Unión de mercado de Capitales, Unión Bancaria, etc…) defiende que la Unión Europea tenga una representación única en los foros internacionales relacionados con asuntos financieros. Desde nuestro punto de vista, la integración económica es opuesta a una basada en la solidaridad y la redistribución y no en los mercados financieros. Pensamos además que dadas las enormes desigualdades en el interior de la Unión, es erróneo pensar que esta puede tener una voz única que represente sus intereses.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – I voted in favour of the report, which calls for transparency, integrity and accountability of global and international institutions and more importantly for a parliamentary process for an effective ex-ante and ex-post control of the positions the EU takes in opaque international bodies such as the G20, the Basel committee, the FSB, etc…

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on the EU role in the framework of international financial, monetary and regulatory institutions and bodies. The report states the importance of transparency for democracy, while, at the same time, taking into serious consideration the protecting of market-sensitive information. It equally stresses the need for enhancing international regulatory cooperation and improving policy coherence and coordination among the global institutions. The report particularly emphasises the crucial significance of the stability of the financial system and the common interests of the euro area.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Hablamos de un informe que trata de un modo global el papel de la UE en el marco tanto de las instituciones como de los organismos financieros, monetarios y reguladores internacionales. Asimismo pide medidas importantes, entre las cuales destaca la necesidad de que la Comisión desarrolle las mejores prácticas existentes a nivel europeo y nacional para desarrollar un código de conducta en transparencia e integridad así como la adopción de un acuerdo interinstitucional para desarrollar un dialogo financiero. Por todo ello considero necesario votar a su favor.
                  

Elena Valenciano (S&D),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque tiene una orientación claramente europeísta al solicitar unificar la representación de los Estados miembros de la Unión Europea en las instituciones financieras internacionales tales como el Fondo Monetario Internacional o la OCDE.
                  

                     En efecto, el peso global de la Unión no puede proyectarse con efectividad si los Estados miembros siguen resistiéndose a ceder sus puestos en las organizaciones internacionales. En particular, la Eurozona debe estar representada como tal en el Fondo Monetario Internacional, al tiempo que el conjunto de Estados miembros debe concentrar en una silla europea sus acciones en los bancos de desarrollo tales como el Banco Mundial (propuesta que por otro lado no recoge el informe).
                  

                     Tampoco tiene sentido que no sea el Banco Central Europeo la única institución de la Eurozona representada en el Banco de Pagos Internacionales, un asunto que habrá que abordar en el futuro.
                  

                     Asimismo, el informe recoge orientaciones importantes sobre el tipo de posiciones que la UE debe adoptar en las organizaciones internacionales en las que participa (promoción del desarrollo sostenible, lucha contra el cambio climático, promoción de los Derechos Humanos, etc.) que comparto plenamente.
                  

Bodil Valero (Verts/ALE),
skriftlig. – Betänkandet innehåller många positiva rekommendationer i fråga om EU:s deltagande i internationella finansiella organ – rekommendationer som skulle kunna öka transparensen och möjligheterna till ansvarsutkrävande. Vi motsätter oss dock skrivningarna om att införa bindande mekanismer för att förhindra att medlemsstater intar ståndpunkter i globala organisationer som strider mot beslut fattade inom EU. Att förhindra medlemsstaterna att göra enskilda ställningstaganden skulle undergräva staternas nationella suveränitet.
                  

Marco Valli (EFDD),
per iscritto. – La relazione affronta il tema delicato del ruolo dell'UE all'interno delle organizzazioni internazionali. Si propongono soluzioni diverse. In primo luogo si chiede la creazione di un codice di condotta europeo in materia di trasparenza volto a orientare l'azione dei rappresentanti dell'UE nelle organizzazioni internazionali e, in secondo luogo, si chiede la creazione di una rappresentanza unica per l'UE nelle organizzazioni internazionali. Questo significherebbe obbligare gli Stati membri a rispettare la volontà espressa dall'UE privando ogni libertà di azione e dissenso da scelte dettate da chi impone posizioni egemoniche. In ultimo, si chiede di creare una nuova organizzazione mondiale per la finanza, cosa che risulta difficilmente inquadrabile soprattutto a causa delle conseguenze che potrebbe comportare. Da un lato crediamo che a livello internazionale sia necessaria una maggiore cooperazione fra Stati, sia a livello di paesi dell'UE che con i diversi partner mondiali ma, dall'altro, pensiamo che la soluzione non possa essere uniformare il tutto in un modello unico. Per questo motivo ci siamo opposti dal principio a quest'approccio, che segna lo spartiacque tra chi vuole più Europa a tutti i costi e chi vuole invece un'Europa diversa, collaborativa e solidale, senza imposizioni e impostazioni tecnocratiche calate dall'alto ma autenticate democraticamente da parte dei cittadini.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Dit verslag is zeer duidelijk: het optreden van de Europese Unie in internationale economische en financiële instellingen en organen moet meer gestroomlijnd, transparanter en democratischer worden. Daarom stemde ik voor dit verslag.
                  

Paavo Väyrynen (ALDE),
kirjallinen. – Päätöslauselmaesitys EU:n roolista kansainvälisissä rahoitus-, valuutta- ja sääntelylaitoksissa ja -elimissä edistää Euroopan unionin federalistista yhdentymistä ja lisää pala palalta Euroopan rahaliiton valtaa. Kansalaisten ja jäsenvaltioiden valta vähenee ja ylikansallisten elinten valta lisääntyy. En voi kannattaa Euroopan rahaliiton nykyisen kaltaista, vaarallista kehitystä. Tästä syystä äänestin esitystä vastaan.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Apesar de o presente relatório conter disposições positivas - a necessidade de uma cooperação regulamentar à escala internacional, a preocupação com a diluição das responsabilidades em detrimento da democracia, em consequência da coordenação à escala mundial -, assenta na ideia de aprofundar o poder dos organismos supranacionais, que irão retirar ainda mais o poder político às pessoas, a que nos opomos fortemente.
                  

                     Rejeitamos sem reservas esta UE, em que está comprometida a cooperação e a solidariedade entre os Estados-Membros, bem como a respetiva soberania nacional, a ideia de que a análise interpares permite uma maior responsabilização dos cidadãos do que o modelo tradicional de prestação de contas democrática formal, com base no conceito de ‘agente e comitente’, bem como o estabelecimento de uma representação única que intervenha a uma só voz por todos os países da UE no âmbito das instituições financeiras internacionais.
                  

                     Defendemos de forma veemente que uma maior legitimidade democrática e prestação de contas não serão alcançadas aumentando as imposições supranacionais. Os Estados-Membros não devem prescindir da sua própria representação nos fóruns internacionais e a cooperação regulamentar a nível mundial deve basear-se na solidariedade entre países, e não na defesa dos grandes interesses económicos e financeiros.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Kapitalströme und Tätigkeiten in der Finanzbranche gelten längst als globalisiert, was eine Regulierung der Finanzwelt umso schwieriger macht. Der Bericht versucht die wesentlichen Probleme im Zusammenhang mit der Transparenz, der Erfüllung der Rechenschaftspflicht und der strategischen Verteidigung der Interessen der EU zu identifizieren. Dabei wird eine Verstärkung der EU-Organe gefordert, ohne aber auf die zukünftige Einflussnahme der Mitgliedstaaten und ihrer Parlamente genauer einzugehen.
                  

Daniele Viotti (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione INI sul ruolo dell'Unione europea nel contesto delle istituzioni finanziarie, monetarie e regolatrici internazionali. La relazione suggerisce una maggiore cooperazione internazionale e maggiore trasparenza con un forte partecipazione del Parlamento europeo. L'Unione europea dovrebbe ottimizzare e codificare la sua rappresentazione in organizzazioni multilaterali. Inoltre, la Commissione europea dovrebbe essere più responsabile nei confronti dei cittadini. Infine la relazione suggerisce un'attenta valutazione delle due posizioni occupate dal Consiglio europeo e dalla Commissione europea al G20. Sono fermamente convinto che queste misure siano necessarie per migliorare il sistema finanziario, monetario e regolatore internazionale.
                  

Udo Voigt (NI),
schriftlich. – Regulierung und Schaffung transparenter Strukturen sind in dieser Hinsicht wünschenswert. Es darf jedoch bezweifelt werden, dass dies durch eine Übertragung nationalstaatlicher Kompetenzen auf EU-Ebene bewerkstelligt werden kann. Daher lehne ich diesen Vorstoß ab.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Der Entschließung des Europäischen Parlaments zu den Aufgaben der EU im Rahmen der internationalen Finanz—, Währungs- und Regulierungsinstitutionen und —gremien habe ich nicht zugestimmt.
                  

                     Es ergibt keinen Sinn, die Mitgliedschaft in internationalen Gremien der EU statt den Mitgliedstaaten zu überlassen. Die EU ist mitnichten ein Gebilde mit definierbaren Eigeninteressen. Vielmehr verfolgt die EU unterschiedliche nationale Interessen ihrer Mitgliedstaaten, je nachdem, welcher von denen sich gerade durchgesetzt hat. Daher kann ein Handeln der EU den einen Mitgliedstaat privilegieren, den anderen benachteiligen. Ein Systemwechsel weg von der nationalstaatlichen Vertretung in diesen Gremien hin zu einer Vertreterrolle der EU ist daher nicht angezeigt. Die EU könnte gegebenenfalls die Rolle eines Beobachters in solchen Gremien übernehmen, wenn es sich tatsächlich um auf europäischer Ebene besser zu regelnde Sachverhalte handeln würde, sollte aber keinesfalls Stimmrecht bekommen. Der Bericht berücksichtigt keine dieser Überlegungen.
                  

Iuliu Winkler (PPE),
în scris. – Salut adoptarea Raportului din proprie inițiativă referitor la rolul UE în cadrul instituțiilor și organismelor financiare, monetare și de reglementare internaționale.
                  

                     La realizarea acestui document, raportoarea a plecat de la 3 constatări: stabilitatea sistemului financiar, element decisiv pentru investiții și creștere, depinde de capacitatea de a elabora standarde și norme de conduită și de a asigura respectarea acestora la nivel supranațional; indispensabila schimbare de scară nu trebuie să conducă la diluarea responsabilităților în detrimentul democrației; UE și zona euro trebuie să își poată apăra interesele strategice. Raportul cere statelor membre să accepte reprezentarea uniunii bancare în cadrul Comitetului de la Basel pentru supraveghere bancară, precum și o analiză profundă a situației în care Consiliul și Comisia au fiecare locul său la reuniunile G20.
                  

Marco Zanni (EFDD),
per iscritto. – Il ruolo dell'UE all'interno delle organizzazioni internazionali rappresenta una delle tematiche su cui insistono con sempre più frequenza i fautori di un'Europa federale. Alcune premesse e considerazioni espresse nel testo sono condivisibili, soprattutto laddove si denuncia una scarsa trasparenza e accountability democratica in merito al funzionamento di alcune istituzioni e organismi finanziari. Il problema sorge laddove si prospettano le soluzioni per rendere questi organismi più ‘efficienti’ e ‘democratici’. Si propone la creazione di una sorta di codice di condotta europeo in materia di trasparenza, integrità e assunzione di responsabilità, volto a orientare l'azione dei rappresentanti dell'UE nel quadro delle organizzazioni e degli organismi internazionali. Il secondo passo è costituito dalla creazione di una rappresentanza unica per l'UE in queste organizzazioni, limitando anche in questo modo le possibilità d'intervento nazionali. L'ultima proposta di rilievo sarebbe inoltre quella di creare una nuova organizzazione mondiale per la finanza, che risulta oggi difficilmente inquadrabile nelle conseguenze che tutto ciò potrebbe comportare. È evidente che a livello internazionale sia necessaria una maggiore cooperazione fra Stati, ma la soluzione non può però essere uniformare il tutto su un modello unico, che si è già dimostrato fallimentare nella sua applicazione sotto forma di moneta unica.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Neusklajenost delovanja EU v okviru mednarodnih finančnih, monetarnih in regulativnih institucij in zamude pri implementaciji pravnih aktov, dogovorjenih na mednarodni ravni, so posledica razdrobljenosti in raznolikosti različnih organizacij/organov.
                  

                     Poročilo o vlogi EU v okviru mednarodnih organih sem podprl, saj menim, da bi Unija morala racionalizirati svojo zastopanost v večstranskih organizacijah/organih, da bi povečala preglednost, integriteto in odgovornost sodelovanja v teh organih.
                  

                     Smiselno bi bilo tudi oblikovanje evropskega kodeksa ravnanja, katerega namen bo usmerjati ravnanje predstavnikov EU v mednarodnih organizacijah/organih.
                  
6.16.   Small-scale coastal fishing in regions dependent on fishing (A8-0044/2016 - Ruža Tomašić)

Dichiarazioni di voto orali


Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL). – Este informe recoge muchas de las enmiendas presentadas por mi Grupo para poner en valor y para priorizar la pesca artesanal como una actividad económica fundamental para mantener las zonas costeras y para reconocer el papel de las mujeres y la necesidad de mejorar sus condiciones de trabajo.
                  

                     A pesar de ello me he abstenido porque no tengo nada claro cuáles son las intenciones de la introducción en este informe de los apartados 34 y 35, relativos a la explotación de otros recursos en el mar y a las asociaciones público-privadas de carácter transnacional. Desde mi punto de vista, los aspectos que se recogen en estos dos apartados representan una amenaza para la pesca costera artesanal y tradicional. Por eso me he abstenido en este informe.
                  

Michela Giuffrida (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ho votato a favore di questa relazione perché la pesca tradizionale, soprattutto nelle zone costiere ed insulari è identità e stile di vita, oltre che principale fonte di sussistenza economica per migliaia di microimprese, spesso a conduzione familiare.
                  

                     È la pesca tradizionale che più manifesta sofferenza sia per l'adeguamento agli standard imposti dall'Unione europea, sia per la gestione delle quote di pesca da parte degli Stati membri, che puntualmente escludono la pesca tradizionale a favore, invece, spesso di grandi armatori. Se si vogliono effettivamente sostenere le nostre comunità e i distretti della pesca, e dobbiamo farlo, due sono le strade: prima di tutto, bisogna concedere deroghe sulla base della regionalizzazione per creare una politica della pesca che favorisca il contesto produttivo anziché ostacolarlo e, secondo punto, bisogna sostenere questi pescatori riservando loro priorità nell'attribuzione di fondi del FEAMP e aumentando progressivamente le quote attribuite ai pescatori artigianali.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL). – Señor Presidente, nos alegra que al fin un informe apoye y respalde la pesca artesanal y celebramos que incluya también un fortalecimiento del papel de la mujer, pues su trabajo ha sido siempre constantemente invisibilizado y sigue sometido a importantes brechas salariales. Eso sí, la Comisión no puede desviarse de lo considerado como sostenible, especialmente en la acuicultura. La acuicultura no se debe convertir, bajo ningún concepto, en una coartada para favorecer a las grandes empresas a costa del trabajo y el esfuerzo de los pescadores y las mariscadoras y mariscadores. Los recursos marítimo-pesqueros no son propiedad de las grandes corporaciones. Pertenecen al conjunto de la ciudadanía y especialmente a quienes tienen un vínculo profundo con ella, con la mar.
                  

                     La gente de la mar, quienes cada día luchan por mantener vivo nuestro sector pesquero en toda la cadena de valor, esa gente, sus necesidades y su medio de vida es lo que debe estar en el centro de cualquier iniciativa y de cualquier política. Espero que la Comisión tenga esto siempre claro.
                  

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētāj! Piekrastes zvejas kuģi sastāda ap 80 % no visas Eiropas Savienības dalībvalstu flotes. Vairākos reģionos tieši zvejniecība gan de facto, gan arī vēsturiski veido primāro nodarbinātības veidu.
                  

                     Tādējādi tā sastāda lielāko sfēru tajās aizņemto darba vietu ziņā. Citiem vārdiem, efektīvai regulēšanai un — kas ir absolūti svarīgi — kvalitatīvam atbalstam šajā jomā nodarbinātajiem jāieņem pirmā vieta gan dalībvalstu politikā, gan Savienības politikā.
                  

                     Atšķirībā no rūpnieciskās zvejas piekrastes mazapjoma zveja ir tieši tāda — maza apjoma — un bieži vien tiek realizēta no nelielu uzņēmumu puses vai pat arī individuālā kārtībā. Vienmēr jāņem vērā šis fakts, kad mēs kārtējo reizi izstrādājam politiku šajā jomā. Bet es nobalsoju ‘par’. Paldies!
                  

Seán Kelly (PPE). – Mr President, thank you for the opportunity to say a few words on this important topic, especially as I come from a small island country, Ireland, where coastal communities are of such vital importance to us, and also I had the privilege of doing an opinion on blue growth in the last mandate. That shows that the opportunities are there to diversify, to innovate and to create jobs in the coastal communities. Fisheries obviously are vital for them and I welcome the suggestions in this report to develop that.
Also, it can diversify into other areas. One is the whole area of sport in relation to coastal activities. This is a huge growth opportunity which must be developed. Another is fishing tourism; I was speaking to a man yesterday who told me that in the United States there were ten times more people interested in fishing than in golf. We can see how golf tourism has grown, so these are opportunities which we must help to create for our coastal communities.

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – Important though small-scale fishing is to many communities, the EU's CFP approach has too many ulterior motives in its approach so must be opposed.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La pesca costiera rappresenta, da sempre, un settore di cruciale importanza nelle politiche europee. Considerando come l'80% della flotta europea sia attualmente costituita da imbarcazioni dedite alla pesca costiera artigianale, è evidente l'enorme contributo che il settore apporta in termini di crescita economica e d'occupazione lavorativa. Nella relazione Tomasic, però, si è evidenziata la necessità di procedere a una revisione nel quadro delle misure tecniche che permetta una maggiore valorizzazione delle specificità regionali. Si incoraggiano, in tal senso, la creazione di aree marine protette e investimenti volti ad finanziare lo sviluppo di attività complementari alla pesca, che ne evidenzino il carattere polivalente e l'enorme varietà a livello regionale. Per queste ragioni ho espresso voto positivo, considerando in particolar modo l'incredibile beneficio che sia le isole sia le regioni costiere potrebbero trarre dall'introduzione di una pesca socialmente ed ecologicamente sostenibile.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque supone un importante y necesario impulso político al mantenimiento y desarrollo de la actividad pesquera a pequeña escala en las regiones dependientes de la pesca. Este informe solicita a la Comisión la elaboración de definiciones legales efectivas que permita mejorar los sistemas de apoyo a la pesca artesanal, tradicional y de pequeña escala en función de su relación con los territorios en los que se lleva a cabo y no solo en función con el tamaño y potencia de los buques. Existen muchas artes tradicionales que han sido consideradas fuera de estas definiciones por el tamaño de las embarcaciones cuando su relación con el territorio así como su impacto ambiental resulta mucho menor, por ejemplo artes como la Almadraba. Por suponer una apuesta en favor de las artes pesqueras social y ambientalmente más sostenibles he decidido votar a favor del presente informe.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – This report is a step in the right direction as it acknowledges the fact that small-scale fishing should not be categorised in the same manner as industrial, aka large-scale fishing, and thus there should be a clearer distinction. Especially as there are fundamental differences in terms of the scale of the environmental impact, sustainability and socio-economic interdependence between small-scale fisheries and communities that rely on sustainable non-industrial fishing, whereas industrial vessels and their multinational operators are not concerned with having a symbiotic relationship with any particular coastal community and their surrounding marine environments – their general concern is profiteering and maximising the detrimental exploitation of stocks.
The focus on more regionalisation and a more equitable distribution of quotas for non-industrial fisheries was something that my party would be very supportive of.
It was for these reasons that I voted in favour of this report.

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Υπερψήφισα την έκθεση για την παράκτια αλιεία, γιατί αποτελεί μια εξαιρετικά σημαντική μορφή της αλιείας στις χώρες της ΕΕ. Εγγυάται ένα υψηλό επίπεδο απασχόλησης και είναι μια κοινωνικά και περιβαλλοντικά βιώσιμη μορφή αλιείας. Για τις περισσότερες παράκτιες και νησιωτικές περιοχές, η παράκτια αλιεία είναι μια παραδοσιακή μορφή αλιείας, που αποτελεί ένα τρόπο ζωής και μια σημαντική πηγή βιοπορισμού. Περιοχές που εξαρτώνται από την παράκτια αλιεία απαιτούν ειδικά μέτρα και υποστήριξη προκειμένου να αναπτυχθούν και να εξελιχθούν. Επίσης, η παράκτια αλιεία είναι ένας από τους κύριους στόχους της Ομάδας Σοσιαλιστών και Δημοκρατών για την προστασία και τη δημιουργία θέσεων εργασίας σε μικρής κλίμακας αλιεία. Η παράκτια αλιεία εγγυάται ένα υψηλό επίπεδο απασχόλησης στις παράκτιες περιοχές και γενικά εκπροσωπεί κοινωνικά και περιβαλλοντικά βιώσιμη μορφή αλιείας. Αυτό είναι σύμφωνο με τις προτεραιότητες Ομάδας των Σοσιαλιστών και Δημοκρατών για την αλιεία.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Le rapport a principalement pour objet de trouver des revenus complémentaires aux pêcheurs artisanaux, mais ne s'attaque pas vraiment au problème de fond, à savoir que les quotas sont principalement attribués à la pêche industrielle au détriment de la pêche artisanale. Les pêcheurs artisanaux représentent 80 % des pêcheurs européens mais ne reçoivent que 20 % environ des quotas attribués par l'Union européenne. La pêche industrielle, quant à elle, s'accapare les 80 % restants.
                  

                     Toutefois, notre amendement déposé en commission, et qui demande à la Commission et aux États membres d'augmenter progressivement les quotas attribués aux pêcheurs artisanaux, a été adopté. C'est pourquoi j'ai voté pour ce rapport.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This report is based on small-scale coastal fishing. Small-scale coastal fishing is important and the EU should not be allowed to dictate to Member States how to care for these areas. More importantly this report is the usual EU cocktail of claimed data inadequacy and new measures to extend its power.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette résolution qui prend en compte les spécificités de la pêche côtière artisanale, occupant 80 % de la flotte européenne. Ce secteur économique est essentiel sur le plan économique pour le maintien et le développement des territoires côtiers et insulaires et pour l'emploi dans ces territoires.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – skatinti mažos apimties priekrantės žvejybą nuo žuvininkystės priklausomose vietovėse. Priekrantės žvejyba yra nepaprastai svarbi žvejybos forma ES šalyse, ji užtikrina didelį užimtumą ir yra tausi žvejybos forma socialiniu ir aplinkos požiūriu. 2013 m. BŽP reglamente pabrėžta ekonomikos augimo pakrančių rajonuose svarba. Pagal jį sudaromos lengvatinės prieigos galimybės mažos apimties ir tradicinę žvejybą vykdantiems žvejams 12 jūrmylių zonoje, t. y. jautriausioje ES vandenų zonoje. Siekiant palengvinti inovacijų plėtrą reikia pašalinti pripažintus trūkumus, tokius kaip nepakankamos investicijos į mokslo sritį, tinkamų duomenų apie jūras ir vandenynus stoka, nepakankamas finansavimas, privačiojo ir viešojo sektorių bendradarbiavimo trūkumas ir pan. Pastaraisiais metais daugiau investuota į jūrų ir vandenynų stebėjimo sistemas, tačiau to vis dar nepakanka. Be to, esminė problema yra tai, kad negalima pasinaudoti esamais duomenimis. Vien tik tinkamo leidimo pasinaudoti duomenimis prašymo ir gavimo procedūra yra daug laiko ir papildomų lėšų reikalaujantis dalykas. Todėl būtina spręsti pagrindines problemas, susijusias su šiuo sektoriumi: užimtumo ir pelningumo sektoriuje mažėjimas bei kova su žuvininkystės sektoriaus išstūmimu besivystančiuose regionuose.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – Important though small-scale fishing is to many communities, the EU's CFP approach has too many ulterior motives in its approach so must be opposed.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – La pêche côtière est une activité capitale pour les littoraux européens en ce qu'elle concerne près de 80 % des pêcheurs européens et qu'elle permet un haut niveau d'emploi dans les zones côtières et les régions ultrapériphériques; elle constitue de plus une forme de pêche plus respectueuse de la faune et de la flore maritimes que la pêche industrielle. C'est pourquoi j'ai soutenu ce rapport qui, grâce à la prise en compte des amendements de ma collègue Sylvie Goddyn, préconise de défendre la pêche artisanale contre la pêche industrielle – la pêche industrielle recevant 80 % des quotas de pêche de l'Union quand elle ne représente que 20 % des pêcheurs – en fournissant des possibilités de revenus complémentaires aux pêcheurs artisanaux sous forme de subventions accordées au tourisme, à la culture ou aux services environnementaux, ou encore en soutenant l'innovation technologique et les programmes de recherche scientifique concernant la pêche.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – La pêche côtière représente 80 % de la flotte européenne. Elle constitue donc une source d'emplois et de revenus extrêmement importante pour nombre de régions européennes. J'ai dès lors approuvé ce rapport qui demande notamment à la Commission de prendre en considération la petite pêche côtière dans les sociétés insulaires, de soutenir les projets innovants pour les zones côtières ou encore de prendre des mesures pour soutenir les groupes de femmes de la mer en encourageant leur participation dans tous les domaines liés à la pêche.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – Negli ultimi anni, gli introiti della pesca su piccola scala hanno subito forti contrazioni a causa dell'aumento dei costi del carburante e della riduzione del valore del pesce alla prima vendita, colpendo numerose piccole comunità di pescatori. Dalle coste della Guyana francese a quelle dell'Adriatico, la pesca costiera e insulare continua però a costituire un'importante fonte di occupazione e uno stile di vita per molti cittadini dell'Unione. L'80% della flotta europea si dedica a questa attività, insieme alla raccolta di molluschi, definendo però modalità estremamente diverse a seconda delle aree geografiche in cui essa è praticata. La relazione Tomašić, da me sostenuta, chiede alla Commissione di ricorrere alla regionalizzazione per adattare la definizione della pesca costiera alle specificità delle diverse zone, richiedendo anche di prestare particolare attenzione, nell'elaborazione delle proposte legislative, al diverso impatto che tecniche e attrezzi di pesca possono avere nelle diverse zone. L'attenzione alla pesca costiera richiede una visione complessiva all'interno delle dinamiche esistenti tra ambiente, turismo, economia e innovazione. L'economia blu si lega alle risorse dedicate all'innovazione che sono previste dal programma Orizzonte2020 che deve però essere sfruttato al meglio creando partnernariati transnazionali pubblico-privato che siano in grado di favorire la crescita delle regioni costiere.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor porque el informe habla de la necesidad de un reparto más equitativo de las cuotas que tenga en cuenta la protección del medio ambiente y la contribución de la pesca a la economía local. Esto es algo que ya establece el artículo 17 de la Política Pesquera Común, pero que España ha estado incumpliendo, tal como hemos denunciado en reiteradas ocasiones. El informe de la Comisión también reconoce que la recesión ha golpeado con fuerza a las gentes de la mar, aumentando aún más la marginación del sector; y que la diversificación y la innovación son más necesarias que nunca para la supervivencia de la pesca artesanal.
                  

                     Es un paso adelante y en la buena dirección que Europa reconozca y apoye el desarrollo de las comunidades locales cuyos medios de vida dependen sobre todo de la pesca y las actividades relacionadas con ella. Celebramos además que camine hacia el empoderamiento de las mujeres de la mar en toda la cadena de valor del sector pesquero, pues su trabajo, de vital importancia, ha estado a menudo invisibilizado y sigue sometido a brechas salariales.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai souhaité soutenir ce rapport qui se positionne en faveur de la pêche côtière artisanale, laquelle permet un haut niveau d'emploi dans les zones côtières ainsi qu'une pêche plus durable.
                  

                     Il faut savoir que, jusqu'ici, la pêche industrielle est nettement plus avantagée en termes de quotas, raison pour laquelle je salue les mesures proposées par le rapporteur dans ce rapport, puisqu'il s'agit notamment: de créer des groupes d'action locale pêche (GALP), de soutenir le développement d'activités complémentaires pour les pêcheurs, comme dans les services environnementaux ou encore le tourisme, ou encore de favoriser l'innovation technologique en matière de produits, d'équipements, de techniques, etc.
                  

                     Arrive donc la possibilité pour les pêcheurs artisanaux de recevoir des revenus complémentaires, même s'il est à déplorer que le rapport ne se soit pas attaqué au problème des quotas: rappelons que les pêcheurs artisanaux représentent 80 % des pêcheurs européens mais ne reçoivent qu'environ 20 % des quotas attribués par l'Union.
                  

Mara Bizzotto (ENF),
per iscritto. – La valorizzazione della pesca artigianale negli Stati membri e l'alleggerimento degli oneri, che ricadono sugli operatori, attraverso un miglioramento della governance regionale sono traguardi importanti. Per questi motivi ho sostenuto con voto positivo il testo.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – Este informe expone la necesidad de realizar una definición de pesca costera artesanal respetuosa con las singularidades territoriales y acorde con la nueva PPC. Propone una serie de medidas que acentúen la innovación y fomenten la diversificación económica en el sector de la pesca artesanal. En este sentido, se profundiza en la capacidad de vertebración social que tiene la pesca artesanal en determinadas comunidades y se toma en cuenta la crisis económica y social, que la afecta especialmente debido a su escasa capitalización.
                  

                     Se ha introducido el desarrollo del segmento turístico pesquero, la generación de empleo que favorezca la inclusión social, el reconocimiento y la visualización de la labor de las mujeres, la promoción de actividades pesqueras fuera de la economía informal y la necesidad de regular como enfermedad profesional determinadas patologías que sufren las mujeres que ejercen su actividad en este sector.
                  

                     Todo ello considerando la importancia que tiene garantizar la estabilidad económica y social de las comunidades costeras dedicadas a la pesca artesanal, además de los objetivos medioambientales como la conservación de los recursos pesqueros y el desarrollo de prácticas responsables y la sostenibilidad de los ecosistemas marinos costeros.
                  

                     He votado a favor.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kadangi priekrantės žvejyba yra nepaprastai svarbi žvejybos forma Europos Sąjungos (ES) šalyse. Ji ypač svarbi todėl, kad užtikrina didelį užimtumą ir yra tausi žvejybos forma socialiniu ir aplinkos požiūriu. Priekrantės žvejyba atskirose valstybėse narėse klasifikuojama ir apibrėžiama skirtingai (priekrantės, tradicinė ar nepramoninė žvejyba ir t. t.). Daugumoje pakrančių ir salų rajonų priekrantės žvejyba yra tradicinė žvejybos forma, daranti įtaką gyvenimo būdui, ir ji yra svarbus pragyvenimo šaltinis. Nuo žuvininkystės priklausantiems rajonams reikia specialių priemonių ir paramos, kad jie galėtų augti ir vystytis. ES pavyzdinė iniciatyva ‘Inovacijų sąjunga’ yra labai svarbi mėlynosios ekonomikos vystymui. Programa ‘Horizontas 2020’, kurios biudžetas apie 79 mlrd. EUR, yra didžiausia mokslinių tyrimų ir inovacijų programa. Be to, inovacijoms skirta lėšų iš ES investicijų ir struktūrinių fondų.
                  

                     Siekiant palengvinti inovacijų plėtrą reikia pašalinti pripažintus trūkumus, tokius kaip nepakankamos investicijos į mokslo sritį, tinkamų duomenų apie jūras ir vandenynus stoka, nepakankamas finansavimas, privataus ir viešojo sektorių bendradarbiavimo trūkumas ir pan.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – S poslanci smo podprli predlog resolucije Evropskega parlamenta za mali priobalni ribolov v regijah, odvisnih od ribolova.
                  

                     Zavedamo se, da priobalni ribolov obsega 80 odstotkov evropskega ladjevja in skupaj s školjkarstvom zagotavlja visoko stopnjo zaposlenosti.
                  

                     Ta oblika ribolova vsestransko vpliva na socialno dediščino in kulturne posebnosti in je v obalnih in otoških regijah tradicionalna oblika gospodarstva oz. način življenja, vir preživetja in ohranjanja delovnih mest.
                  

                     Podpora resoluciji je tako tudi zagonski ukrep, ki bo tem področjem omogočil rast in razvoj, saj daje malemu ribolovu večjo veljavo znotraj priobalnega pasu v območju 12 morskih milj, kar je okoljsko sicer najbolj občutljiv del voda EU.
                  

Biljana Borzan (S&D),
napisan. – Malo ribarstvo je izuzetno važno za obalne regije EU-a. Ključan je njegov ekonomski učinak, a ako se poštuju pravila, ono je i ekološki održiv način ribarenja. Hrvatski mali ribari, dakle osobe kojima ribolov nije primarna ekonomska djelatnost, su bili nepravedno zakinuti ukidanjem dozvola za ribolov i zato se nadam da će Komisija uvažiti poruke iz ovog dokumenta i pokrenuti zakonodavne promjene.
                  

                     Zaključno, podržavam ovaj izvještaj.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Les quotas sont principalement attribués à la pêche industrielle au détriment de la pêche artisanale. Ce rapport n'aborde pas vraiment ce problème de fond; il a principalement pour objet de trouver des revenus complémentaires aux pêcheurs artisanaux.
                  

                     Toutefois, l'amendement de Sylvie Goddyn, déposé en commission, demandant à la Commission et aux États membres d'augmenter progressivement les quotas attribués aux pêcheurs artisanaux, a été adopté.
                  

                     Par conséquent, j'ai voté pour.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che la pesca costiera rivesta un ruolo fondamentale per lo sviluppo e l'economia di zone molto vaste dell'Unione e che, pertanto, debba essere sostenuta in maniera consistente, soprattutto nello sforzo verso l'innovazione, in modo da permettere di migliorarne la redditività e la sostenibilità.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – La pesca costiera è di eccezionale importanza in alcuni paesi dell'UE. Garantisce un alto livello di occupazione ed è una forma socialmente ed ambientalmente sostenibile della pesca. Per la maggior parte delle zone costiere e insulari, la pesca rappresenta infatti un modo di vita e una significativa fonte di sostentamento. Le aree che dipendono dalla pesca costiera richiedono misure e sostegno specifici, al fine di crescere e svilupparsi. Le regioni costiere affrontano spesso declino e spopolamento, soprattutto per motivi occupazionali. Per questo motivo, il Fondo europeo per gli affari marittimi e la pesca (FEAMP) deve contribuire ad ampliare le economie costiere, investendo in raccolta di dati e promuovendo una maggiore ricerca scientifica. È necessario un cambiamento nelle leggi comunitarie per preservare attrezzi da pesca e tecniche tradizionali utilizzate per la pesca costiera e per definire un chiara differenziazione tra pesca commerciale e pesca costiera.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – La pêche côtière artisanale doit être défendue face à la pêche industrielle, d'une part parce qu'elle est créatrice d'emplois dans les zones côtières et les régions ultrapériphériques et, d'autre part, parce ce qu'elle constitue une forme plus durable de pêche. Pour sauver la pêche artisanale, le rapporteur préconise de favoriser la diversification de leurs activités: services touristiques, activités culturelles. Par ailleurs, il souligne l'importance de soutenir l'innovation technologique en matière d'équipements notamment afin qu'ils puissent accroître leur productivité.
                  

                     Ce rapport va dans le bon sens, l'objectif étant de diversifier les sources de revenus de ces pêcheurs. De plus, l'amendement qu'a déposé Sylvie Goddyn, députée européenne du groupe ENF, visant à augmenter progressivement les quotas accordés aux pêcheurs artisanaux, a été adopté. Je me suis donc prononcé en faveur de ce texte.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – Pescuitul costier reprezintă o formă de pescuit foarte importantă în statele membre ale UE, el prezentând o importanță specifică pentru că oferă un grad ridicat de ocupare a forței de muncă și reprezintă o activitate de pescuit sustenabilă din punct de vedere ecologic și social.
                  

                     Zonele de coastă și insulare care depind de pescuitul costier necesită măsuri speciale și un sprijin aparte pentru a putea favoriza atât dezvoltarea zonelor, cât și o creștere din punct de vedere economic.
                  

                     Regulamentul din 2013 și cel din 2014 privind politica economică în domeniul pescuitului au pus accent pe creșterea economică în zonele de coastă, aceste regulamente recunoscând importanța zonelor insulare din marea liberă care depind de pescuit și care trebuie sprijinite pentru a putea supraviețui și beneficia de oportunitățile necesare pentru a se putea dezvolta.
                  

                     Am acordat un vot favorabil raportului cu privire la inovarea și diversificarea pescuitului costier artizanal în regiunile dependente de pescuit pentru că este foarte important să încurajăm și să susținem statele care sunt dependente de pescuitul costier pentru realizarea unei creșteri economice atât pentru statele respective, cât și pentru UE.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto. – Buona relazione di iniziativa sulla valorizzazione della pesca artigianale (ancorché professionale) con riferimenti alla PCP e ad una governance regionale con alcuni alleggerimenti degli oneri a carico degli operatori. Voto a favore.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – Ce rapport propose des pistes pour mieux prendre en compte les spécificités de la petite pêche artisanale dans les régions dépendantes de la pêche. La pêche artisanale est pourvoyeuse d'emplois dans les zones côtières et constitue une forme de pêche socialement et écologiquement durable. Elle représente une forme de pêche et un mode de vie traditionnels et constitue une source importante de revenus. Les zones qui sont tributaires de la pêche artisanale nécessitent donc des mesures et des aides spécifiques, en particulier via le Fonds européen des affaires maritimes et de la pêche (FEAMP). Le rapport insiste également sur les spécificités de la pêche artisanale dans les régions ultrapériphériques et demande des mesures particulières. J'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione in questione perché penso che la Commissione debba sostenere progetti innovativi e disposizioni giuridiche che agevolino lo sviluppo delle regioni dipendenti dalla pesca. Occorre in particolare dare la priorità ai progetti incentrati sulla creazione e il mantenimento sostenibili dei posti di lavoro, sull'introduzione delle nuove tecnologie nella promozione e nella commercializzazione di prodotti e servizi del settore della pesca, sulla promozione del pescaturismo e della gastronomia legata ai prodotti della pesca artigianale, nonché su tutte le attività legate alla tutela dell'ambiente, allo sviluppo delle risorse rinnovabili marine e alla promozione della crescita sostenibile. Bisogna inoltre che la Commissione e gli Stati membri aumentino progressivamente le quote attribuite ai pescatori artigianali al fine di favorire questo tipo di pesca socialmente ed ecologicamente sostenibile. È anche fondamentale riservare priorità alla pesca costiera artigianale nell'assegnazione dei finanziamenti del Fondo europeo per gli affari marittimi e la pesca (FEAMP).
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – This report is a step in the right direction as it acknowledges the fact that small-scale fishing should not be categorised in the same manner as industrial, aka large-scale fishing, and thus there should be a clearer distinction. Especially as there are fundamental differences in terms of the scale of the environmental impact, sustainability and socio-economic interdependence between small-scale fisheries and communities that rely on sustainable non-industrial fishing, whereas industrial vessels and their multinational operators are not concerned with having a symbiotic relationship with any particular coastal community and their surrounding marine environments – their general concern is profiteering and maximising the detrimental exploitation of stocks.
The focus on more regionalisation and a more equitable distribution of quotas for non-industrial fisheries was something that my party would be very supportive of.
It was for these reasons that I voted in favour of this report.

David Casa (PPE),
in writing. – This is a very important report, especially to the regions that are most involved in coastal fishing. I voted in favour as it outlines proposals which could help improve the industry, help it grow and develop further. Coastal fishing is a major part of our fleet; it creates employment and is environmentally sustainable. One of the proposals mentioned in the report is the greater support for innovative projects which aim to create sustainable jobs, promote entrepreneurship and introduction of new technologies to facilitate the development of coastal regions.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La pesca costiera rappresenta l'80% della flotta dell'UE, e fornisce un gran elevato numero di posti di lavoro. La relazione afferma che la revisione del quadro delle misure tecniche deve tener conto delle specificità della pesca costiera regionale ed incoraggia l'introduzione di aree marine protette per favorire la pesca sostenibile ed agevolare la lotta contro quella irregolare. Si invita la Commissione a promuovere gli investimenti nella diversificazione dell'attività di pesca attraverso lo sviluppo di attività complementari e la polivalenza delle carriere al fine di favorire lo sviluppo del turismo. Ho votato a favore.
                  

Caterina Chinnici (S&D),
per iscritto. – L'economia delle zone costiere e insulari è fortemente legata alle attività della pesca, soprattutto quella artigianale che rappresenta per molte comunità la principale e talvolta l'unica fonte di reddito.
                  

                     La crisi economica che stiamo vivendo non ha risparmiato questo settore ed in particolare quello della piccola pesca costiera, che risente anche dell'imposizione delle misure tecniche relative alla modalità di utilizzo degli attrezzi e alle tecniche di pesca previste nel cosiddetto regolamento ‘Mediterraneo’. Per tutelare la pesca costiera è necessario procedere verso una caratterizzazione della pesca su piccola scala e per tale motivo occorre avere un quadro esaustivo e completo, senza il quale resta alto il rischio di assumere decisioni non rispondenti alle caratteristiche del settore. Prima di procedere alla revisione della normativa esistente occorrono dati per disegnare azioni ed interventi adatti alle esigenze locali e per tracciare il percorso per una pesca costiera sostenibile da un punto di vista biologico, ambientale, sociale ed economico.
                  

                     Essendo quella della piccola pesca un'attività legata alle tradizioni locali, avviare piani per la loro salvaguardia e sviluppare attività complementari compatibili con le vocazioni del territorio, come il turismo nautico o la pesca ricreativa, potrebbe contribuire al rilancio di queste aree. Per questi motivi ho votato a favore.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και θυμίζουμε πως η παράκτια αλιεία είναι μια εξαιρετικά σημαντική μορφή αλιείας στις χώρες της ΕΕ. Διασφαλίζει ένα υψηλό επίπεδο απασχόλησης, και είναι μια κοινωνικά και περιβαλλοντικά βιώσιμη μορφή αλιείας.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Ψηφίσαμε σήμερα την έκθεση σχετικά με την αλιεία μικρής κλίμακας σε περιοχές που εξαρτώνται από αυτή. Η έκθεση αυτή αφορά ζητήματα περιβαλλοντικής, οικονομικής αλλά και κοινωνικής φύσεως. Καθώς αναφέρεται σε συγκεκριμένο τομέα της αλιείας, περιέχει εξειδικευμένες προτάσεις και επιτυγχάνει να εστιάσει σε ζητήματα προστασίας του περιβάλλοντος, αλλά και ορθών πρακτικών σε ο,τι έχει να κάνει με τη θαλάσσια πανίδα και την υπερεκμετάλλευση συγκεκριμένων περιοχών. Ως εκ τούτου, υπερψήφισα την έκθεση καθώς θεωρώ πως αποτελεί ένα θετικό βήμα.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – Ho votato a favore di questa relazione in quanto non solo si presenta a tutela della pesca costiera ma anche pone solide basi per il suo sviluppo. Questa relazione infatti si propone di regionalizzare la regolamentazione per la pesca costiera adattandola caso per caso, paese per paese. Ritengo che sia un progresso importante questo perché a mio avviso permette a tale pratica di svilupparsi in maniera adeguata nel rispetto totale dei singoli paesi e delle singole specificità che questa attività richiede. Ho votato inoltre a favore perché ritengo che la pesca costiera non solo garantisca un elevato livello di occupazione ma sia anche una forma socialmente e ambientalmente sostenibile della pesca. Penso quindi che sia fondamentale potenziare tale attività, regionalizzando la sua regolamentazione, perché piena di effetti esterni positivi non soltanto in termini di coesione sociale ed economica ma anche di tutela ambientale e di sviluppo infatti sono dell'idea che il suo potenziamento potrebbe determinare un aumento occupazionale come anche una maggiore redditività del settore.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – Coastal fishing ensures high levels of employment in depopulated areas. Areas depending on this form of employment need specific measures and support so they can develop and grow. Shortcomings must be acknowledged, particularly in terms of investment in science and the lack of data on seas and oceans. The monitoring of seas and oceans, although improved, is still not sufficient. Data is difficult to access and the procedure for doing so is time-consuming and costly. Tourism, culture and artistic activities could be used to diversify the fisheries sector, thus ensuring its continuation. Activities which tie into renewable energy and environmental protection must be accessed to provide a sustainable future for the fisheries sector.

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – Important though small-scale fishing is to many communities, the EU's CFP approach has too many ulterior motives in its approach so must be opposed.

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – I support the key objective to fund activities that are socially, environmentally and economically viable and capable of creating employment, particularly for young people and women. This is a challenge which is not easy to overcome. Making marine aquaculture compatible and complementary with coastal fishing often presents issues which affect people's living. This entails long-term support for sustainable growth for all marine and maritime sectors, acknowledging the importance of seas and oceans as the powerhouses which generate employment and create employment in the coastal regions.
Malta has approximately 90% of its commercial vessels less than 12 m in length and more than half of them are of a traditional design, mainly ‘Luzzu’ and ‘Kajjik’ which operate mainly in coastal waters. Some coastal and island regions are facing a significant economic decline of such fleets, which is resulting in depopulation and the exodus of their inhabitants, who seek opportunities in areas offering better prospects for employment and education.

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque supone un importante y necesario impulso político al mantenimiento y desarrollo de la actividad pesquera a pequeña escala en las regiones dependientes de la pesca. Este informe solicita a la Comisión la elaboración de definiciones legales efectivas que permita mejorar los sistemas de apoyo a la pesca artesanal, tradicional y de pequeña escala en función de su relación con los territorios en los que se lleva a cabo y no solo en función con el tamaño y potencia de los buques. Existen muchas artes tradicionales que han sido consideradas fuera de estas definiciones por el tamaño de las embarcaciones cuando su relación con el territorio así como su impacto ambiental resulta mucho menor, por ejemplo artes como la Almadraba. Por suponer una apuesta en favor de las artes pesqueras social y ambientalmente más sostenibles he decidido votar a favor del presente informe.
                  

Andrea Cozzolino (S&D),
per iscritto. – In alcuni territori insulari, la pesca artigianale e tradizionale rappresenta una importante, se non la principale, fonte di reddito a livello locale rendendo queste regioni estremamente dipendenti da tale tipo di pesca. Sebbene a livello europeo ci sia una politica comune della pesca, ormai consolidata, la Commissione non ha tenuto sufficientemente conto delle specifiche caratteristiche socioeconomiche dei territori dipendenti dalla pesca artigianale e tradizionale. Pertanto sembra essenziale prestare maggiore attenzione a questo tipo di pesca, che peraltro si rivela essere socialmente e ecologicamente più sostenibile. Ho votato in favore della risoluzione del Parlamento europeo, affinché la Commissione prenda in considerazione le particolarità e le caratteristiche socioeconomiche dei territori dove la pesca tradizionale e artigianale rappresenta un settore economico chiave.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – Când discutăm despre pescuitul din zonele de coastă și insulare, discutăm despre un mod de viață și chiar despre o sursă de venit care asigură traiul. Acestea necesită măsuri speciale și un sprijin aparte, pentru a favoriza dezvoltarea și creșterea economică. Am votat pentru modificarea legislației existente, protejând astfel pescuitul în zonele de coastă si insulare.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Rybołówstwo przybrzeżne stanowi niezmiernie ważną formę rybołówstwa w państwach członkowskich. Na większości obszarów przybrzeżnych i wyspiarskich rybołówstwo przybrzeżne jest tradycyjną formą rybołówstwa stanowiącą sposób na życie i ważne źródło utrzymania. Aby zapewnić wzrost i rozwój obszarów uzależnionych od rybołówstwa przybrzeżnego, wymagane są specjalne środki i wsparcie.
                  

                     W sprawozdaniu wzywa się Komisję do podjęcia intensywniejszych działań na rzecz ochrony łodziowego rybołówstwa przybrzeżnego w regionach zależnych od rybołówstwa oraz do przyjęcia definicji tradycyjnego łodziowego rybołówstwa przybrzeżnego zgodnej ze specyficznymi cechami różnych regionów. Sprawozdanie dotyczy również sposobów, dzięki którym dywersyfikacja i innowacje mogłyby pomóc regionom przybrzeżnym. Dokonano w nim także analizy sposobu dywersyfikacji struktury gospodarczej regionów przybrzeżnych dzięki Europejskiemu Funduszowi Morskiemu i Rybackiemu (EFMR). Sprawozdawczyni podkreśla znaczenie innowacji i badań naukowych dla regionów przybrzeżnych.
                  

                     Z uwagi na zawartość dokumentu oraz jego charakter poparłem go w głosowaniu.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative présente une stratégie de développement de l'économie bleue. Il énonce les principaux enjeux pour le secteur de la pêche, à savoir le déclin de l'emploi, de la rentabilité et la lutte contre la marginalisation du secteur de la pêche dans les régions en voie de développement. Considérant que le secteur européen de la pêche doit trouver de nouvelles ressources afin de se restructurer et gagner en efficacité, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur l'innovation et la diversification de la pêche côtière artisanale dans les régions dépendantes de la pêche. Ce rapport encourage la création de nouvelles entreprises innovantes dans les régions qui dépendent de la pêche, ce qui est primordial pour le développement et la croissance de la pêche côtière traditionnelle.
                  

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. – La pêche côtière artisanale représente 80 % de la flotte européenne et de nombreux emplois dans les zones côtières, insulaires et ultrapériphériques. Ce secteur doit donc être protégé et encouragé, en prenant en compte ses spécificités régionales et territoriales.
                  

                     C'est pourquoi il est important que l'Union européenne dote le secteur de la pêche côtière artisanale d'une règlementation adaptée et promeuve des projets innovants assurant le développement économique et durable des régions côtières, insulaires et ultrapériphériques.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – La pêche côtière est pratiquée par 80 % des pêcheurs européens, participant d'un haut niveau d'emploi, notamment dans les régions ultrapériphériques. Pourtant, ses pêcheurs ne reçoivent que 20 % des quotas attribués par l'Union, alors qu'il s'agit d'une forme plus durable de pêche. Au lieu d'une remise en cause du système, ce texte se bornait à trouver des revenus complémentaires aux pêcheurs artisanaux. Or, l'amendement de ma collègue Sylvie Goddyn, demandant à la Commission et aux États membres d'augmenter progressivement les quotas des pêcheurs artisanaux, a été adopté. C'est pourquoi j'ai voté pour ce rapport.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепих този доклад, защото съм съгласен, че крайбрежният риболов е важна форма на риболов в страните от ЕС. Той гарантира високо равнище на заетост и е социално и екологично устойчив начин на риболов. Смятам, че Комисията трябва да вземе мерки за защита на непромишления крайбрежен риболов в регионите, зависещи от него за своето препитание, и освен това смятам, че е от особено значение да се вземат под внимание особеностите на различните региони при определянето на позволения мащаб на риболов.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – Az Európai Néppárt frakciójának iránymutatásával összhangban szavazatommal támogattam a Tomašić-jelentés elfogadását.
                  

                     A Föld tengereinek 30%-a túlhalászott, a tengeri halállományok veszélybe kerültek. Ezért érthető, hogy a tengeri halállományok fenntartása érdekében az Európai Unió a tengeri halászat megfelelő korlátozására kényszerül. Tehát folyamatosan és jelentősen csökken a kihalászott tengeri halmennyiség. Ezért a közös halászati politikának jóval nagyobb figyelmet kell fordítania a fenntartható haltenyésztésre, vagyis az akvakultúrára, kiemelten pedig az édesvízi haltenyésztésre.
                  

                     A magyarországi halastavak jelentős része Natura 2000 területen fekszik. Ezek a halgazdaságok semmilyen veszélyt sem jelentenek e területek természeti értékeire. Sőt, sok esetben éppen a zárt rendszerű halastavainknak köszönhetőek az általuk létrehozott, illetve megőrzött egyedi vizes élőhelyi társulások. Következésképpen, az édesvízi akvakultúrát kell előtérbe helyezni és minél nagyobb mértékű uniós támogatásban részesíteni. Továbbá ezt a területet meg kell szabadítani az indokolatlanul szigorú és felesleges fenntarthatósági előírásoktól, amelyek csak a tengeri halászat és akvakultúra esetében indokoltak.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote pour: le rapport a principalement pour objet de trouver des revenus complémentaires aux pêcheurs artisanaux.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório incide sobre as pequenas comunidades piscatórios, a pesca costeira artesanal e os fatores para a sua proteção e desenvolvimento, num contexto fortemente industrializado. O relatório refere e defende a promoção de regulamentação e legislação específicas, instrumentos de financiamento e de transferência de tecnologia e de saber-fazer, a regionalização da Política Comum das Pescas (PCP), uma distribuição das quotas mais equitativa, a proteção do ambiente e do valor da diversidade socioeconómica, o desenvolvimento da economia do mar com o envolvimento dos agentes, o desenvolvimento de políticas de género que reforcem a emancipação económica e social das mulheres, o reforço da aquacultura sustentável, a criação de emprego e a melhoria das condições laborais e do cumprimento de direitos.
                  

                     De um modo geral, nas suas abordagens e propostas, o relatório vai no sentido das nossas posições, pelo que votámos favoravelmente.
                  

                     Nesta ocasião, não podemos todavia deixar de lembrar o relatório aprovado na anterior legislatura sobre a pequena pesca costeira e a pesca artesanal, pelo qual fomos responsáveis, contendo recomendações para melhorar a situação deste segmento específico da frota pesqueira, com forte prevalência em Portugal. Na sua maioria, estas recomendações permanecem válidas, mas infelizmente não saíram do papel.
                  

                     Ademais, a nova PCP veio degradar um quadro já de si difícil e precário.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho votato a favore della relazione visto il ruolo fondamentale che la pesca costiera riveste come fonte di sostentamento e di sviluppo per molte regioni dell'Ue. Come già riconosciuto nei precedenti regolamenti sulla politica comune sulla pesca, e sul Fondo europeo degli affari marittimi, queste zone richiedono di ulteriore sostegno che favorisca una crescita sostenibile dal punto di vista economico e ambientale. In particolare, ritengo positivo il fatto che la relazione prenda in considerazione la possibilità di utilizzare strumenti che rendano possibile la messa in atto di attività complementari alla tradizionale pesca quali la ristorazione, i servizi ambientali, le attività culturali legate alle pesca e il turismo legato alla pesca sportiva. Esprimo il mio apprezzamento per la raccomandazione riguardante la necessità che la legislazione tuteli e valorizzi le diverse pratiche di pesca costiera, tenendo conto delle peculiarità delle singole zone interessate, sostenendo in particolare i pescatori operanti su piccola scala.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour as the report is positive overall.

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Voto a favore della relazione perché valorizza e sostiene la pesca artigianale prevedendo anche alcuni alleggerimenti degli oneri a carico degli operatori.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Συμφωνώ και υπερψηφίζω την έκθεση καθώς προωθεί μία πιο ρεαλιστική και βιώσιμη μορφή αλιείας, βασισμένη στην παράδοση και την τοπική κοινωνία μακριά από την βιομηχανοποίηση αυτού του επαγγέλματος. Ο συνδυασμός της αλιείας με την παράδοση, τον τουρισμό και διάφορες άλλες δραστηριότητες μπορούν να προσφέρουν πολλαπλάσια ωφελήματα στις συγκεκριμένες κοινωνίες.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – Coastal fishing is an exceptionally important form of fishing in EU countries. It guarantees a high level of employment and is a socially and environmentally sustainable form of fishing. For most coastal and island areas, coastal fishing is a traditional form of fishing that forms a way of life and a significant source of livelihood. Areas which depend on coastal fisheries require specific measures and support in order to grow and develop.
The report looks at how innovation and diversification can help coastal regions dependent on fishing to survive. Not only is coastal fishing a way of life for many communities, but for islands and coastal areas it can also provide a number of people's livelihoods. Coastal regions face decline and depopulation as people move elsewhere to find work.
I supported the report as I believe it will protect and create jobs in small-scale, artisanal fisheries. Coastal fishing guarantees a high level of employment in coastal areas and generally represents a socially and environmentally sustainable form of fishing.

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Jóváhagyom a part menti halászatról szóló jelentést. Minden olyan ügyet támogatok, ami pozitívan befolyásolja a munkahelyteremtést, a jelen fő európai kihívását. Ez a terület a halászaton belül különös fontossággal bír, mivel munkahelyeket teremt és egy szociálisan és környezetügyileg fenntartható formája a halászatnak. Emellett hagyományos formája is a halászatnak, amelyet támogatnunk kell a fennmaradása és fejlődése érdekében.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del informe consciente de la importancia de la pesca en muchos Estados de la UE, ya que emplea a un gran número de ciudadanos y representa en sí misma una actividad social y ambientalmente sostenible. La pesca costera representa una forma tradicional de pesca que constituye una fuente importante de sustento, por lo que las zonas que dependen de este tipo de pesca requieren de medidas específicas de apoyo y con el fin de desarrollarse. Debemos apostar por la innovación para el desarrollo de la economía azul.
                  

                     En los últimos años se ha invertido más en sistemas de control de los mares y océanos, pero aún es insuficiente. Del mismo modo, es necesario fomentar la diversificación en el sector de la pesca debido a la caída del empleo y la rentabilidad del sector.
                  

Elisabetta Gardini (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report on the basis that it will support non-industrial-scale fishing in general, and that this is important because these smaller and often family-run fisheries play an important role in many rural coastal communities all around Europe. This resolution and the support it could provide would not only support the local fisheries themselves but also the surrounding community and countryside and it could help to maintain an important historic way of life.
With this report we also stress the great social and economic impact of small-scale fishery. Support of small costal fisheries means that we promote a more sustainable way of fishing and support the availability of local products for the local consumer. Both of these effects can help save us from negative environmental impacts.

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione del PE sull'innovazione e la diversificazione della pesca costiera artigianale nelle regioni dipendenti dalla pesca perché sono convinta che la pesca costiera sia un'attività fondamentale e imprescindibile per il tessuto economico ma anche ambientale e sociale di quei territori del mezzogiorno d'Europa che vivono la crescita sostenibile e che da sempre si alimentano di forme genuine d'economia. Sono convinta dell'importanza del filone dell'economia blu come nuovo volano di sviluppo dei territori costieri, come forma di contrasto all'emigrazione e alla desertificazione di quelle aree e fonte di posti di lavoro per i piccoli e piccolissimi produttori. Accolgo con favore la richiesta alla Commissione di adattare la definizione di pesca costiera coinvolgendo il livello regionale e calibrandola sulle caratteristiche dei territori, e di sostenere progetti innovativi e disposizioni giuridiche che agevolino lo sviluppo di tale attività nelle regioni costiere, insulari e ultra-periferiche. Apprezzo anche il richiamo a un miglior utilizzo del FEAMP a promozione delle zone costiere, la sollecitazione di strumenti a favore dell'occupazione femminile nella pesca costiera e i riferimenti al settore dell'economia sociale e ai gruppi che favoriscono lo sviluppo locale: donne, sviluppo locale e occupazione quindi come fonti di crescita delle zone costiere.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Als Mitglied des Europäischen Parlaments der Küstenregion Mecklenburg-Vorpommern habe ich für den Bericht über Innovation und Diversifizierung der kleinen Küstenfischerei in von der Fischerei abhängigen Gebieten gestimmt. Ich halte die europäische Förderung kleiner und mittelständischer Fischereibetriebe und maritimer Familienunternehmen für enorm wichtig.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die Küstenfischerei im Norden meiner Region stellt eine wichtige Einkommens- und Beschäftigungsquelle dar und benötigt wegen ihrer meist traditionellen Form eine gesonderte Förderung. Als Mitglied des Fischereiausschusses setzte ich mich für die finanzielle Unterstützung und Entwicklung ein, um die Umwelt zu schützen und die Existenzgrundlage der Fischer zu sichern.
                  

Julie Girling (ECR),
in writing. – Coastal fishing is an important industry in the UK and especially in the South-West with many individual fishermen and coastal communities relying on these operations for their livelihoods. With such small-scale and often traditional operations, a one-size-fits-all approach is not appropriate and flexibility is required within legislation to accommodate these practices and other local conditions.
I am pleased that this legislation is focusing on supporting and developing this sector in a way that is sensitive to this, whilst using the powerful tools we have available in the form of European-level funding from the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF) to promote diversification and growth. This represents a step towards environmental and economic sustainability for coastal communities.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – 80 % des pêcheurs européens sont des pêcheurs artisanaux, mais ne reçoivent que 20 % des quotas de pêche, tandis que la pêche industrielle s'accapare les 80 % restants.
                  

                     Pourtant, la pêche artisanale crée de nombreux emplois dans les communautés locales et une meilleure sélectivité, donc une meilleure viabilité.
                  

                     Afin d'augmenter les revenus des pêcheurs, le rapport Tomašić proposait de développer des activités complémentaires: services environnementaux, tourisme, culture ou encore transformation des produits. Mais la pêche doit rester la principale activité et la principale source de revenus des pêcheurs. J'ai donc déposé un amendement pour demander à la Commission et aux États membres d'augmenter progressivement les quotas attribués aux pêcheurs artisanaux.
                  

                     Cet amendement a été voté, mais la répartition des quotas se fait au niveau des États membres. Il faut désormais que toutes les autorités nationales infléchissent fortement la répartition des quotas en faveur des pêcheurs artisanaux.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor porque el informe habla de la necesidad de un reparto más equitativo de las cuotas que tenga en cuenta la protección del medio ambiente y la contribución de la pesca a la economía local. Esto es algo que ya establece el artículo 17 de la Política Pesquera Común, pero que España ha estado incumpliendo, tal como hemos denunciado en reiteradas ocasiones. El informe de la Comisión también reconoce que la recesión ha golpeado con fuerza a las gentes de la mar, aumentando aún más la marginación del sector; y que la diversificación y la innovación son más necesarias que nunca para la supervivencia de la pesca artesanal.
                  

                     Es un paso adelante y en la buena dirección que Europa reconozca y apoye el desarrollo de las comunidades locales cuyos medios de vida dependen sobre todo de la pesca y las actividades relacionadas con ella. Celebramos además que camine hacia el empoderamiento de las mujeres de la mar en toda la cadena de valor del sector pesquero, pues su trabajo, de vital importancia, ha estado a menudo invisibilizado y sigue sometido a brechas salariales.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report because it looks at how innovation and diversification can help coastal regions dependent on fishing to survive. The S&D Group believes in the importance of the further development of socially and environmentally sustainable small-scale and artisanal fishing.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. The document calls on the Commission and on Member States to gradually increase the quotas allocated to non-industrial fisheries, in order to boost socially and sustainable forms of fishing.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Παρά τη γενική συναίνεση ότι η Κοινή Αλιευτική Πολιτική, σε σχέση με την αλιεία μικρής κλίμακας, είναι ιδιαιτέρως αρνητική, η έκθεση αυτή αποτελεί ένα βήμα προς τη σωστή κατεύθυνση. Δεδομένου ότι αναγνωρίζει το γεγονός ότι η αλιεία μικρής κλίμακας δεν θα πρέπει να κατηγοριοποιηθεί με τον ίδιο τρόπο όπως η μεγάλης κλίμακας αλιεία, και ότι ως εκ τούτου θα πρέπει να υπάρχει μια σαφέστερη διάκριση. Για αυτούς τους λόγους θεωρούμε ενδεδειγμένη στάση αυτή της υπερψήφισης.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I was very happy to support this report along with my ALDE colleagues. Many coastal and island regions in Ireland and the EU are facing a significant economic decline, which is resulting in depopulation and the exodus of their inhabitants. It is precisely in such areas where the pressure in terms of using the sea's resources is growing, and the fisheries sector is being marginalised in favour of tourism.
Thankfully this report addresses these structural issues and offers solutions to support small-scale and coastal fisheries in the EU. The report calls on the Commission to take into account socio-economic and environmental considerations and to promote, through the regionalisation process, a new definition of coastal fishing in line with the specificities of each fishery. It also calls on the Commission and on Member States to gradually increase the quotas allocated to non-industrial fisheries, in order to boost socially and sustainable forms of fishing. This is vital for the continuation of small-scale coastal fishing which is of historical and traditional importance.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I supported this motion as diversification is a required path to take, in order to prevent further decline in the sector whilst also allowing for new developments to be explored that have the potential to be greener.

Anja Hazekamp (GUE/NGL),
schriftelijk. – Dit verslag over kleinschalige visserij is een stap in de goede richting, maar er ontbreekt een kritische noot. Europese visbestanden worden zwaar overbevist en populaties dreigen te verdwijnen. Er is grote behoefte aan een omschakeling naar minder visserij en meer duurzaamheid. Het verslag roept op tot meer uitzonderingen, meer quota en meer flexibiliteit voor kleine vissersbedrijven, maar dat druist juist in tegen het gemeenschappelijk visserijbeleid. Als we nu niet beginnen om de impact van visserij op het mariene milieu drastisch te beperken, dan zullen vele vissoorten uitsterven. Daarom heb ik tegen dit verslag gestemd.
                  

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – This report correctly highlights the fact that the fishing industry is hugely varied throughout the EU. Whilst the new CFP does well in underlining the importance of small-scale fishing, it is important that the necessary definitions are now dictated from the centre. The rapporteur took these points on board and I was able to support her report.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – Coastal fishing, classified and defined differently in each Member State, is an extremely important form of fishing in EU countries that guarantees a high level of employment that is socially and environmentally sustainable. I have voted in favour of this report that reiterates the economic importance of small-scale coastal fishing.

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za prijedlog rezolucije Europskog parlamenta o inovacijama i diversifikaciji malog obalnog ribolova u područjima koja ovise o ribolovu zbog toga što smatram da takvoj vrsti ribolova treba pružiti snažnu i odlučnu pomoć.
                  

                     Mali obalni ribolov predstavlja način življenja, tradiciju, ekološko održiv način ribarenja, potiče zaposlenost te je faktor stabilnosti za pojedine države članice. Nažalost još uvijek ne postoji zajednička definicija ribolova malih razmjera na europskoj razini, jedino se koriste kriteriji veličine i snage ribarskih plovila u vidu razlikovanja ribolova malih i velikih razmjera.
                  

                     Držim da treba snažnije promovirati održive načine ribarenja te osnažiti ulogu zajednica koje su temeljene na ribarstvu u razvoju lokalnih krajeva. Također, diversifikacija i inovacije u području ribarstva zasigurno mogu doprinijeti jačanju i napretku ovog sektora, isto kao i uloga žena te razvoj drugih povezanih aktivnosti kao što su turizam i gastronomija.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Le rapport a principalement pour objet de trouver des revenus complémentaires aux pêcheurs artisanaux, mais ne s'attaque pas vraiment au problème de fond, à savoir que les quotas sont principalement attribués à la pêche industrielle au détriment de la pêche artisanale. Les pêcheurs artisanaux représentent 80 % des pêcheurs européens mais ne reçoivent que 20 % environ des quotas attribués par l'Union. La pêche industrielle, quant à elle, s'accapare les 80 % restants. Toutefois, l'amendement de ma collègue Sylvie Goddyn, déposé en commission, et qui demande à la Commission et aux États membres d'augmenter progressivement les quotas attribués aux pêcheurs artisanaux, a été adopté. C'est pourquoi j'ai voté pour ce texte.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – Important though small-scale fishing is to many communities, the EU's CFP approach has too many ulterior motives in its approach so must be opposed.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de ma collègue Ruza Tomasic concernant la pêche côtière artisanale dans les régions dépendantes de la pêche. Dans la majeure partie des zones côtières et insulaires, la pêche côtière constitue une source importante de revenus. Les zones qui sont tributaires de la pêche côtière nécessitent des mesures et des aides spécifiques qui leur assureront croissance et développement. Le déclin de l'emploi et de la rentabilité dans ce secteur, sa marginalisation dans les régions en voie de développement d'une part, et les possibilités de tirer parti de nouvelles possibilités comme le développement ‘vert’ d'autre part, constituent autant de facteurs qui montrent l'importance et décèlent les opportunités de raviver les activités dans ce secteur. J'approuve donc cette proposition qui stipule qu'il est essentiel, pour protéger la pêche côtière, d'engager un processus de modification de la réglementation existante.
                  

                     Cette résolution a été adoptée à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – La pêche côtière constitue une forme très importante de pêche sur le territoire des États de l'Union européenne. Elle s'avère particulièrement importante parce qu'elle est grande pourvoyeuse d'emplois et qu'elle constitue une forme de pêche socialement et écologiquement durable.
                  

                     Il est essentiel, pour protéger la pêche côtière, d'engager un processus de modification de la réglementation existante et d'adopter des mesures d'aides spécifiques pour assurer le développement et la croissance de ces zones.
                  

                     J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – Coastal fishing guarantees a high level of employment in coastal areas and generally represents a socially and environmentally sustainable form of fishing. Therefore, I voted in favour of the report, as it looks at how innovation and diversification can help coastal regions dependant on fishing to survive.

Στέλιος Κούλογλου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Κατά τη γνώμη μου, είναι επιτακτική ανάγκη η διαφοροποίηση του αλιευτικού τομέα, ειδικότερα δε της παράκτιας αλιείας, σε σχέση με τους άλλους τομείς οικονομίας. Αυτή η ανάγκη απορρέει, όχι μόνο από τις μικρότερες περιβαλλοντικές επιπτώσεις που παρουσιάζει η παράκτια αλιεία, αλλά κυρίως από το γεγονός ότι ορισμένες παράκτιες και νησιωτικές περιοχές πλήττονται από οικονομική ύφεση και αδυνατούν να επιτύχουν επαρκή ανάπτυξη και καινοτομία.
                  

                     Η παρούσα έκθεση δίνει έμφαση στην αποκατάσταση των αναγνωρισμένων ελλείψεων όσον αφορά τις επαρκείς χρηματοδοτήσεις και τα εμπόδια στην αξιοποίηση των διαθέσιμων πόρων και καλεί για ένα νέο νομικό πλαίσιο το οποίο θα ευθυγραμμίζει τους σχετικούς κανονισμούς αλιευτικής πολιτικής με τις ανάγκες τις παράκτιας αλιείας. Ως εκ τούτου, ψήφισα υπέρ της έκθεσης.
                  

Béla Kovács (NI),
írásban. – Elengedhetetlen, hogy jól gazdálkodjunk a tengerek, óceánok élővilágával, megőrizve azok biológiai sokszínűségét.
                  

                     Ugyanilyen fontos, hogy átmentsük az európai kultúra még megmenthető elmeit, amilyen például a kisüzemi part menti halászat, amely egyben egy környezetbarát megélhetési forma, sőt a turisztikával is remekül harmonizál.
                  

                     A jelentés teljes mértékben támogatható, jól összegzi e tevékenység társadalmilag hasznos aspektusait
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport, car il vise principalement à trouver des revenus complémentaires pour les pêcheurs artisanaux.
                  

                     En outre, il a le mérite de reprendre l'amendement déposé par la députée FN Sylvie Goddyn, qui prévoit d'augmenter progressivement les quotas de poissons attribués aux pêcheurs artisanaux.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – En Europe, la pêche est pratiquée à 80 % par des pêcheurs artisanaux. Cette activité traditionnelle durable contribue au dynamisme et à l'emploi des zones côtières et des régions ultrapériphériques. Or, elle est férocement concurrencée par la pêche industrielle, qui bénéficie de généreux quotas de pêche.
                  

                     Le texte proposé se constitue en défenseur des pêcheurs artisanaux. Effectivement, il propose de nombreuses mesures dans ce sens, comme l'accès préférentiel à la pêche côtière traditionnelle jusque 12 milles nautiques (22,2 km), le soutien au développement des activités complémentaires pour les pêcheurs (services environnementaux, tourisme, etc.) ou encore le soutien à l'innovation technologique (produits, équipements, etc.). Bien que le rapport ne touche pas au problème de fond, qui est l'attribution majoritaire des quotas à la pêche industrielle, il est important pour les pêcheurs artisanaux qui vont obtenir des revenus complémentaires.
                  

                     De plus, un amendement (ENF) autorisant les États membres à augmenter progressivement les quotas attribués aux pêcheurs artisanaux a été voté. Pour toutes ces raisons, j'ai voté POUR.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – He votado a favor de este informe porque supone un importante y necesario impulso político al mantenimiento y desarrollo de la actividad pesquera a pequeña escala en las regiones dependientes de la pesca. Este informe solicita a la Comisión la elaboración de definiciones legales efectivas que permita mejorar los sistemas de apoyo a la pesca artesanal, tradicional y de pequeña escala en función de su relación con los territorios en los que se lleva a cabo y no solo en función con el tamaño y potencia de los buques. Existen muchas artes tradicionales que han sido consideradas fuera de estas definiciones por el tamaño de las embarcaciones cuando su relación con el territorio así como su impacto ambiental resulta mucho menor, por ejemplo artes como la Almadraba. Por suponer una apuesta en favor de las artes pesqueras social y ambientalmente más sostenibles he decidido votar a favor del presente informe.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – La aprobación de este informe supone un apoyo expreso del Parlamento a las regiones europeas dependientes de la pesca costera artesanal.
                  

                     Este tipo de pesca da trabajo a muchos ciudadanos europeos y, además, desde el punto de vista medioambiental, no conlleva los riesgos habituales asociados la pesca masiva. En consecuencia, entendemos fundamental garantizar la continuidad este estilo tradicional de pesca.
                  

                     Pedimos a la Comisión que englobe bajo una definición común a todos estos tipos de pesca, cuyos métodos y tradiciones difieren bastante de unos Estados miembros a otros y, a partir de ahí, que se centre en la promoción de la innovación y la diversificación en este tipo de actividades.
                  

                     Por ello, por el importante apoyo que este informe supone para las zonas costeras e islas, mi voto será favorable.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – Mali obalni ribolov je od jedan od najvažnijih oblika ribolova za područje Europske unije. On predstavlja tradiciju, način života i izvor hrane i prihoda za stanovništvo koje živi od ribolova. Iz tog je razloga bitno osigurati visoku razinu zaposlenosti i održivog razvoja u područjima koja ovise o ribolovu.
                  

                     Mali obalni ribolov ekološki je prihvatljiv i predstavlja ekonomski temelj za očuvanje i razvoj obalnih i otočnih zajednica. U najudaljenijim regijama doprinosi gospodarskom razvoju i ima ulogu opskrbljivača na lokalnoj razini. Prema novoj zajedničkoj ribarstvenoj politici prepoznata je važnost obalnih i otočnih regija koje su ovisne o ribarstvu iz čega proizlazi nužnost osiguranja dostojanstvenog životnog standarda onih koji se bave ribolovnim aktivnostima. Države moraju promicati veću diversifikaciju i inovativnost kako bi se potaknuo veći broj aktivnosti u ribarstvu i smanjio gorući problem depopulacije otočnih i priobalnih područja.
                  

                     Podržala sam izvješće kolegice Tomašić jer je Hrvatska svjedok depopulacije otoka i starenja radne snage u sektoru ribarstva. Stoga su inovacije i diversifikacija ključ oporavljanja obalnih i priobalnih područja.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Ψηφίζω υπέρ της έκθεσης καινοτομία και διαφοροποίηση της παράκτιας αλιείας μικρής κλίμακας στις περιοχές που εξαρτώνται από την αλιεία, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 11/4/2016, καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport, même s'il ne résout pas le déséquilibre entre la pêche artisanale, qui rassemble 80 % des pêcheurs européens, et la pêche industrielle. Cette dernière s'accapare, en effet, 80 % des quotas de pêche européens.
                  

                     Néanmoins, ces propositions permettraient de générer des revenus supplémentaires pour les pêcheurs artisanaux, notamment en créant des groupes locaux de pêche, en soutenant l'innovation technologique et en renforçant le soutien institutionnel. Un amendement de la députée ENF Sylvie Goddyn en faveur de l'augmentation des quotas de pêche à destination des pêcheurs artisanaux a, en outre, été adopté.
                  

Barbara Matera (PPE),
per iscritto. – Il relatore cita indisponibilità di dati come uno dei principali ostacoli. La pesca è a volte un tipo di industria di piccole dimensioni, quasi informale. Alla luce di questo sono d'accordo che abbiamo bisogno di imparare di più sulla pesca su piccola scala per sostenere le nostre comunità, con più soldi per la ricerca. La pesca tradizionale costiera è diminuita in alcune aree, dove si sta sviluppando un'industria turistica. Sono d'accordo con il relatore che dobbiamo tenere a mente gli interessi del settore sia per il turismo e la pesca come importanti fonti di crescita.
                  

Κώστας Μαυρίδης (S&D),
γραπτώς. – Η παράκτια αλιεία αποτελεί μια ευρέως γνωστή μορφή αλιείας για πολλά κράτη μέλη της Ένωσης. Ως μορφή απασχόλησης, είναι επίσης φιλική προς το περιβάλλον. Έχοντας διαφορετική ονομασία σε κάθε χώρα, όπως ‘παραδοσιακή’ ή ‘βιοτεχνική’ αλιεία, αποτελεί σημαντικό βιοποριστικό μέσο, αλλά και τρόπο ζωής για πολλούς κατοίκους παράκτιων και νησιώτικων περιοχών.
                  

                     Η ΕΕ λαμβάνοντας υπόψη τις ανάγκες των παράκτιων αυτών περιοχών, έχει ήδη εκδώσει διάφορους κανονισμούς που αφορούν τον κλάδο αυτόν, όπως ο κανονισμός για την Κοινή Αλιευτική Πολιτική (ΚΑΠ) του 2013 και ο κανονισμός για το Ευρωπαϊκό Ταμείο Θάλασσας και Αλιείας (ΕΤΘΑ) του 2014. Μέσα από τους εν λόγω κανονισμούς, έχει αναγνωριστεί η ανάγκη προστασίας της συγκεκριμένης απασχόλησης με μέτρα, όπως η προτιμησιακή πρόσβασή της σε έκταση 12 ναυτικών μιλιών. Επίσης, το ΕΤΘΑ υποστηρίζει την καινοτομία και τις νέες επενδύσεις στον τομέα αυτόν, όπως για παράδειγμα την επένδυση σε εκπαιδευτικά προγράμματα ενημέρωσης.
                  

                     Θα πρέπει λοιπόν, μέσα από νέες ιδέες και πολιτικές, να αντιμετωπιστεί η ύφεση που παρατηρείται τα τελευταία χρόνια, συνεπεία της γενικότερης οικονομικής δυσχέρειας που επικρατεί σε πολλές τέτοιες νησιώτικες περιοχές. Αυτό μπορεί να επιτευχτεί με μια νέα ΚΑΠ, η οποία θα προσφέρει ένα πιο σύγχρονο πλαίσιο προσαρμοσμένο στις νέες προκλήσεις.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report that emphasises the importance of, and challenges to, traditional coastal fishing and its impact on livelihood of citizens in island areas.

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – La pêche côtière est un secteur sinistré. Pourvoyeuse d'emplois pérennes sur le littoral, elle constitue un marqueur culturel de territoire à préserver. Le vieillissement de la flotte entrave les capacités de modernisation nécessaires pour l'amélioration de la sélectivité des techniques de pêche, la diminution des captures non désirées et la mise en place à marche forcée du zéro rejet. Le rapport propose un soutien ciblé pour le renouvellement de la flotte dans les régions ultrapériphériques sans augmentation des capacités. Il prévoit également une augmentation de la part des quotas de pêche autorisés pour les activités touristiques. Il aurait été souhaitable qu'il concerne aussi la flotte côtière métropolitaine, âgée de plus de 35 ans. Je vote pour.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – Je suis pour la défense de la pêche artisanale, d'autant qu'elle est réellement durable et délivre un grand nombre d'emplois. Le rapport cherche des revenus complémentaires pour ces pêcheurs artisanaux mais pose mal le problème, qui est que les quotas sont très majoritairement attribués à la pêche industrielle. Les pêcheurs artisanaux représentent 80 % des pêcheurs et n'ont que 20 % des quotas de pêche. Cependant, ma collègue Sylvie Goddyn a fait passer un amendement pour l'augmentation progressive de leurs quotas.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Votei a favor do relatório sobre a inovação e diversificação da pesca artesanal nas regiões dependentes da pesca. Devemos fazer todos os esforços para proteger a pesca artesanal, especialmente nas regiões ultraperiféricas.
                  

                     Este relatório defende a pesca costeira, que garante um elevado nível de emprego e constitui uma forma de pesca sustentável do ponto de vista social e ambiental. É ainda importante salientar que não se deve dissociar turismo e pesca. Ambos são importantes para as economias locais.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I supported this resolution on innovation and diversification of small-scale coastal fisheries in fisheries-dependent regions. By implementing the measures in this resolution Europe can make an organised effort to improve economic growth and reduce unemployment in both the long and short term.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Je me réjouis de l'adoption par le Parlement de ce rapport sur l'innovation et la diversification de la petite pêche côtière dans les régions dépendantes de la pêche. De par ses avantages sociaux, économiques et environnementaux, la pêche côtière revêt une importance cruciale et il convient de la préserver au mieux.
                  

                     L'innovation et la diversification participeront toutes deux au développement économique des zones de pêche côtière. Pour ce qui est de l'innovation, l'amélioration de la récolte de données fiables et à jour ainsi que leur accessibilité seront un préalable indispensable au développement de l'innovation. En matière de diversification, le tourisme durable a, quant à lui, le potentiel de jouer un rôle particulièrement bénéfique pour les communautés côtières. Le tourisme marin et sous-marin peut en effet allier la sensibilisation à l'environnement et à la biodiversité au développement économique des régions dépendantes de la pêche côtière.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Ostrovy a pobrežné oblasti sú už dlhšiu dobu v pozornosti Európskej únie. Ide o také časti európskeho priestoru, ktoré svojou kultúrou, dejinami a pracovnými oblasťami neustále udržujú tradičný európsky život, ku ktorému neodmysliteľne patrí rybolov. Rybolov predstavuje pre obyvateľov ostrovov a pobrežných oblastí bežnú súčasť života, je to spôsob obživy miestneho obyvateľstva, ktorý ho bez preháňania doslova ‘drží pri živote’. V súčasnosti je v platnosti spoločná rybárska politika, prostredníctvom ktorej má byť pobrežný rybolov spoločne regulovaný. Napriek veľkým pozitívam, ktoré tento právny akt nepochybne priniesol, neharmonizuje maloobjemový rybolov v Európe, a preto neustále chýba právna regulácia, ktorá by vo vyhovujúcej miere upravovala všetky potrebné oblasti maloobjemového pobrežného rybolovu. Toto je záležitosť, ktorá si bude vyžadovať rýchle a kvalitné riešenie prostredníctvom dobre pripravených predpisov, ktoré by ujasňovali pojmy a uľahčovali život množstvu ľudí živiacich sa poctivou prácou. Z uvedených dôvodov súhlasím s predloženou správou.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – Coastal fishing is an exceptionally important form of fishing in EU countries. It guarantees a high level of employment and is a socially and environmentally sustainable form of fishing. For most coastal and island areas, coastal fishing is a traditional form of fishing that forms a way of life and a significant source of livelihood. Areas which depend on coastal fisheries require specific measures and support in order to grow and develop. The report looks at how innovation and diversification can help coastal regions dependant on fishing to survive. Therefore, I fully support and voted in favour of this report.

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – Le rapport a principalement pour objet de trouver des revenus complémentaires aux pêcheurs artisanaux, mais ne s'attaque pas vraiment au problème de fond, à savoir que les quotas sont principalement attribués à la pêche industrielle au détriment de la pêche artisanale. Les pêcheurs artisanaux représentent 80 % des pêcheurs européens mais ne reçoivent que 20 % environ des quotas attribués par l'Union européenne. La pêche industrielle, quant à elle, s'accapare les 80 % restants.
                  

                     Toutefois, l'amendement de Sylvie Goddyn, déposé en commission, et qui demande à la Commission et aux États membres d'augmenter progressivement les quotas attribués aux pêcheurs artisanaux, a été adopté. C'est pourquoi nous pouvons voter en faveur de ce rapport.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – É nosso dever, sobretudo quando conhecemos bem a realidade, salvaguardar os interesses e defender as especificidades das regiões que sofrem de alguns constrangimentos como é o caso das ultraperiferias.
                  

                     É necessário um tratamento diferenciado para tratar aquilo que é distinto e, no caso das pescas e das atividades piscatórias ou ligadas ao mar, precisamos de encontrar soluções distintas. A aprovação deste relatório defende a pequena pesca costeira e valoriza as profissões ligadas à atividade marítima, ou seja, todos quantos têm na pesca a sua fonte de rendimento.
                  

                     Conseguimos que as regiões ultraperiféricas tenham, no futuro da pesca europeia, um tratamento diferenciado. Insiste-se na criação de novas tipologias de apoio, enquadradas nos financiamentos europeus já existentes, para que mais e novas áreas possam merecer financiamento.
                  

                     Enquanto relatora responsável do PPE, fico contente por ver o relatório aprovado por larga maioria.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Ce rapport traite de la pêche côtière artisanale pratiquée par la majorité des pêcheurs européens et français, qui permet un haut niveau d'emploi dans les zones côtières et les régions ultrapériphériques et qui constitue également une forme plus durable de pêche. Pour sauver la pêche artisanale, ce texte propose: de créer et de subventionner des groupes d'action locale de pêche, de soutenir le développement d'activités complémentaires pour les pêcheurs, ainsi que de soutenir l'innovation technologique en matière de produits, d'équipements et de techniques des artisans-pêcheurs. De plus, l'amendement FN proposant l'augmentation progressive des quotas de pêche attribués à la pêche artisanale a été adopté, j'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – Je soutiens le développement de la pêche côtière artisanale, qui est fondamentale aussi bien du point de vue de la cohésion sociale et économique que de celui de la protection de l'environnement, mais qui n'était pas assez reconnue dans l'ancienne politique commune de la pêche. Ce rapport demande à la Commission de prendre en considération ce type de pêche. C'est la raison pour laquelle j'ai voté pour.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Tomasic sur la diversification de la pêche côtière. La pêche côtière constitue une forme très importante de pêche sur le territoire des États membres de l'Union européenne. Elle s'avère particulièrement importante parce qu'elle est grande pourvoyeuse d'emplois dans les zones côtières et qu'elle constitue une forme de pêche socialement et écologiquement durable.
                  

                     La pêche côtière fait l'objet de différentes classifications et définitions dans les différents États membres (pêche côtière, traditionnelle, artisanale, etc.). La pêche côtière représente, dans la majeure partie des zones côtières et insulaires, une forme de pêche et un mode de vie traditionnels, et elle constitue une source importante de revenus. Les zones qui sont tributaires de la pêche côtière nécessitent des mesures et des aides spécifiques qui leur assureront croissance et développement.
                  

                     Les principales raisons pour lesquelles la diversification est nécessaire dans le secteur de la pêche sont les suivantes: le déclin de l'emploi dans le secteur et de la rentabilité de ce dernier, la lutte contre la marginalisation du secteur de la pêche dans les régions en voie de développement et les possibilités de tirer parti de nouvelles possibilités, telles que le développement ‘vert’, etc.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – En plus d'être pourvoyeuse d'emplois, la pêche côtière constitue une forme de pêche socialement et écologiquement durable. Toutefois, les zones tributaires de la pêche côtière nécessitent aides et mesures spécifiques pour assurer la croissance et le développement de l'activité.
                  

                     Bien que les activités de pêche côtière doivent se diversifier pour faire face à sa baisse de rentabilité et à sa progressive marginalisation, il est important que l'Union européenne soutienne ce secteur essentiel. Ceci passe en premier lieu par l'amélioration de la réglementation existante. J'ai donc voté en faveur de ce texte.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Üdvözlöm a javaslatot, mely rámutat a part menti halászat tradíciójának fontosságára a helyi kultúra tükrében, és óvni, segíteni hivatott a helyi tradicionális halászati formákat. Sajnos, a jogszabályalkotók és a bürokrácia a tengert egy egészként kezeli, és nem biztosít kellő figyelmet a halászati régiók sajátosságainak. A part menti halászat örökségét akár helyi kultúraként is felfoghatjuk, melyeknek védelme számomra, akár saját országomra vetítve is prioritás. Nagyon fontos dimenziója a jelentésnek a kisvállalkozók és családi vállalkozások regionális szinten történő előtérbe helyezése, ami elengedhetetlen a helyi gazdaság egészséges működéséhez.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – Coastal fishing represents an exceptionally important form of fishing in EU countries guaranteeing a high level of employment that is socially and environmentally sustainable. I have voted for this report that addresses shortcomings such as inadequate investment in science, lack of data on seas and oceans, insufficient funding, lack of cooperation between the private and public sector.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport, deoarece susțin poziția exprimată de raportoare cu privire la importanța pescuitului costier artizanal atât pentru economiile locale, cât și pentru întreaga industrie de pescuit a UE. Pescuitul de coastă, artizanal sau tradițional, deși este definit diferit de statele membre, reprezintă, pentru unele comunități, cea mai importantă activitate economică, dacă nu singura.
                  

                     Susțin principiile exprimate în acest raport, în special cele cu privire la aplicarea regionalizării, așa cum a fost prevăzut și în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. De asemenea, consider că este extrem de important faptul că raportul subliniază necesitatea încurajării pescuitului artizanal, a unei definiții mai clare a pescuitului costier artizanal și analizarea constantă a realităților socio-economice.
                  

Younous Omarjee (GUE/NGL),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, qui propose des mesures pour promouvoir l'innovation et la diversification de la petite pêche côtière, afin de préserver les méthodes de pêche artisanales et écologiquement durables, ainsi que les modes de vie traditionnels qui en dépendent.
                  

                     Les mesures proposées portent notamment sur la régionalisation de la gestion des flottes de pêche, sur la spécificité des communautés insulaires, sur une répartition plus équitable des quotas pour la pêche artisanale, sur la protection de l'environnement et de la diversité socio-économique et, enfin, sur des mesures plus techniques comme la priorisation du FEAMP pour la pêche artisanale ou la classification des engins de pêche.
                  

                     Mes amendements, portant sur les régions ultrapériphériques et recommandant notamment un meilleur échange d'informations et de bonnes pratiques entre les différentes zones de pêche ultrapériphériques et appelant à stimuler le développement de canaux de distribution locaux et les potentiels des océans, des zones littorales et des zones côtières en termes de développement, d'emplois, d'autonomie énergétique, d'innovation et de développement durable, ont tous été adoptés et intégrés au rapport.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – Important though small-scale fishing is to many communities, the EU's CFP approach has too many ulterior motives in its approach so must be opposed.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Il regolamento 380/2013 relativo alla politica comune della pesca promuove lo sviluppo economico delle zone costiere ed insulari, e che la pesca in questione contribuisce alla crescita dell'occupazione in dette aree e il regolamento 508/2014 relativo al FEAMP riconosce grande attenzione proprio a questo tipo di pesca e che nell'attuale periodo di programmazione 2014-2020, la ricerca e l'innovazione beneficiano di un notevole finanziamento europeo grazie al programma Orizzonte 2020. Allo stato attuale si registra una carenza di informazioni e difficoltà di accesso ai dati sulla situazione dei mari e degli oceani e sono necessari pertanto maggiori investimenti in ricerca e innovazione. Infine la diversificazione nel settore della pesca costiera permetterebbe di far fronte alle difficoltà economiche di alcune aree geografiche dovute ad un eccessivo sfruttamento delle risorse, con conseguente calo dei profitti, per tali motivi ho votato a favore.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Podržala sam Rezoluciju o inovacijama i diversifikacijama malog obalnog ribolova jer dotiče ključne probleme s kojima se susreću stanovnici mediteranskih država Europe, u kojima je mali obalni ribolov prisutan u ovom području već tisućama godina, predstavlja način života te je sastavni dio kulturne i tradicijske nematerijalne baštine.
                  

                     Kao što sam već više puta u svojim raspravama naglasila, smatram da je za postizanje ciljeva zaštite biološke raznolikosti i morskih resursa potrebo primijeniti regionalni pristup vodeći brigu o svim geografskim, biološkim, sociološkim i gospodarskim specifičnostima. Posebno ističem nužnost zaustavljanja postojećih negativnih trendova depopulacije priobalnih područja i otoka te pronalazak odgovarajuće ravnoteže između interesa lokalnog stanovništva i zaštite biološke raznolikosti te morskih resursa jer jedino tako možemo doprinijeti postizanju željenih ciljeva. U tom je smislu nužno potrebna suradnja s lokalnim stanovništvom jer neuspjeh postojeće, možda i prerestriktivne, ribarske politike može dovesti do neželjenih rezultata i depopulacije obalnog i otočkog područja jednako kao i pretjerano iscrpljivanje morskih resursa, a to zasigurno nije svrha ZRP-a.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – Le rapport a principalement pour objet de trouver des revenus complémentaires aux pêcheurs artisanaux, mais ne s'attaque pas vraiment au problème de fond, à savoir que les quotas sont principalement attribués à la pêche industrielle au détriment de la pêche artisanale. Les pêcheurs artisanaux représentent 80 % des pêcheurs européens mais ne reçoivent que 20 % environ des quotas attribués par l'Union européenne. La pêche industrielle, quant à elle, s'accapare les 80 % restants.
                  

                     Toutefois, l'amendement de ma collègue Sylvie Goddyn, déposé en commission, qui demande à la Commission et aux États membres d'augmenter progressivement les quotas attribués aux pêcheurs artisanaux, a été adopté. C'est pourquoi je vote pour ce rapport.
                  

Pina Picierno (S&D),
per iscritto. – La pesca costiera è una tipologia di pesca estremamente significativa nei paesi dell'UE, riveste particolare importanza in quanto assicura un alto tasso di occupazione ed è sostenibile dal punto di vista sociale e ambientale. Ho votato a favore di questa risoluzione poiché sostengo l'idea che le zone dipendenti dalla pesca costiera richiedano misure e sostegno specifici che offrano loro possibilità di crescita e sviluppo. A tal fine occorre colmare le diverse lacune riscontrate in ambiti fondamentali per la redditività del settore. Negli ultimi anni gli investimenti destinati ai sistemi di controllo dei mari e degli oceani sono aumentati, ma risultano ancora insufficienti, la procedura necessaria per reperire e ottenere le opportune autorizzazioni per l'utilizzo dei dati richiede di per sé molto tempo e ulteriori risorse finanziarie. Tutto ciò limita notevolmente lo sviluppo dell'innovazione e l'impiego delle risorse che risente anche della mancanza di collaborazione tra i settori pubblico e privato. Un ulteriore aspetto significativo riguarda la diversificazione nel settore della pesca, necessaria per fronteggiare il calo dell'occupazione e della redditività. Considerata l'importanza dell'ambiente e di un'economia sostenibile, la diversificazione della pesca deve far ricorso al contributo delle attività legate alle fonti di energia rinnovabili e alla protezione dell'ambiente.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – S obzirom na to da je došlo do propusta u pristupnim pregovorima Hrvatske s Europskom unijom, sada se za male ribare moramo boriti kroz institucije Europske unije. Taj put nije ni lak i ima više koraka. Prvi korak je napravljen proteklog tjedna. Ovo izvješće sadrži mnoštvo pozitivnih odredbi kojima se u suštini poziva na izmjenu postojećih odredbi koje priznaju samo profesionalni i sportsko-rekreativni ribolov zbog čega su naši mali ribari od prošle godine zakinuti.
                  

                     Posebno mi je drago da je Odbor za Ribarstvo usvojio svih 9 amandmana koje sam podnio, pa tako i ovaj amandman koji želi potaknuti Komisiju da dopusti uporabu mreža do 150m obalnom stanovništvu u nekomercijalne svrhe. To je zapravo korak prema odredbama koji već ima velik broj zemalja u EU-u jer su mali ribolov zaštitile kao kulturnu baštinu što sam također naveo u amandmanima, upozorivši pritom na problem gubitka tradicionalnih ribolovnih vještina i znanja zbog nepovoljnih uredbi za obalne zajednice.
                  

                     S obzirom na to da se radi o nelegislativnom izvješću kojeg svakako podržavam, a u kojem je Parlament artikulirao svoje stajalište, očekujem da kroz godinu dana u proceduru stigne i legislativno izvješće kojim će se napokon izmijeniti postojeća Mediteranska uredba i njene odredbe koje nas limitiraju.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – Este relatório incide sobre as pequenas comunidades piscatórias, a pesca costeira artesanal e os fatores para a sua proteção e desenvolvimento, num contexto fortemente industrializado.
                  

                     O relatório refere e defende a promoção de regulamentação e legislação específicas, instrumentos de financiamento e de transferência de tecnologia e de saber-fazer, a regionalização da Política Comum das Pescas (PCP), uma distribuição das quotas mais equitativa, a proteção do ambiente e do valor da diversidade socioeconómica, o desenvolvimento da economia do mar com o envolvimento dos agentes, o desenvolvimento de políticas de género que reforcem a emancipação económica e social das mulheres, o reforço da aquacultura sustentável, a criação de emprego e a melhoria das condições laborais e do cumprimento de direitos.
                  

                     De um modo geral, nas suas abordagens e propostas, o relatório vai no sentido das nossas posições, pelo que votámos a favor.
                  

                     Nesta ocasião, não podemos, todavia, deixar de lembrar o relatório aprovado na anterior legislatura sobre a pequena pesca costeira e a pesca artesanal, pelo qual fomos responsáveis, contendo recomendações para melhorar a situação deste segmento específico da frota pesqueira, com forte prevalência em Portugal. Na sua maioria, estas recomendações permanecem válidas, mas infelizmente não saíram do papel.
                  

                     Ademais, a nova PCP veio degradar um quadro já de si difícil e precário.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržavam izvješće kolegice Ruže Tomašić. Uzimajući u obzir i iskustvo iz Hrvatske, mogu potvrditi da je obalni ribolov iznimno važan oblik ribarenja u zemljama članicama EU-a. Osim što osigurava visoku zaposlenost te je društveno i okolišno održiv, u obalnim zemljama, poput Hrvatske, predstavlja i specifičan način života.
                  

                     Upravo se zato zalažem za promjenu zakonodavstva u smjeru zaštite obalnog ribarstva i poticanja raznolikosti u ribarstvu, zbog trenutnog pada profitabilnosti i zaposlenosti, kako bi se suzbila marginalizacija ribarstva u regijama u razvoju te da bi se potakle koristi od novih inovativnih mogućnosti. Za postizanje tog cilja podupirem uporabu sredstava namijenjenih za inovacije i plavi rast.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Návrh o inovaci a diverzifikaci drobného pobřežního rybolovu v oblastech, které jsou na rybolovu závislé, jsem podpořil především kvůli důležité roli pobřežního rybolovu na území EU. Jeho význam spatřuji zejména v tom, že pro mnoho lidí znamená důležitou a ve většině případů i jedinou formu živobytí a zároveň se také řadí mezi druhy ekologicky udržitelného rybolovu. Považuji za nutné podporovat oblasti, které jsou na rybolovu závislé, aby se tak mohly i nadále rozvíjet a poskytovat lidem dostatek obživy. Je nutné zvrátit postupný pokles zaměstnanosti a snižující se ziskovost v tomto odvětví. Nové iniciativy mají potenciál zabránit značnému hospodářskému poklesu, který je provázen vylidňováním a odchodem obyvatel z některých pobřežních a ostrovních oblastí. K tomu, aby mohly být inovace a poskytnuté zdroje dostatečně využity, je však nutné nejprve zlepšit sběr dat ohledně stavu moří a oceánů. Teprve poté bude možné vyhodnotit, které inovativní projekty či způsoby diverzifikace realizovat v dané oblasti.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Le definizioni e le classificazioni della pesca costiera variano nei singoli Stati membri. Per la maggior parte delle zone costiere e insulari costituisce una forma tradizionale di pesca che caratterizza un stile di vita e rappresenta una significativa fonte di sostentamento; pertanto in tali zone c'è bisogno di misure adeguate e di sostegno specifico che offrano possibilità di crescita e sviluppo. Nel regolamento di base della nuova PCP del 2013, si pone l'accento sullo sviluppo economico delle zone costiere. Anche il FEAMP (Fondo europeo per gli affari marittimi) riserva particolare attenzione al settore. Considerando che alcune zone costiere e insulari si trovano ad affrontare un notevole declino economico, si invitava la Commissione europea a investire e sostenere gli investimenti a favore della diversificazione mediante lo sviluppo di attività complementari collegate alla pesca tradizionale. Si invita, pertanto, la Commissione ad avviare una procedura di modifica della normativa esistente in particolare del regolamento del 2006 sulle misure di gestione per lo sviluppo sostenibile delle risorse della pesca nel Mediterraneo adottato che deve allinearsi alla nuova PCP. Per tutto ciò, ho votato a favore di questa relazione.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai apporté mon soutien à ce rapport, car il vise à mieux prendre en compte les spécificités de la petite pêche artisanale, et ce, particulièrement dans des territoires dépendants de la pêche. Ainsi, il est primordial que ces zones, à l'image des régions ultrapériphériques, bénéficient de dispositions particulières, notamment dans le cadre du Fonds européen des affaires maritimes et de la pêche (FEAMP).
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – Important though small-scale fishing is to many communities, the EU's CFP approach has too many ulterior motives in its approach so must be opposed.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei a favor do presente relatório, pois o mesmo tem um enorme impacto nos Açores. Neste documento ficam expressas as recomendações para que seja adaptada a definição da pequena pesca costeira em função das características das regiões, pois não há uniformidade neste conceito, e reconhece-se também que há comunidades insulares que dependem tradicionalmente da pesca para a sua subsistência, pelo que se deverá apostar numa maior regionalização de modo a termos uma política de pescas mais próxima do sector.
                  

                     Aspetos como o aumento progressivo das quotas atribuídas aos pescadores artesanais, o reforço do papel das comunidades piscatórias em matéria de desenvolvimento local, a prioridade dada à pequena pesca costeira na atribuição de financiamentos e simplificação dos procedimentos foram também razões para o meu voto positivo.
                  

                     Por outro lado, e uma vez que estamos a assistir a um declínio do emprego e da rentabilidade neste sector, a uma certa marginalização das pescas nas regiões em desenvolvimento e das oportunidades de beneficiar das novas possibilidades, defendo também que é necessário prosseguir com a diversificação neste sector, aprofundando a relação entre as comunidades locais e as universidades/centros tecnológicos, para serem criadas novas incubadoras de empresas que potencializem a geração de ideias de negócio neste sector.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – A pesca costeira é particularmente importante na UE, na medida em que garante um elevado nível de emprego e constitui uma forma de pesca sustentável do ponto de vista social e ambiental.
                  

                     Para a maioria das zonas costeiras e insulares, a pesca costeira tradicional constitui um modo de vida e uma importante fonte de subsistência.
                  

                     Algumas regiões costeiras e insulares deparam-se com um declínio económico significativo que se traduz no despovoamento e no êxodo dos seus habitantes, os quais procuram oportunidades em setores que ofereçam melhores perspetivas de emprego e educação. Além do mais, algumas regiões de pesca costeira estão situadas perto de regiões economicamente desenvolvidas e turísticas, sendo, porém, incapazes de alcançar um crescimento económico adequado.
                  

                     As zonas que dependem da pesca costeira necessitam de medidas específicas e de apoio para crescer e desenvolver-se. O FEAMP pode apoiar os investimentos na diversificação e contribuir de forma positiva para os rendimentos dos pescadores através do desenvolvimento de atividades complementares, designadamente investimentos em navios, restaurantes, serviços ambientais no setor da pesca, atividades culturais e educativas no setor das pescas, turismo de pesca, etc.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – Este informe presenta la necesidad de obtener una definición de pesca costera artesanal respetuosa con las singularidades territoriales y acorde con la nueva PPC. Propone una serie de medidas que acentúen la innovación y fomenten la diversificación económica en el sector de la pesca artesanal. En este sentido, se profundiza la capacidad de vertebración social que tiene la pesca artesanal en determinadas comunidades y se toma en cuenta la crisis económica y social que la afecta especialmente debido a su escasa capitalización.
                  

                     Se ha introducido el desarrollo del segmento turístico pesquero, la generación de empleo que favorezca la inclusión social, el reconocimiento y visualización de la labor de las mujeres, favorecer las actividades pesqueras fuera de la economía informal y la necesidad de regular como enfermedades profesional determinadas patologías que sufren las mujeres que realizan su actividad en este sector.
                  

                     Todo ello considerando la importancia que tiene garantizar la estabilidad económica y social de las comunidades costeras dedicadas a la pesca artesanal, además de los objetivos medioambientales con la conservación de los recursos pesqueros y el desarrollo de prácticas responsables y de la sostenibilidad de los ecosistemas marinos costeros.
                  

                     He votado a favor.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, car la pêche côtière, au sein de l'Union européenne, est importante à plus d'un titre: non seulement la pêche côtière est un secteur pourvoyeur d'emplois dans les zones côtières, mais elle constitue aussi une forme de pêche socialement et écologiquement durable. Par conséquent, les zones qui sont tributaires de la pêche côtière nécessitent des mesures et des aides spécifiques qui leur assureront croissance et développement. Le règlement de 2013 sur la politique commune de la pêche a mis l'accent sur le développement économique de ces régions côtières. Il reconnaît en outre l'importance des régions insulaires en haute mer qui sont tributaires de la pêche et qu'il convient de soutenir de manière à ce qu'elles puissent survivre et se développer.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą. Priekrantės žvejyba yra nepaprastai svarbi žvejybos forma, tačiau atskirose valstybėse narėse klasifikuojama ir apibrėžiama skirtingai. Pakrantės žvejyba šiuo metus susiduria su eile problemų, todėl siekiant apsaugoti priekrantės žvejybą, turėjo būti pradėta esamų teisės aktų keitimo procedūra.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente este relatório, que diz respeito a uma resolução do Parlamento Europeu sobre a inovação e a diversificação da pesca costeira artesanal nas regiões dependentes da pesca.
                  

                     Não é novidade que este é um setor carente de profundas reformas, tendo em conta as características socioeconómicas e as especificidades das diferentes regiões.
                  

                     Esta é uma matéria que tenho acompanhado com algum interesse, em virtude de o território do meu país ser constituído por 97% de mar e por possuir a maior ZEE da Europa (caso as Nações Unidas aprovem as pretensões portuguesas no âmbito do alargamento da ZEE - Zona Económica Exclusiva).
                  

                     No entanto, e voltando ao relatório, verifica-se em grande medida que as comunidades piscatórias estão limitadas na sua esfera de ação, mercê das regras estritas inerentes à Política Comum de Pescas.
                  

                     Nessa medida, sou favorável à adoção de instrumentos que visem conferir, nomeadamente, maiores possibilidades da pequena pesca costeira nas comunidades insulares dela dependentes, um aumento progressivo das quotas atribuídas aos pescadores artesanais, o apoio a projetos de desenvolvimento das regiões costeiras, insulares e ultraperiféricas, bem como a promoção do turismo náutico.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur l'innovation et la diversification de la pêche côtière artisanale dans les régions dépendantes de la pêche.
                  

                     La pêche côtière représente une importante part des emplois liés à la pêche puisqu'elle occupe 80 % de la flotte européenne. Ce texte demande à la Commission d'adapter la définition de la pêche côtière en s'appuyant sur le cas par cas selon les spécificités des pêcheries et des critères indicatifs. Il s'agit avant tout de prendre en compte des spécificités de la pêche côtière et de demander à la Commission de soutenir les projets innovants, ainsi que de coordonner une étude européenne sur les incidences de la pêche récréative sur les activités de pêche traditionnelle.
                  

                     J'ai soutenu ce texte, car il demande aux États membres de donner la priorité à la pêche côtière dans l'octroi des financements du Fonds européen pour les affaires maritimes et de la pêche, et qu'il invite également la Commission à encourager les investissements pour plus de diversification de la pêche.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor porque el informe habla de la necesidad de un reparto más equitativo de las cuotas que tenga en cuenta la protección del medio ambiente y la contribución de la pesca a la economía local. Esto es algo que ya establece el artículo 17 de la Política Pesquera Común, pero que España ha estado incumpliendo, tal como hemos denunciado en reiteradas ocasiones. El informe de la Comisión también reconoce que la recesión ha golpeado con fuerza a las gentes de la mar, aumentando aún más la marginación del sector; y que la diversificación y la innovación son más necesarias que nunca para la supervivencia de la pesca artesanal.
                  

                     Es un paso adelante y en la buena dirección que Europa reconozca y apoye el desarrollo de las comunidades locales cuyos medios de vida dependen sobre todo de la pesca y las actividades relacionadas con ella. Celebramos además que camine hacia el empoderamiento de las mujeres de la mar en toda la cadena de valor del sector pesquero, pues su trabajo, de vital importancia, ha estado a menudo invisibilizado y sigue sometido a brechas salariales.
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über Innovation und Diversifizierung der kleinen Küstenfischerei in von der Fischerei abhängigen Gebieten gestimmt, da die Küstenfischerei aufgrund dessen, dass sie ein hohes Beschäftigungsniveau sicherstellt und eine sozial und ökologisch nachhaltige Art der Fischerei ist, besonders bedeutend ist. Die Diversifizierung des Fischereisektors ist notwendig, um unter anderem dem Niedergang der Beschäftigung und Rentabilität in dem Sektor entgegenzusteuern und Chancen für die Nutzung neuer Möglichkeiten, wie beispielsweise umweltfreundlicher Entwicklung, zu eröffnen.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – La pesca artigianale coinvolge circa l'80 % dei pescherecci della flotta europea. L'Italia conta uno dei maggiori settori di pesca artigianale in tutta Europa, con circa 7 500 pescherecci e più di 13 000 lavoratori imbarcati.
                  

                     Questo settore da sempre rappresenta per il nostro paese non solo un'importante risorsa economica e commerciale, ma anche l'opportunità di conciliare un'attività dalla forte valenza sociale e culturale con una gestione più sostenibile delle risorse ittiche e ambientali. I nostri pescatori artigianali possono essere considerati alla stregua di ‘custodi dell'area costiera’, detentori di tradizioni e conoscenze che non possono andare perdute a causa della pesante crisi che sta pericolosamente minando il comparto.
                  

                     All'interno dell'UE, la pesca costiera si differenzia in modo significativo sia da uno Stato membro all'altro, sia all'interno di uno stesso Stato. È quindi importante che si adotti un approccio regionalizzato per definire correttamente le attività di pesca costiera artigianale e adattare le norme europee vigenti in funzione delle caratteristiche e delle specificità socioeconomiche delle varie aree. Mi auguro che la Commissione faccia proprie le raccomandazioni del Parlamento, al fine di tutelare la pesca artigianale e favorire il suo sviluppo attraverso l'innovazione e la diversificazione. Ho votato pertanto a favore della relazione.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito. – É importante enfatizar que há, neste relatório, uma defesa das pescas nas zonas mais remotas, ou seja, nas regiões ultraperiféricas da Europa.
                  

                     De facto, nos Açores, há particularidades que têm de ser defendidas, garantindo a proteção de frotas de menor dimensão e a implementação de verdadeiros projetos alternativos de economia azul.
                  

                     O resultado deverá confluir em temas como a diversificação da utilização do mar, a dignificação e o incremento da formação dos profissionais da pesca e a valorização dos recursos biológicos.
                  

                     Destaco também a possibilidade apontada no relatório de ampliar a ação do Fundo Europeu para os Assuntos do Mar e das Pescas para abarcar esquemas similares ao saudoso POSEI.
                  

                     Por todas estas razões, votei positivamente a aprovação deste relatório e apelo à Comissão Europeia para que materialize as propostas aqui expressas.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – Important though small-scale fishing is to many communities, the EU's CFP approach has too many ulterior motives in its approach so must be opposed.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – I voted in favour of this PECH report by rapporteur Ruža Tomašić because it looks at how innovation and diversification can help coastal regions dependent on fishing to survive. Although not something that especially affects my region, the West Midlands, I can sympathise with the people who live in these areas and whose lives depend on fishing.
Furthermore, it is an objective of my group to protect and create jobs in these small-scale and artisanal fisheries, and as coastal fishing guarantees a high level of employment in coastal areas, we can make it into a socially and environmentally sustainable industry.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – Small-scale coastal fishing in regions dependent of fishing is a very important form of fishing in the EU. The agreement takes into account both the economic and environmental sides, so therefore I voted in favour.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Podržao sam Izvješće o inovacijama i diversifikaciji malog obalnog ribolova u područjima koja ovise o ribolovu, budući da obalni ribolov predstavlja izuzetno značajan oblik ribarstva na području država članica, a postojeću regulativu treba mijenjati po principu neselektivnog pristupa.
                  

                     Diversifikacija i inovacije u sektoru ribarstva predstavljaju glavne stupove daljnjeg razvoja. Turizam, kao rastuća gospodarska grana, također predstavlja potencijal kada govorimo o diversifikaciji ribarstva. Turistička ponuda može se iskoristiti u sektoru ribarstva na način da se prezentiraju kao dio tradicionalne ponude što doprinosi kapitaliziranju ribarskog nasljeđa i prepoznatljivosti određenog ribarskog područja. U odnosu na mogućnost diversifikacije ribarstva u području okoliša i ‘zelene’ ekonomije svakako treba istaknuti aktivnosti koje su u vezi s obnovljivim izvorima energije i očuvanjem okoliša.
                  

                     Izvješće stavlja fokus na potrebu predlaganja novih okvira i izmjena Uredbe o mjerama zaštite ribolovnih resursa u Sredozemlju, tzv. Mediteranske uredbe koja je donesena 2006. godine. Ovom uredbom uređuju se pitanja tehničkih karakteristika alata i načina njihovog korištenja te ju je potrebno uskladiti s novom ZRP-om i potrebama obalnog ribolova.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Pobrežný rybolov predstavuje mimoriadne dôležitú formu rybárstva, zabezpečuje vysoký stupeň zamestnanosti a predstavuje spoločensky aj ekologicky udržateľnú formu rybárstva. Niektoré pobrežné a ostrovné oblasti zažívajú výrazný hospodársky pokles, dôsledkom čoho je vyľudňovanie a sťahovanie obyvateľstva, ktoré hľadá príležitosti na miestach, kde je viac možností na zamestnanie a vzdelávanie. Okrem toho sa niektoré pobrežné rybolovné oblasti nachádzajú v blízkosti hospodársky rozvinutých oblastí a napriek tomu nedokážu dosiahnuť hospodársky rast. Práve v týchto oblastiach sa zvyšuje tlak na využívanie morských zdrojov a v súvislosti s cestovným ruchom sa odvetvie rybolovu odsúva na okrej záujmu. Pobrežný rybolov sa stretáva s mnohými problémami aj v súvislosti s predpísaným výberom výstroja a techník rybolovu. Aby sme ochránili pobrežný rybolov, treba začať s postupom zmeny existujúcich právnych predpisov. Máme novú spoločnú rybársku politiku, preto treba navrhovať nové rámce a začať s postupom zmeny nariadenia o riadiacich opatreniach pre trvalo udržateľné a využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom mori. Toto nariadenie treba zosúladiť s novou SRP a potrebami pobrežného rybolovu.
                  

Renato Soru (S&D),
per iscritto. – Per le regioni costiere e insulari la pesca artigianale riveste non solo particolare importanza per lo sviluppo e l'occupazione locale, ma rappresenta anche un'attività economica sostenibile dal punto di vista sociale e ambientale che deve essere tutelata e promossa. Per questo ho votato a favore della relazione che chiede alla Commissione europea di sostenere con misure specifiche nuove possibilità di crescita e sviluppo per le regioni costiere, attraverso l'innovazione e la diversificazione delle attività complementari alla pesca, attraverso investimenti per pescherecci meno inquinanti, servizi ambientali legati alla pesca, attività culturali e pedagogiche relative alla pesca e il turismo legato alla pesca sportiva. Sostengo pienamente, inoltre, la richiesta di modificare il quadro normativo sulla gestione sostenibile delle risorse ittiche nel Mediterraneo per consentire la preservazione e potenziamento delle tecniche tradizionali della pesca costiera, come per esempio le tonnare, cosi da stabilire una netta differenziazione tra pesca commerciale e pesca tradizionale in linea con il diverso impatto sulle risorse marine determinato dai due tipi di pesca.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Obalni ribolov obuhvaća 80 % europske flote i osigurava visok stupanj zaposlenosti u obalnim, otočnim i najudaljenijim regijama te predstavlja značajan društveno i ekološki održiv oblik ribarstva. Za većinu priobalnih i otočnih područja obalni ribolov predstavlja način života i važan izvor egzistencije te ona zahtijevaju posebne mjere i potpore koje će im omogućiti rast i razvoj.
                  

                     Obalni ribolov različito je definiran i klasificiran u pojedinim državama članicama te je potrebna jasna definicija obalnog i malog obalnog ili tradicionalnog ribolov koja će se temeljiti na društveno-gospodarskim karakteristikama i posebnostima određenog područja.
                  

                     Izuzetno značajna za razvoj plavog gospodarstva je inicijativa ‘Unija inovacija’ koja predstavlja najveći program za istraživanja i inovacije djelomično financiran iz sredstava investicijskih i strukturnih fondova Europske unije. Stoga je bitno podupirati projekte kojima se omogućava razvoj obalnih, otočnih i najudaljenijih regija te promicati i podržavati ulaganja u inovacije i diversifikaciju ribarstva. Iz navedenih razloga podržavam izvješće.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Obalni ribolov čini 80% europske flote i, zajedno sa sakupljanjem školjkaša, osigurava vrlo visoku stopu zaposlenosti u obalnim, otočnim i najudaljenijim regijama te tako doprinosi društveno i ekološki održivom obliku ribarstva visokog potencijala. Nadalje, takva vrsta ribolova ima izrazito pozitivan utjecaj na kulturnu baštinu obalnih i otočnih područja, kao i na društvena obilježja. Ono što je bitno jest da se jasno definira mali obalni ribolov i tradicionalni ribolov te podrži diversifikacija aktivnosti povezanih uz ribolov koja može donijeti veću zaradu malim ribarima. U Hrvatskoj je malo ribarstvo od iznimnog značaja jer je ono dio našeg identiteta i ključno je za egzistenciju otočana. Nažalost, malim ribarima u Hrvatskoj uvelike se naštetilo ukidanjem stoljetne prakse i uporabe tradicionalnih alata.
                  

                     Podržavam ovo izvješće jer smatram da je bitno zaštiti i poticati razvoj obalnih i udaljenih regija kojima treba osigurati određenu dobit s obzirom na svoj periferni karakter. Isto je tako važno iskorištavanje potencijala ocena te obalnih i priobalnih područja koji mogu biti od velike koristi za održivi razvoj, zapošljavanje, energetsku autonomiju i inovacije. Također, treba poticati stvaranje novih inovativnih poduzeća u regijama koje ovise o ribolovu jer njihova uspješnost može doprinijeti cjelokupnom pomorskom sektoru i zadržati ili privući stanovništvo.
                  

Richard Sulík (ECR),
písomne. – Návrh som podporil a súhlasím s tým, že pri vytváraní legislatívnych návrhov v súvislosti s regulovaním používania rybárskej výstroje a spôsobu rybolovu by mala Komisia v prvom rade hľadieť na to, aký majú tieto opatrenia skutočne dopad.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo Inovacije in diverzifikacija malega priobalnega ribolova v regijah, odvisnih od ribolova.
                  

                     Sedanja ureditev na ravni Evropske unije ni zadovoljiva, zato potrebujemo izboljšave sistema. Priobalni in tradicionalni ribolov bi morala temeljiti bolj na družbeno-gospodarskih značilnostih in posebnostih različnih regij kot pa na velikost in moči ribiških plovil.
                  

                     Prav tako podpiram poziv Evropski komisiji, da naj preuči možnosti za mali priobalni ribolov v otoških skupnostih, ki so tradicionalno odvisne od ribolova za svoje lastno preživetje in izvajajo ribolovne dejavnosti skozi vse leto.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η εν λόγω έκθεση προωθεί μία πιο ρεαλιστική και βιώσιμη μορφή αλιείας βασισμένη στην παράδοση και την τοπική κοινωνία μακριά από την βιομηχανοποίηση αυτού του επαγγέλματος. Ο συνδυασμός της αλιείας με την παράδοση, τον τουρισμό και διάφορες άλλες συναφείς δραστηριότητες μπορούν να προσφέρουν πολλαπλάσια ωφελήματα στις συγκεκριμένες κοινωνίες.
                  

Kay Swinburne (ECR),
in writing. – Areas and communities that depend on coastal fisheries require specific measures in order to grow and develop. I am therefore pleased to support this report, which highlights the importance of such small scale coastal fishing and calls on the European Commission to do more to protect it, including by looking at measures in the area of diversification and innovation.

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – A part menti halászat a halászat kivételesen fontos formája a legtöbb tagállamban, mert amellett, hogy munkahelyet teremt, társadalmi és környezeti szempontból is fenntartható. Ezért szavazatommal támogattam a jelentést. Meg kell jegyezni, hogy a part menti halászat meghatározása eltérő az egyes tagállamokban (például part menti, hagyományos vagy kézműves halászat), mégis jól körülírható tevékenységi kört fed le. Egyetértek azzal, hogy az érintett területeknek a növekedéshez és a fejlődéshez egyedi intézkedésekre és támogatásra van szükségük. Már a közös halászati politikáról szóló 2013-as rendelet hangsúlyt fektetett a part menti területek gazdasági fejlődésére. A rendelet 12 tengeri mérföldre kiterjedő övezetben, azaz az uniós vizek legérzékenyebb részén preferenciális hozzáférést biztosít a kisüzemi és hagyományos halászatok számára. Amellett, hogy több program segíti az ún. ‘kék gazdaságok’ fejlesztését, úgy vélem, hogy az innovációnak és diverzifikációnak további teret kell adni a halászati ágazat marginalizálódásának megakadályozása és a zöld fejlődés biztosítása érdekében. Természetesen ki kell küszöbölni az ismert hiányosságokat: a nem elegendő beruházást a tudományba, a tengerekre és óceánokra vonatkozó adatok hiányát és hozzáférhetetlenségét, a nem elégséges finanszírozást, a magán- és a közszféra közötti együttműködés hiányát.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Activitățile de pescuit generează venituri importante la bugetele statelor membre ale UE. Acest lucru privește în special pescuitul în zonele de coastă și insulare, care reprezintă o formă economică tradițională, nepoluantă și care garantează un nivel ridicat de utilizare a forței de muncă pe termen lung. Din păcate, supraviețuirea acestor moduri de câștigare a existenței este pusă în pericol de declinul economic și de depopularea zonelor respective, care sunt în mare măsură dependente de activitatea de pescuit. Pentru a evita această tendință negativă, economiile zonelor costiere pot fi diversificate și consolidate prin intermediul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime, permițând o mai bună exploatare comercială a produselor acestor regiuni și promovând cercetarea științifică a biodiversității în aceste zone, ceea ce poate servi drept model pentru alte regiuni.
                  

                     În același timp, zonele respective pot fi promovate mai bine pentru potențialul lor turistic și gastronomic, creând premisele unor noi surse de dezvoltare în viitor. Din acest punct de vedere, documentul de față constituie o inițiativă lăudabilă, care merită să fie susținută de Parlamentul European.
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – Je me suis prononcé en faveur de cette proposition qui demande à la Commission d'adapter la définition de la pêche côtière et de la petite pêche côtière ou traditionnelle en fonction des caractéristiques et spécificités socio-économiques des différents territoires, et non uniquement selon les dimensions et la puissance des navires de pêche, car les dispositions de l'Union en vigueur sont insatisfaisantes.
                  

                     Nous voudrions aussi avoir recours à la régionalisation pour adapter la définition de la pêche côtière au cas par cas selon les spécificités des pêcheries.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – I voted in favour of this report, as I believe that support for the small-scale coastal fishing sector is important for the livelihood of many communities, the promotion of maritime tourism of our islands and tradition. Current regulation which is based on a common policy has hindered the development of fishing communities because it has not taken into account the diversity in the coastal regions. This new framework will permit the development of traditional and small-scale fishing communities in line with local and regional specificities. It will need to take into account size of the vessels, gears, techniques, but also socio-economic characteristics and its impact on local communities.

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o inovacijah in diverzifikacijah malega priobalnega ribolova v regijah, odvisnih od ribolova sem podprla, ker je priobalni ribolov izjemno pomembna oblika ribolova v državah EU.
                  

                     Pomemben je predvsem zato, ker zagotavlja visoko stopnjo zaposlenosti in je družbeno in okoljsko trajnostna oblika ribolova.
                  

                     Posamezna država članica različno razvršča in opredeljuje priobalni ribolov (priobalni, tradicionalni ali obrtni ribolov itd.). Priobalni ribolov je za večino obalnih območij in otokov tradicionalna oblika ribolova, ki pogojuje življenje in je pomemben vir preživetja. Območja, ki so odvisna od priobalnega ribolova, potrebujejo posebne ukrepe in podporo, da bi lahko rastla in se razvijala.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Le rapport a principalement pour objet de trouver des revenus complémentaires aux pêcheurs artisanaux, et de régler le problème des quotas trustés par la pêche industrielle.
                  

                     Ce texte propose d'aider les pêcheurs de plusieurs manières différentes en favorisant leur diversification.
                  

                     De plus, l'amendement de ma collègue Sylvie Goddyn sur l'augmentation des quotas pour la pêche traditionnelle a été adopté.
                  

                     J'ai voté pour ce rapport.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – A part menti halászat a halászat kivételesen fontos formája az uniós országokban. Azért különösen fontos, mert sokak számára biztosít munkát, és társadalmi és környezeti szempontból fenntartható. A part menti halászat besorolása és meghatározása eltérő az egyes tagállamokban. A legtöbb part menti és szigeti terület esetében a part menti halászat olyan hagyományos halászat, amely meghatározza az életmódot és jelentős megélhetési forrás. A part menti halászattól függő területeknek a növekedéshez és a fejlődéshez egyedi intézkedésekre és támogatásra van szükségük. Szavazatommal támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor porque el informe habla de la necesidad de un reparto más equitativo de las cuotas que tenga en cuenta la protección del medio ambiente y la contribución de la pesca a la economía local. Esto es algo que ya establece el artículo 17 de la Política Pesquera Común, pero que España ha estado incumpliendo, tal como hemos denunciado en reiteradas ocasiones. El informe de la Comisión también reconoce que la recesión ha golpeado con fuerza a las gentes de la mar, aumentando aún más la marginación del sector; y que la diversificación y la innovación son más necesarias que nunca para la supervivencia de la pesca artesanal.
                  

                     Es un paso adelante y en la buena dirección que Europa reconozca y apoye el desarrollo de las comunidades locales cuyos medios de vida dependen sobre todo de la pesca y las actividades relacionadas con ella. Celebramos además que camine hacia el empoderamiento de las mujeres de la mar en toda la cadena de valor del sector pesquero, pues su trabajo, de vital importancia, ha estado a menudo invisibilizado y sigue sometido a brechas salariales.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – The report consists of a series of measures proposed to improve the treatment of the small-scale fleet and encourage its development. Therefore I voted in favour.

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on innovation and diversification of small-scale coastal fishing in fisheries-dependent regions. Coastal fishing is a socially and environmentally sustainable form of fishing of high importance to the EU countries, generating a high level of employment. For that reason the report calls for consideration of the possibility of small-scale coastal fishing in island communities which traditionally depend on fishing for their own livelihood. It equally calls for a gradual increase in the quotas allocated to non-industrial fisheries, in order to boost this socially and ecologically sustainable form of fishing.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – La pesca costera artesanal es importante para los países europeos al ser un motor de empleo y una forma de pesca social y medioambientalmente sostenible. En este sentido la iniciativa de la unión por la innovación es extremadamente importante para el desarrollo de la economía azul. Este informe viene a señalar los beneficios de la pesca costera artesanal en las regiones dependientes de la pesca y la importancia de seguir apostando por la innovación para seguir contribuyendo al crecimiento y al desarrollo económico de estas áreas. Por todo ello considero necesario votar a favor de dicho informe.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor dit verslag, omdat ik van mening ben dat de steun voor kustvisserij op kleine schaal belangrijk is voor de leefbaarheid van bepaalde gemeenschappen en zal leiden tot een verbetering van het maritiem toerisme op de Europese eilanden.
                  

Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL),
par écrit. – La prise en considération du développement durable dans la politique commune de la pêche est un objectif poursuivi par mon groupe, la GUE/NGL, depuis plusieurs années.
                  

                     Développer une pêche socialement et écologiquement durable tout en contribuant au développement de formes alternatives de pêche est le seul moyen de permettre une croissance durable des régions dépendantes de la pêche.
                  

                     La nouvelle politique commune de la pêche entend dans ces orientations soutenir les régions côtières dans leur survie et leur développement.
                  

                     Étant donné pourtant que l'équilibre indispensable entre intérêts économiques, sociaux et environnementaux tend à disparaitre, mieux prendre en compte la petite pêche dans ces régions permettrait donc de répondre à ces différents objectifs.
                  

                     Ce rapport propose de nouveaux cadres pour l'exploitation durable des ressources halieutiques et entend notamment prendre en compte la protection de l'environnement et la diversité socio-économique des régions côtières. Il défend un accès préférentiel à la pêche de petite échelle et aux pêcheurs traditionnels des zones côtières, insulaires et ultrapériphériques grâce à une répartition plus équitable des quotas pour la pêche artisanale.
                  

                     Soutenir le développement local et la pêche durable est primordial pour entraver la démolition des flottes. J'ai donc voté pour ce rapport, en espérant qu'il sera pris en compte par la Commission.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – O relatório refere e defende a promoção de regulamentação e legislação específicas, instrumentos de financiamento e de transferência de tecnologia e de saber-fazer, a regionalização da Política Comum das Pescas (PCP), uma distribuição das quotas mais equitativa, a proteção do ambiente e do valor da diversidade socioeconómica, o desenvolvimento da economia do mar com o envolvimento dos agentes, o desenvolvimento de políticas de género que reforcem a emancipação económica e social das mulheres, o reforço da aquacultura sustentável, a criação de emprego e a melhoria das condições laborais e do cumprimento de direitos.
                  

                     Nesta ocasião, não podemos, todavia, deixar de lembrar o relatório aprovado na anterior legislatura sobre a pequena pesca costeira e a pesca artesanal, pelo qual fomos responsáveis, contendo recomendações para melhorar a situação deste segmento específico da frota pesqueira, com forte prevalência em Portugal. Na sua maioria, estas recomendações permanecem válidas, mas infelizmente não saíram do papel.
                  

                     Contudo, e porque, de um modo geral, nas suas abordagens e propostas, o relatório vai no sentido das nossas posições, votámos favoravelmente.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Die Küstenfischerei ist in vielen Ländern in der EU von großer Bedeutung, da sie ein hohes Beschäftigungsniveau sicherstellt und zudem nicht nur eine sozial, sondern auch ökologisch nachhaltige Art der Fischerei ist. Da diese Gebiete auch eine besondere Form der Unterstützung benötigen, um zu wachsen und sich entwickeln zu können, habe ich dem Bericht zugestimmt.
                  

Udo Voigt (NI),
schriftlich. – Eine begrüßenswerte Entschließung, insbesondere weil der Regulierungsdruck auf die Kleinfischerei abgebaut wird. Daher stimme ich dem Antrag zu.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Küstenfischerei ist eine außerordentlich wichtige Form der Fischerei in EU-Ländern. Es ist besonders wichtig, dass sie ein hohes Beschäftigungsniveau gewährleistet und eine sozial und ökologisch nachhaltige Form der Fischerei darstellt. Ich habe gegen diesen Bericht gestimmt, da ich überzeugt bin, dass Themen der Umwelt und des Arbeitsmarktes in der Kompetenz der Mitgliedstaaten bleiben sollen.
                  

Θεόδωρος Ζαγοράκης (PPE),
γραπτώς. – Στήριξα την έκθεση σχετικά με την καινοτομία και τη διαφοροποίηση της παράκτιας αλιείας μικρής κλίμακας στις περιοχές που εξαρτώνται από την αλιεία. Το κείμενο καλεί ορθώς την Επιτροπή να εξετάσει τη δυνατότητα της παράκτιας αλιείας μικρής κλίμακας σε νησιωτικές κοινότητες που εξαρτώνται παραδοσιακά από την αλιεία για τον βιοπορισμό και ασχολούνται με αλιευτικές δραστηριότητες καθ' όλο το έτος.
                  

Jana Žitňanská (ECR),
písomne. – Správu pani poslankyne Tomašić som podporila. Správa obsahuje opatrenia dôležité najmä pre členské štáty, v ktorých maloobjemový rybolov predstavuje dôležitý zdroj živobytia, ale aj tradičnú formu života. V záujme zachovania tradičných spôsobov rybolovu preto správa navrhuje, aby toto bolo definované a boli preň zmiernené niektoré pravidlá, ako napríklad výnimky zo zákazu niektorých metód rybolovu, kvóty, či pravidlá týkajúce sa povinnosti vyloďovať všetky úlovky. Rovnako zdôrazňuje potrebu zohľadňovania špecifík jednotlivých regiónov, ako aj potrebu inovácií v oblasti tzv. modrých odvetví. Myslím si, že v týchto prípadoch je potrebné zohľadňovať pobrežný rybolov a jeho úlohu v regiónoch na ňom závislých, keďže Európska únia by mala chrániť tradičné metódy a spôsoby života, ktoré by inak zanikli, a mala by zohľadniť fakt, že celoplošné zákazy a pravidlá by mohli pôsobiť na tradičný rybolov likvidačne. Zároveň by bez maloobjemového rybolovu množstvo ľudí v malých pobrežných oblastiach mohlo prísť o živobytie a keďže práve tieto oblasti sa vyznačujú už aj tak vysokou nezamestnanosťou, takéto zákazy by situáciu ešte zhoršili.
                  

Damiano Zoffoli (S&D),
per iscritto. – Un voto molto importante quello della relazione Tomasic, che si occupa di un tema, quello della pesca costiera, che rappresenta l'80% della pesca europea e che per alcune regioni europee è il settore con più occupati in percentuale. Ci sono mari molto diversi nel nostro continente, come viene ricordato nella relazione, e la Commissione deve tenere conto delle differenze non solo di condizioni di pesca, ma anche di dimensioni e presenza del pescato, nel determinare le regole per la pesca europee, che non possono essere le stesse per tutti i mari, dalla Sicilia alla Norvegia. Importante poi dare più importanza al ruolo delle comunità dei pescatori, che devono poter dare la loro opinione sulle decisioni che li riguardano da vicino. Bene quindi questa relazione, continuiamo a lavorare per dare ai pescatori e alle comunità che vivono di pesca artigianale il giusto riconoscimento e aiuto nelle nostre scelte politiche.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Priobalni ribolov je izredno pomembna vrsta ribolova v državah Unije, saj zagotavlja visoko stopnjo zaposlenosti v obalnih, otoških in najbolj oddaljenih regijah ter je na splošno socialno in okoljsko trajnostna oblika ribolova.
                  

                     Z namenom ohranjanja in razvijanja potenciala priobalnega ribolova sem podprl priporočila poročila o inovacijah in diverzifikacijah malega priobalnega ribolova v regijah, odvisnih od ribolova.
                  
6.17.   External dimension of the CFP, including fisheries agreements (A8-0052/2016 - Linnéa Engström)

Dichiarazioni di voto orali


Michela Giuffrida (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, ci sono comunità che vivono di pesca e ce ne sono alcune che di pesca muoiono.
                  

                     Ci sono dei pescatori che, proprio a testimonianza della debolezza e della fragilità della dimensione esterna della politica della pesca, sono bersaglio di sparatorie o di veri e propri agguati, vengono ingiustamente imprigionati, subiscono il sequestro delle loro imbarcazioni. Mi riferisco in particolare ai pescatori della sponda sud del Mediterraneo che in mare incontrano o si scontrano con le autorità dei paesi frontalieri che violano il loro diritto ad esercitare l'attività in tutta sicurezza.
                  

                     Quando parliamo di dimensione esterna della pesca, di cooperazione internazionale, di accordi, quando l'Unione europea pretende di rappresentare il settore della pesca europea nei negoziati con i paesi terzi, è a questi pescatori che deve pensare, sono i loro interessi che deve tutelare, il rispetto dei loro diritti che deve assolutamente pretendere, alla vita e alla sicurezza prima di tutto e all'attività economica subito dopo.
                  

Andrejs Mamikins (S&D). – Priekšsēdētāj! Eiropas Savienība ir pasaules lielākais nozvejas produktu tirgus, jo mēs patērējam tikai 11 % no visas pasaules nozvejas un tai pat laikā importējam 24 % no visas nozvejas vērtības ziņā. Pēdējo var arī attiecināt uz to, ka Eiropas Savienība un tās uzņēmumi ir nozīmīgi jūras resursu pārstrādātāji.
                  

                     Šodien jau tika nobalsots par zivsaimniecības nolīgumu ar Grenlandi, bet, jāatzīst, ka tas ir tikai viens no vairākiem šāda tipa nolīgumiem, kuri ir gan divpusēji, gan daudzpusēji. Tāpēc mums jāturpina mūsu centieni maksimāli sistematizēt starptautiskā mērogā zivsaimniecības jomu, īpaši ilgtspējīguma un, es teiktu, arī ekosistēmu aizsardzības ziņā. Jāsaka, ka aktīva sadarbība ar partneriem citās valstīs, īpaši reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijām, un aktīvāks zinātnisks darbs agri vai vēlu dos rezultātu. Līdz ar to tas ir apsveicams.
                  

Dichiarazioni di voto scritte


William (The Earl of) Dartmouth (EFDD),
in writing. – We oppose this because even when the objectives are laudable, the reality of the EU policy is a behavioural-economic ‘one-size-fits-all’ disaster.

Isabella Adinolfi (EFDD),
per iscritto. – La politica comune della pesca (PCP) mira a rendere i settori della pesca e dell'acquacoltura sempre più sostenibili da un punto di vista ecologico, economico e sociale. L'obiettivo è pertanto promuovere un'industria ittica dinamica, garantendo al contempo un tenore di vita adeguato alle comunità di pescatori. Per queste ragioni, l'UE si è impegnata ad assicurare che gli accordi di pesca sostenibile, stipulati con i paesi terzi, siano rispettosi delle norme ambientali e dell'approccio eco-sistemico che contraddistingue la PCP. Per queste ragioni, è stato chiesto che il Parlamento europeo ricopra un ruolo più attivo nelle procedure d'approvazione, con il riconoscimento di un diritto d'informazione completo e immediato, che senza dubbio assicura trasparenza e controllabilità dei protocolli. In virtù di queste considerazioni, ho espresso voto positivo, confidando nell'impegno delle istituzioni europee nella tutela e nella promozione di una pesca ecosostenibile, anche negli accordi con paesi terzi.
                  

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL),
por escrito. – Por primera vez, la regulación básica de la PPC incluye un capítulo referido a la dimensión exterior de la misma, donde se recogen las condiciones mínimas para acuerdos bilaterales, la responsabilidad de cooperación entre las organizaciones pesqueras regionales y la coherencia entre las medidas que toman. Además de esto, el informe enfatiza la necesidad de que los acuerdos pesqueros beneficien a ambas partes, la UE y los terceros países, así como la importancia de apoyar el desarrollo de las comunidades locales. Por todo ello he votado a favor del informe.
                  

Martina Anderson, Lynn Boylan and Liadh Ní Riada (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of this report as it contained a number of positive provisions. There were provisions contained within which refer to the external dimensions of the CFP, and provisions which accentuated the need to address illegal, unregulated and unreported fishing.
This includes minimum conditions for bilateral agreements, and a duty to foster cooperation among regional fisheries management organisations (RFMOs), not to mention ensuring that the sustainable fisheries agreements with third countries benefit third countries, including their local populations and fisheries sectors, and promoting environmentally, socially and economically sustainable fisheries based on transparency and the participation of non-governmental stakeholders.
These are all positive moves and should therefore be supported.

Νίκος Ανδρουλάκης (S&D),
γραπτώς. – Ψήφισα υπέρ της έκθεσης για την εξωτερική διάσταση της ΚΑΠ, συμπεριλαμβανόμενων των αλιευτικών συμφωνιών, γιατί στην ΕΕ η εξωτερική διάσταση θεωρείται ότι περιλαμβάνει την αλιεία εκτός των αποκλειστικών οικονομικών ζωνών (ΑΟΖ) της ΕΕ από σκάφη με σημαία ΕΕ που καλύπτονται από δύο τύπους ρυθμίσεων.
                  

                     Το πρώτο είναι η αλιεία στην ανοικτή θάλασσα, πέραν των περιοχών εθνικής δικαιοδοσίας. Υπάρχει ένα σημαντικό ποσό της εν λόγω αλιείας και ένα μεγάλο μέρος που συνήθως ρυθμίζονται από Περιφερειακές Οργανώσεις Διαχείρισης της Αλιείας ή ΠΟΔΑ.
                  

                     Ψάρεμα πέραν των υδάτων της ΕΕ εμφανίζεται επίσης στα ύδατα υπό τη δικαιοδοσία τρίτων χωρών. Αυτό μπορεί να συμβεί στο πλαίσιο της διμερούς συμφωνίας με την εν λόγω τρίτη χώρα. Η ΕΕ έχει πραγματοποιήσει περίπου 15 με 20 τέτοιες συμφωνίες που ισχύουν κάθε φορά.
                  

Marie-Christine Arnautu (ENF),
par écrit. – Le principal objectif de ce rapport est de connaître l'impact de la dimension extérieure de l'Union européenne, afin de déterminer si la pêche pratiquée est durable du point de vue environnemental, social et économique. Le rapporteur souhaite notamment qu'un cadre soit créé pour les accords des entreprises européennes avec les pays tiers ou leurs entreprises (joint-ventures), afin d'améliorer la transparence et d'éviter la concurrence avec la pêche locale. À noter que le paragraphe 67 conseille à la Commission de proposer une interruption des relations commerciales avec les pays qui sont recensés comme pratiquant la pêche illégale. J'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Jonathan Arnott (EFDD),
in writing. – This report is the EU wanting more control of fishing in Member State waters. I voted against this report.

Jean Arthuis (ALDE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de cette résolution, car la nouvelle politique commune de la pêche (PCP) de l'Union comprend des avancées significatives et améliorera les normes en matière de pêche lointaine européenne. Néanmoins, les enjeux de la pêche lointaine sont mondiaux, l'Union européenne doit fait preuve de la volonté politique nécessaire, d'un leadership suffisant et d'objectivité pour aider les pays en développement à répondre aux nouvelles exigences.
                  

Zigmantas Balčytis (S&D),
raštu. – Balsavau už šį siūlymą, kurio tikslas – naujos taisyklės siekiant taikyti BŽP išorės aspektą, įskaitant žvejybos susitarimus. Praėjusio šimtmečio 9-ajame dešimtmetyje buvo palyginti nedaug šalių, kurios vykdė tolimąją žvejybą, veikdamos toli nuo savo pakrančių vandenų (ES, Tarybų Sąjunga, Japonija, JAV žvejojo tunus, taip pat keletas kitų šalių, veikusių mažesniu mastu). Dabar, praėjus trims dešimtmečiams, padėtis iš esmės pasikeitė ir visų vandenynų rajonuose ir dėl daugumos rūšių vyksta didelė konkurencija. Pritariu, kad geriausia strategija norint pasiekti ES tikslo skatinti tausią žuvininkystę yra naudoti ES įtaką tarptautinėje arenoje siekiant pagerinti žuvininkystės valdymo ir skaidrumo standartus, paskatinti lenktynes dėl aukštesnių, o ne dėl žemesnių standartų. Būtina pasiekti daugiau skaidrumo vykdant žvejybos veiklą, taikyti regioninį požiūrį į žuvininkystės valdymą, imtis rimtų vėliavos valstybių ir pakrančių valstybių politinių pastangų kovojant su NNN žvejyba bei pagerinti žuvies tiekimą siekiant aprūpinti maistu remiant žuvininkystės sektoriuje atliekamą moterų darbą.
                  

Gerard Batten (EFDD),
in writing. – We oppose this because even when the objectives are laudable, the reality of the EU policy is a behavioural-economic ‘one-size-fits-all’ disaster.

Nicolas Bay (ENF),
par écrit. – J'ai approuvé ce rapport portant sur la politique commune de la pêche de l'Union (PCP), parce qu'il vise à l'accorder aux objectifs environnementaux, sociaux et économiques: une interruption des relations commerciales avec les pays pratiquant la pêche illégale est proposée, et un cadre créé pour les accords des entreprises européennes avec les pays tiers ou leurs entreprises afin d'améliorer la transparence et d'éviter la concurrence avec la pêche locale. Ce rapport est d'autant plus important que la PCP est indispensable, 20 à 25 % des captures européennes étant réalisées dans les ZEE de pays tiers.
                  

Hugues Bayet (S&D),
par écrit. – Je considère avec réalisme qu'un problème mondial demande une solution mondiale. La crise climatique en est le meilleur exemple et il nous faut progresser pour vivre dans un monde plus écologique. Une gestion durable des ressources halieutiques en est un autre: elle ne pourra passer que par la coopération internationale, à travers des accords multilatéraux et bilatéraux qui feront front commun pour une bonne gouvernance des mers et des océans.
                  

                     J'ai voté en faveur de ce rapport, parce qu'il assurera une cohérence entre la politique de la pêche, la politique environnementale, la politique commerciale et la coopération au développement sans oublier de renforcer les normes sociales et environnementales de l'Union européenne dans sa politique de pêche intérieure et extérieure.
                  

Brando Benifei (S&D),
per iscritto. – L'Unione europea costituisce uno dei principali mercati ittici del mondo, è il maggiore importatore di questi prodotti e possiede la terza flotta peschereccia del pianeta. Un ruolo fondamentale nell'economia europea è svolto dall'industria della trasformazione del pescato che fornisce un numero elevato di posti di lavoro che necessitano di essere salvaguardati. La relazione sulla dimensione esterna della politica comune della pesca, che oggi ho sostenuto, illustra efficacemente le priorità strategiche che devono essere perseguite. In un contesto globale che vede l'ascesa di nuove attori come Cina, Taiwan, e Corea, che agiscono con flotte operanti con standard meno rigorosi di quelli previsti dalle norme comunitarie, occorre sempre di più sfruttare il potenziale di influenza dell'Unione. La questione cruciale deve essere quella della trasparenza. All'impegno in materia di informazioni sulle attività di pesca di altri attori operanti nei paesi terzi con cui vengono firmati accordi deve affiancarsi la creazione di una banca dati, estesa all'intera UE, che comprenda tutti gli accordi privati tra gli armatori dell'Unione e i paesi terzi, nonché le joint venture tra le imprese dell'UE e quelle dei paesi terzi. La nuova PCP dell'UE, se attuata in maniera adeguata, migliorerà sensibilmente gli standard della pesca oceanica dell'Unione.
                  

Xabier Benito Ziluaga (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de la regulación de la PPC en su dimensión externa para que se incorpore a la gestión centralizada de la PPC las diferentes realidades regionales, la participación y la sostenibilidad de las pesquerías, incluidas condiciones mínimas para los acuerdos bilaterales.
                  

Dominique Bilde (ENF),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, qui cherche notamment à déterminer l'impact de la dimension extérieure de la politique commune de la pêche afin d'en connaître les conséquences d'un point de vue environnemental, social et économique.
                  

                     Se pose en effet la nécessité d'un cadre pour cette dimension extérieure, ce qui passe par la création d'accords entre les entreprises de pêche européennes avec les pays tiers, et ce, pour s'assurer de la transparence et de l'absence de concurrence déloyale avec la pêche locale.
                  

                     Je me félicite au passage du fait qu'une interruption des relations commerciales avec les pays soutenant ou fermant les yeux sur les pratiques de pêche illégale ait été proposée.
                  

                     Enfin, il est positif que la majeure partie des droits d'accès aux zones de pêches en dehors des ZEE ne soit plus entièrement payée par les contribuables européens et que cela soit désormais pris en charge à 65 % par les armateurs.
                  

José Blanco López (S&D),
por escrito. – El informe analiza la dimensión exterior de la política pesquera común tras su última reforma. Tras las modificaciones introducidas a este informe a lo largo del proceso parlamentario, el documento resulta aceptable, si bien consideramos que sigue contando con algunos elementos ajenos a su objeto -como fletamentos o joint-ventures, que pertenecen de lleno a terceros países- o que no están adecuadamente recogidos -la falta de información disponible-.
                  

                     En todo caso, la actual dimensión exterior está bien explicada en el Reglamento de 2008 relativo a las autorizaciones de pesca en aguas no comunitarias y cualquier posible laguna puede ser subsanada (en especial en lo referente a la concesión de permisos en aguas de un tercer país con el que no exista acuerdo España impone a su flota un sistema de verificación de la autenticidad de las licencias y los pagos al tercer país a través de sus Embajadas que podría extenderse al resto de la UE).
                  

                     He votado a favor.
                  

Vilija Blinkevičiūtė (S&D),
raštu. – Balsavau dėl šio pranešimo, kuriame nagrinėjama bendroji žemės ūkio politika (BŽP), įskaitant žvejybos susitarimus. Praėjusio šimtmečio 9-ajame dešimtmetyje, kai BŽP dar tik žengė pirmuosius žingsnius, buvo palyginti nedaug šalių, kurios vykdė tolimąją žvejybą, veikdamos toli nuo savo pakrančių vandenų (ES, Tarybų Sąjunga, Japonija, JAV žvejojo tunus, taip pat keletas kitų šalių, veikusių mažesniu mastu). Dabar, praėjus trims dešimtmečiams, padėtis iš esmės pasikeitė ir visų vandenynų rajonuose ir dėl daugumos rūšių vyksta didelė konkurencija. Tarp vis svarbesnių veikėjų yra Kinija, Korėja ir Taivanas, visos jos ėmėsi agresyvios politikos, kad galėtų pasinaudoti sparčiai mažėjančiais ištekliais. Skirtingu mastu šie laivynai paprastai veikia taikydami ne tokius griežtus aplinkos, saugos ir socialinius standartus ir gauna naudos iš didelių subsidijų ir dažnai mažesnio lygio apmokestinimo. Daug šių tolimosios žvejybos šalių nevykdo savo kaip vėliavos, uosto ir rinkos valstybės pareigų ar netgi negerbia pagrindinių žmogaus teisių, visa tai suteikia joms konkurencinį ekonominį pranašumą ES laivų atžvilgiu. Akivaizdu, kad geriausia strategija norint pasiekti ES tikslo skatinti tausią žuvininkystę yra naudoti ES įtaką tarptautinėje arenoje siekiant pagerinti žuvininkystės valdymo ir skaidrumo standartus, paskatinti lenktynes dėl aukštesnių, o ne dėl žemesnių standartų. ES šiuo metu tebėra didžiausia žuvininkystės produktų pasaulio rinka, turi vieną iš didžiausių laivynų, plaukiojančių su jos vėliavomis, ir dažniausiai patenka į daugiausiai žvejojančių pasaulio subjektų trejetuką.
                  

Franc Bogovič (PPE),
pisno. – S kolegi poslanci smo podprli poročilo o zunanjih razsežnostih skupne ribiške politike, ki prinaša bistvene prednosti in bo ob pravilnem izvajanju izboljšala standarde ribolova flot ladij, ki so registrirane pod EU in plujejo na odprtem morju.
                  

                     EU mora za okvir uredbe o nezakonitem neprijavljenem in zakonsko neurejenem ribolovu pri izboljšanju ribiške zakonodaje pokazati ustrezno mero politične volje.
                  

                     Spoštovati moramo svoje obveznosti, da s pomočjo vseh svojih politik, ki vplivajo na ribištvo v državah v razvoju, spodbujamo okoljsko in socialno trajnostni razvoj ribištva.
                  

Marie-Christine Boutonnet (ENF),
par écrit. – Afin de déterminer si la pêche pratiquée est durable du point de vue environnemental, social et économique, il faut connaître l'impact de la dimension extérieure de l'Union.
                  

                     Dans ce rapport, il est question de créer un cadre pour les accords des entreprises européennes avec les pays tiers ou leurs entreprises dans un but d'améliorer la transparence et d'éviter la concurrence avec la pêche locale.
                  

                     On peut également constater que le paragraphe 67 conseille à la Commission de proposer une interruption des relations commerciales avec les pays qui sont recensés comme pratiquant la pêche illégale.
                  

                     J'ai donc voté pour.
                  

Mercedes Bresso (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore di questo documento perché ritengo che sia necessario che l'Unione europea adoperi il suo soft power e la sua influenza internazionali per giungere ad un accordo che regolamenti la pratica della pesca oceanica e permetta uno sviluppo sostenibile economicamente e biologicamente del settore.
                  

Renata Briano (S&D),
per iscritto. – L'UE è attualmente il più grande mercato per i prodotti della pesca e ha una delle più grandi flotte al mondo. Nell'UE la dimensione esterna riguarda la pesca da parte delle navi battenti bandiera UE in alto mare e nelle acque sotto la giurisdizione dei paesi terzi, come nel caso di un accordo di partenariato. Molti flotte provenienti da paesi come la Cina, la Corea e Taiwan operano sotto normative meno rigorose dal punto di vista ambientale, di sicurezza e sociale. La strategia migliore per realizzare l'obiettivo di promuovere una pesca sostenibile è quello di utilizzare l'influenza UE sulla scena internazionale per migliorare gli standard di gestione della pesca e di trasparenza, promuovendo l'armonizzazione delle norme delle flotte UE e non-UE sull'accesso alle zone non ZEE, la lotta contro la pesca INN, migliorando l'approvvigionamento di pesce per la sicurezza alimentare sostenendo il lavoro svolto soprattutto dalle donne nel settore della pesca.
                  

Steeve Briois (ENF),
par écrit. – La dimension extérieure de la politique commune de pêche (PCP) s'étend en dehors des zones économiques exclusives (ZEE) de l'Union. Cela regroupe la pêche en haute mer, en dehors de toute juridiction nationale, et la pêche dans les eaux de pays tiers, via un accord de pêche bilatérale avec l'État concerné. L'objectif de ce rapport est de connaître l'impact de la dimension extérieure de l'Union afin de déterminer si la pêche pratiquée est durable d'un point de vue environnemental, social et économique.
                  

                     Le rapporteur souhaite, par ailleurs, améliorer la transparence et éviter la concurrence avec la pêche locale. Enfin, il conseille à la Commission d'interrompre les relations commerciales avec les pays où la pêche illégale est tolérée. J'ai donc voté pour ce rapport soucieux de l'environnement et de la pêche locale.
                  

Daniel Buda (PPE),
în scris. – PCP a luat naștere în anii 1980 și era formată din membrii UE, Uniunea Sovietică, Japonia și SUA. Aceștia practică pescuitul pelagic sau pescuitul în ape îndepărtate de propriile lor ape costiere. Trei decenii mai târziu, situația s-a schimbat radical, apărând o concurență puternică în toate zonele oceanice. Din păcate, multe dintre țările care practică pescuitul pelagic nu își îndeplinesc responsabilitățile ca state de pavilion, portuare și comerciale, ceea ce le oferă un avantaj economic competitiv față de UE.
                  

                     UE este cea mai mare piață din lume pentru produsele pescărești, are una dintre cele mai mari flote sub pavilioanele sale și se află printre primele trei puteri de capturare, iar cea mai bună strategie pentru realizarea obiectivului de promovare a pescuitului durabil o reprezintă utilizarea influenței UE pe scena internațională pentru a putea îmbunătăți standardele de transparență și gestionare a pescuitului, pentru a încuraja concurența la nivel superior în detrimentul concurenței la nivel inferior.
                  

                     Am votat în favoarea raportului referitor la normele comune pentru punerea în aplicare a dimensiunii externe a PCP, inclusiv a acordurilor în domeniul pescuitului, deoarece noul PCP include progrese semnificative și va îmbunătăți standardele ce privesc pescuitul pelagic din UE.
                  

Gianluca Buonanno (ENF),
per iscritto
. – La dimensione esterna della PCP riguarda la pesca oceanica; viene auspicato l'impiego di equipaggi locali per lo sbarco e la trasformazione in loco del pescato. Il profitto delle flotte UE è principalmente stabilito dai singoli accordi dell'UE con i paesi terzi, anche se un quadro uniforme – specie sulla pesca illegale – sarebbe auspicato. Voto di astensione.
                  

Alain Cadec (PPE),
par écrit. – Ce rapport porte sur la dimension externe de la politique commune de la pêche, à savoir les accords de pêche conclus entre l'Union européenne et des États tiers. Il insiste sur les exigences à respecter par l'Union européenne lorsqu'elle conclut des accords de pêche avec des États tiers. Il se réjouit des standards élevés prévus par la politique commune de la pêche dans ce domaine. Je soutiens particulièrement les recommandations visant à améliorer la transparence des activités de pêche et le lutte contre la pêche illégale. J'ai voté en faveur de ce rapport.
                  

Nicola Caputo (S&D),
per iscritto. – Oggi ho votato a favore della relazione in questione per far si che un capitolo dedicato alla dimensione esterna, contenente condizioni minime per gli accordi bilaterali e un riferimento esplicito alle norme comuni sia all'interno sia all'esterno delle acque dell'UE, sia finalmente incluso nel regolamento di base relativo alla politica comune della pesca (PCP). Sottolineo che l'UE non dovrebbe negoziare accordi di partenariato per una pesca sostenibile con paesi terzi in cui la corruzione è una pratica accettata. Invito l'UE a promuovere, attraverso questi accordi, il buon governo e specificamente la buona gestione delle entrate pubbliche provenienti dal settore della pesca e della contropartita finanziaria. Noto che gli armatori dell'UE firmano con i governi di paesi terzi accordi privati che esulano dal campo di applicazione della PCP e sono preoccupato del fatto che la Commissione non sia informata di tali accordi. Troppo spesso ciò si traduce in una concorrenza sleale in particolare nei confronti degli armatori dell'UE che operano nel quadro di accordi bilaterali. La Commissione deve quindi migliorare la trasparenza, quanto prima possibile, istituendo e pubblicando una banca dati in cui siano registrati tutti gli accordi privati che prevedono l'accesso a zone di pesca dei paesi terzi.
                  

Matt Carthy (GUE/NGL),
in writing. – I voted in favour of this report as it contained a number of positive provisions. There were provisions contained within which refer to the external dimensions of the CFP, and provisions which accentuated the need to address illegal, unregulated and unreported fishing.
This includes minimum conditions for bilateral agreements, and a duty to foster cooperation among regional fisheries management organisations (RFMOs), not to mention ensuring that the sustainable fisheries agreements with third countries benefit third countries, including their local populations and fisheries sectors, and promoting environmentally, socially and economically sustainable fisheries based on transparency and the participation of non-governmental stakeholders.
These are all positive moves and should therefore be supported.

David Casa (PPE),
in writing. – I voted in favour of this report because I support the idea that the common fisheries policy should have an external dimension, especially given that the EU is the largest importer of fish products. It is therefore important that we increase cooperation with our partners in areas such as promotion of sustainable fisheries, transparency and competition. I particularly welcome the social dimension of this report, namely that it seeks to improve the protection of workers in this industry and promote better, safer working conditions and in general to create more sustainable employment, for example through the hiring of local crews in the context of sustainable fisheries partnership agreements.

Fabio Massimo Castaldo (EFDD),
per iscritto. – La dimensione esterna della nuova PCP comprende gli accordi internazionali e le attività di pesca in zone non soggette a giurisdizione nazionale. La relazione, evidenziando la necessità di ottenere benefici reciproci dagli accordi in materia, richiama l'importanza -anche a tal fine- di promuovere la protezione degli ecosistemi. L'aspetto ambientale costituisce comunque, come ribadito, anche un fine in sé ed il testo ribadisce quindi anche la necessità di reperire informazioni scientifiche piú complete e dati circa la cattura degli animali. Ho votato sicuramente a favore.
                  

Λευτέρης Χριστοφόρου (PPE),
γραπτώς. – Στηρίζουμε την έκθεση και θεωρούμε πως η νέα ΚΑΠ της ΕΕ περιλαμβάνει σημαντικές παραμέτρους και, εάν εφαρμοστεί σωστά, θα βελτιώσει τα πρότυπα της ΕΕ για αλιεία σε απομακρυσμένα ύδατα. Λαμβάνοντας υπόψη την απαίτηση της Συνθήκης για συνεκτική πολιτική για την ανάπτυξη, αυτό δεν μπορεί παρά να είναι ευπρόσδεκτο.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL),
γραπτώς. – Η έκθεση σχετικά με τη θέσπιση κοινών διατάξεων με στόχο την εφαρμογή της εξωτερικής διάστασης της ΚΑΠ, συμπεριλαμβανομένων των συμφωνιών αλιείας, προωθεί ζητήματα βελτίωσης των ακολουθούμενων πολιτικών αλιείας με στόχο την υιοθέτηση ορθότερου ρυθμιστικού πλαισίου, την προστασία του οικοσυστήματος, αλλά και τη σωστότερη συνεργασία μεταξύ της ΕΕ και τρίτων χωρών. Καθώς αποτελεί μια θετική προσπάθεια αποφάσισα να υπερψηφίσω.
                  

Alberto Cirio (PPE),
per iscritto. – E' stato per me scontato votare a favore di questa relazione in quanto si pone a tutela della pesca come risorsa naturale, alimentare e commerciale, un punto fondamentale per l'Unione Europea che ancora oggi rappresenta il più grande mercato del mondo per i prodotti della pesca. Sono d'accordo con questa relazione perché mira a salvaguardare questa risorsa comune dalla minaccia del sovrasfruttamento o anche della pesca illegale in maniera tale che a lungo termine non ne sia colpita la produttività della popolazione ittica. Inoltre si pone come obbiettivo una forma di pesca sostenibile, ecologica, economica e sociale basata sulla trasparenza e la partecipazione di ogni singolo stato membro. Tutti questi sono obiettivi per i quali non ho potuto che esprimermi a favore.
                  

Deirdre Clune (PPE),
in writing. – In recent years the amount of nations engaging in distant water fishing has increased dramatically. China, Korea and Taiwan have adhered to aggressive policies to ensure access to dwindling resources. These fleets take less care for the environment, and they do not fulfil their responsibilities to human rights. This provides them with a competitive economic advantage, which vessels from the EU lack. The Long Distance Advisory Council recommended that transparency must be improved in fishing activities. Promotion of harmonisation of condition of access for fleets outside the EU should be worked on. Politics needs to be engaged with in order to aid flag and coastal states in the fight against IUU fishing. Food security could be ensured by ameliorating the supply of fish available.

Jane Collins and Diane James (EFDD),
in writing. – We oppose this because even when the objectives are laudable, the reality of the EU policy is a behavioural-economic ‘one-size-fits-all’ disaster.

Therese Comodini Cachia (PPE),
in writing. – Better linkage between the sectorial support provided under fishing agreements and the instruments available falls within the scope of cooperation on development. I support full transparency in the funding of fisheries projects and the use of sectorial support, so as to ensure the proper use of EU funds.
Despite the role played by the General Fisheries Commission for the Mediterranean (GFCM), differences in the rules applied to EU and third country fleets operating in the same fisheries have been causing considerable problems for EU fishermen.
I support the call to increase EU efforts in the Mediterranean Basin by means of closer cooperation with local bodies, regional organisations, scientific institutions, observatories and country-based fisheries clusters. There is a role for the EU in the resolution of conflicts between vessels in the Mediterranean, and in supporting and assisting fishermen who are frequently subject to confrontations with third-country vessels or even vessels from different Member States.

Ignazio Corrao (EFDD),
per iscritto. – La relazione presenta la situazione degli accordi internazionali e delle attività di pesca in zone non soggette a giurisdizione nazionale (ABNJ), con riferimento alle norme comuni all'esterno delle acque dell'Unione. L'UE ha l'obbligo di garantire che gli accordi di pesca sostenibile si basino sulla migliore consulenza scientifica possibile, insistendo sull'importanza di una pesca sostenibile, per salvaguardare il futuro delle comunità costiere, l'occupazione generata dal settore della pesca e la sicurezza alimentare. Gli accordi PCP devono basarsi su un rapporto equo tra l'UE e i suoi partner dei paesi terzi, producendo benefici reciproci. È necessario che l'azione dell'UE sia mirata alla protezione degli ecosistemi e alla condivisione di informazioni e di dati. Ritengo che il Parlamento europeo dovrebbe avere un ruolo più attivo nella procedura di approvazione, e deve essere informato in tutte le fasi della stipulazione o rinnovo degli accordi di partenariato per una pesca sostenibile, al fine di aumentare la trasparenza. Mi trovo complessivamente d'accordo con la relazione presentata, il mio voto è favorevole.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL),
por escrito. – Por primera vez, la regulación básica de la PPC incluye un capítulo referido a la dimensión exterior de la misma, donde se recogen las condiciones mínimas para acuerdos bilaterales, la responsabilidad de cooperación entre las organizaciones pesqueras regionales y la coherencia entre las medidas que toman. Además de esto, el informe enfatiza la necesidad de que los acuerdos pesqueros beneficien a ambas partes, la UE y los terceros países, así como la importancia de apoyar el desarrollo de las comunidades locales. Por todo ello he votado a favor del informe.
                  

Andi Cristea (S&D),
în scris. – UE reprezintă cea mai mare piață din lume pentru produsele pescărești, având și una dintre cele mai mari flote sub pavilioanele sale. Am votat pentru o mai mare transparență în ceea ce privește activitățile de pescuit ale tuturor actorilor importanți și pentru sprijinirea obiectivului UE de a promova pescuitul durabil.
                  

Edward Czesak (ECR),
na piśmie. – Sprawozdanie skupia się na zewnętrznym wymiarze wspólnej polityki rybołówstwa (WPRyb), dostarczającej ramy dla działań statków UE dokonujących połowów poza wodami terytorialnymi UE. Flota rybacka UE jest jedną z największych na świecie i znajduje się w pierwszej trójce światowych potęg rybołówstwa, zatem zasięg jej wpływów ma istotne znaczenie. Statki pływające pod banderami UE mogą dokonywać połowów na wodach poza terytorium UE na dwa sposoby: połowy na morzu pełnym (obszary poza krajową jurysdykcją) oraz połowy na wodach terytorialnych państw trzecich na mocy dwustronnego porozumienia w sprawie połowów.
                  

                     Sprawozdanie uwzględnia szereg zagadnień związanych z połowami ryb na wodach terytorialnych państw trzecich m.in. obowiązek wzmacniania współpracy między poszczególnymi RFMO i zapewniania spójności między wprowadzanymi przez nie środkami, szkolenie inspektorów rybołówstwa i członków załóg, przejrzystość umów o partnerstwie w sprawie połowów, zwalczanie nielegalnych, nieraportowanych i nieuregulowanych połowów oraz promocję norm społecznych i środowiskowych w sektorze gospodarki rybnej w danym państwie trzecim.
                  

                     Zagłosowałem za przyjęciem sprawozdania.
                  

Viorica Dăncilă (S&D),
în scris. – Este important pentru Europa și implicarea sa în acțiuni de protejare a mediului să sprijine cooperarea între autoritățile locale și regionale și asociațiile de antreprenori, institutele de cercetare în domeniul pisciculturii și oceanografiei, universitățile, centrele pentru tehnologie și instituțiile locale și regionale pentru a participa la procesul de inovare, întrucât dezvoltarea și inovarea pot juca un rol fundamental în crearea de locuri de muncă în comunitățile insulare și de coastă.
                  

                     În aceste comunități, pescuitul artizanal contribuie la viabilitatea comunităților, la combaterea fenomenului tot mai întâlnit al depopulării, a îmbătrânirii în sectorul pescuitului și a șomajului. Totodată, nu trebuie să uităm că pescuitul artizanal utilizează, în anumite zone, unelte și tehnici vechi care sunt mai ecologice și au un impact mai redus asupra situației stocurilor pe cale de dispariție.
                  

Michel Dantin (PPE),
par écrit. – Ce rapport d'initiative porte sur la nouvelle politique commune de la pêche, dont l'objectif est d'améliorer les normes en matière de pêche lointaine européenne. Considérant que cette politique commune de la pêche est un outil indispensable au bon fonctionnement de la pêche, j'ai soutenu ce rapport.
                  

Rachida Dati (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur la dimension externe de la politique commune de pêche (PCP), y compris les accords de pêche. L'Union européenne soumet la commercialisation des produits de pêche à des règles strictes, notamment en termes de gestion et de transparence. Par la conclusion d'accords de partenariat avec divers acteurs internationaux, l'Union européenne joue un rôle clé dans la lutte, au niveau international, contre la pêche illicite, non déclarée et non réglementée (INN).
                  

Marielle de Sarnez (ALDE),
par écrit. – Des milliers de personnes dans le monde tirent leurs moyens d'existence des mers et des océans, qui constituent la première source de leur alimentation.
                  

                     L'Union européenne a un rôle moteur à jouer dans la gouvernance mondiale des mers et des océans pour promouvoir la pêche durable. Cet objectif doit être au centre de la dimension extérieure de la politique commune de la pêche comme de la politique en faveur du développement de l'Union. Les normes environnementales et sociales élevées de l'Union doivent être promues à l'échelle internationale pour aller vers une gestion de la pêche plus transparente, assurant la traçabilité des produits, protégeant la pêche artisanale et préservant les ressources halieutiques.
                  

Mireille D'Ornano (ENF),
par écrit. – Aujourd'hui, 20 à 25 % des captures européennes ont lieu en dehors des zones économiques exclusives de l'Union européenne et constituent la dimension externe de la politique commune de la pêche. Cette dimension regroupe la pêche en haute mer en dehors de toute juridiction nationale et la pêche dans les eaux de pays tiers, via un accord de pêche bilatéral avec l'État concerné ou un accord privé. Le texte se penche sur le caractère durable ou non de la pêche pratiquée, au plan environnemental, social et économique.
                  

                     Le rapporteur suggère la création d'un cadre pour les accords des entreprises européennes avec les pays tiers ou leurs entreprises. Il s'agit d'améliorer la transparence et d'éviter la concurrence avec la pêche locale. Enfin, le texte invite la Commission à interrompre les relations commerciales avec les pays qui pratiquent la pêche illégale. Pour ces raisons, j'ai voté pour.
                  

Ангел Джамбазки (ECR),
в писмена форма. – Подкрепих доклада относно общите правила по отношение на прилагането на външното измерение на ОПОР, включително споразуменията в областта на рибарството, защото той доразвива рамката, определяща правилата за риболов на европейските плавателни съдове извън териториалните води на ЕС, като определя начина на взаимодействие между държавите от ЕС и трети страни и предвижда взаимна полза за ЕС и трети страни, включително за тяхното население и рибарския сектор.
                  

                     Докладът предвижда насърчаване на устойчивото рибарство, както и подобряване на стандартите за управление на рибарството на международната сцена и засилване на прозрачността относно общия мащаб на риболова и идентичността на различните участници в риболова. Освен това смятам, че е от особено значение въвеждането на по-строги мерки срещу борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов, предвидени в този доклад.
                  

Norbert Erdős (PPE),
írásban. – Az Európai Néppárt frakciójának iránymutatásával összhangban szavazatommal támogattam az Engström-jelentés elfogadását.
                  

                     A Föld tengereinek30 %-a túlhalászott, a tengeri halállományok veszélybe kerültek. Ezért érthető, hogy a tengeri halállományok fenntartása érdekében az Európai Unió a tengeri halászat megfelelő korlátozására kényszerül. Tehát folyamatosan és jelentősen csökken a kihalászott tengeri halmennyiség. Ezért a közös halászati politikának jóval nagyobb figyelmet kell fordítania a fenntartható haltenyésztésre, vagyis az akvakultúrára, kiemelten pedig az édesvízi haltenyésztésre.
                  

                     A magyarországi halastavak jelentős része Natura 2000 területen fekszik. Ezek a halgazdaságok semmilyen veszélyt sem jelentenek e területek természeti értékeire. Sőt, sok esetben éppen a zárt rendszerű halastavainknak köszönhetőek az általuk létrehozott, illetve megőrzött egyedi vizes élőhelyi társulások. Következésképpen, az édesvízi akvakultúrát kell előtérbe helyezni és minél nagyobb mértékű uniós támogatásban részesíteni. Továbbá ezt a területet meg kell szabadítani az indokolatlanul szigorú és felesleges fenntarthatósági előírásoktól, amelyek csak a tengeri halászat és akvakultúra esetében indokoltak.
                  

Edouard Ferrand (ENF),
par écrit. – Vote pour: le principal objectif, c'est de connaître l'impact de la dimension extérieure de l'Union européenne, afin de déterminer si la pêche pratiquée est durable du point de vue environnemental, social et économique.
                  

João Ferreira (GUE/NGL),
por escrito. – A Política Comum das Pescas (PCP) inclui um capítulo referente à sua dimensão externa, nomeadamente ao estabelecimento de condições mínimas para o estabelecimento de acordos de pescas entre a UE e países terceiros, a par de compromissos para aumentar a cooperação e consistências das medidas aplicadas no âmbito das Organizações Regionais de Gestão de Pescas; uma referência explícita a padrões comuns dentro e fora das águas da UE; e a valorização da informação científica na tomada de decisões.
                  

                     Pese embora não acompanharmos todas as considerações feitas, o relatório enfatiza algumas questões importantes, que valorizamos: a necessidade de assegurar que os acordos de pesca proporcionam benefícios mútuos para a UE e para os países terceiros, incluindo as suas populações locais e o sector de pesca; a promoção de pescas ambiental, social e economicamente sustentáveis com base na transparência e na participação dos intervenientes não-governamentais, especialmente profissionais que dependem da pesca para a sua subsistência, a fim de garantir um futuro para as comunidades costeiras, o ambiente marinho, o desenvolvimento da indústria local, o emprego gerado pela pesca, processamento e comércio, e a contribuição da pesca para a segurança alimentar; medidas destinadas a promover a transferência de tecnologias e de saber-fazer; a luta contra a pesca ilegal, não declarada e não regulamentada.
                  

Raffaele Fitto (ECR),
per iscritto. – Ho espresso il mio voto favorevole alla relazione. L'Ue si deve impegnare a rafforzare la cooperazione con gli organismi locali e regionali, e soprattutto con i paesi della sponda meridionale del Mediterraneo evitando cosi spiacevoli conflitti in cui sono spesso coinvolti gli equipaggi comunitari, ponendo fine alla cosiddetta ‘guerra del pesce’.
                  

                     Inoltre, ritengo che debba essere valutato positivamente il richiamo all'Ue per un impegno più forte nel favorire la promozione di norme sociali e ambientali nel settore della pesca dei paesi terzi, e a contrastare la pesca illegale, non dichiarata e non regolamentata.
                  

Luke Ming Flanagan (GUE/NGL),
in writing. – Positive initiative involving a new look at the common fisheries policy from the point of view of its impact on the environment and especially, on its impact on the partner nations in bilateral agreements. I voted in favour.

Monika Flašíková Beňová (S&D),
písomne. – Európska únia je v súčasnosti najväčším svetovým trhom pre produkty rybolovu a má jednu z najväčších flotíl na svete a zvyčajne sa radí medzi prvé tri mocnosti v oblasti rybolovu. K rybolovu mimo vôd Európskej únie dochádza aj vo vodách pod jurisdikciou tretích krajín. Táto situácia môže nastať v rámci dvojstrannej dohody s touto treťou krajinou. Európska únia má tradične asi 15 až 20 takýchto dohôd platných v každom okamihu. Mnohé flotily z krajín, ako je Čína, Kórea a Taiwan, operujú pod všeobecne menej prísnymi reštrikciami týkajúcimi sa životného prostredia, bezpečnosti a sociálnych noriem a ťažia z vysokých dotácií a často nižších úrovní zdanenia. Najlepšou stratégiou na dosiahnutie cieľa Európskej únie v oblasti podpory udržateľného rybolovu je využitie vplyvu Európskej únie na medzinárodnej scéne s cieľom zlepšiť riadenie rybolovu a transparentnosť štandardov. Znamená to najmä zlepšiť transparentnosť rybolovu, regionálneho prístupu k riadeniu rybolovu vrátane podpory harmonizácie podmienok prístupu cudzích flotíl do tretích krajín a v neposlednom rade vytvorenie rámca udržateľnosti pre spoločné podniky.
                  

Lorenzo Fontana (ENF),
per iscritto. – Mi astengo in quanto la relazione dovrebbe trattare meglio e in maniera più completa l'argomento.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την παρούσα έκθεση. Η ΚΑΠ μαζί με τις ποσοστώσεις που επιβάλλει δεν επέφερε κανένα αποτέλεσμα όσον αφορά την χρόνια μείωση των αποθεμάτων των ψαριών στις θάλασσες μας. Με την ΚΑΠ η ΕΕ διατηρεί σχεδόν τον απόλυτο έλεγχο επί της διαχείρισης της αλιείας με τα κράτη μέλη να μην έχουν κανένα ουσιαστικό ρόλο στην διαδικασία λήψης αποφάσεων.
                  

Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
in writing. – The EU is currently the world's largest market for fisheries products and has one of the largest fleets and usually ranks among the top three world catching powers.
I believe we have to improve transparency in fishing activities and support regional approach to fisheries management, including promoting the harmonisation of conditions of access for foreign fleets to third countries' EEZs (exclusive economic zones) and the development of a sustainability framework for joint ventures as part of the implementation of SFPAs. Moreover, we should improve the supply of fish for food security by supporting the work done by women in the fisheries sector.
The external dimension of the common fisheries policy has to be among our priorities for fisheries policy like promoting sustainable fishing in third countries, ensuring that fishery products imported into the EU are produced under acceptable labour and human rights standards, keeping up pressure on states to combat IUU fishing and enhancing controls.

Ildikó Gáll-Pelcz (PPE),
írásban. – Kiállok a közös halászati politika külső dimenziójáról szóló parlamenti jelentés mellett. Az EU még mindig a legnagyobb piac a halászati termékek területén. A fenntartható halászat egy olyan stratégia része, amely az EU befolyását növeli a nemzetközi szintéren a halászat menedzselését és átláthatóságát figyelembe véve.
                  

Francesc Gambús (PPE),
por escrito. – He votado a favor del informe debido a la necesidad de dotar a la PPC de una dimensión exterior ante la constatación de que existe una intensa competencia internacional en todas las zonas oceánicas y para la mayoría de las especies. Algunos han adoptado políticas agresivas para obtener acceso a recursos cada vez más escasos, lo que les proporciona una ventaja económica competitiva respecto a los buques de la UE. Por lo tanto, es imprescindible mejorar la estrategia para lograr el objetivo de la UE de promover la pesca sostenible utilizando su influencia en la escena internacional a fin de mejorar la gestión de la pesca y las normas sobre transparencia y de fomentar la competencia al alza en lugar de a la baja.
                  

Elena Gentile (S&D),
per iscritto. – Ho votato a favore della risoluzione del PE sulle norme comuni per quanto riguarda l'applicazione della dimensione esterna della PCP, compresi gli accordi di pesca, perché ritengo che l'Europa possa e debba assolvere un ruolo di promozione internazionale di standard di pesca sostenibile, diffondendo i suoi principi e valori anche nei confronti dei paesi terzi. Penso, infatti, all'UE come soggetto trascinatore e promotore di regole internazionali che assicurino elevati standard sociali, ambientali e di tutela della biodiversità, assicurino la trasparenza, le quali garantiscano una concorrenza leale tra pescherecci battenti bandiere di diversi paesi e nel contempo essa stessa promuova l'attività economica e nello specifico il settore della pesca. Accolgo con favore il richiamo al tema del cambio di bandiera e alle pratiche fraudolenti messe in campo da alcuni operatori del settore per violare le regole UE, così come il sostegno alla normativa UE in tema di pesca illegale, che rappresenta un esempio recente della capacità dell'UE di influenzare il comportamento degli attori sulla scena globale.
                  

Arne Gericke (ECR),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über gemeinsame Regeln für die Umsetzung der externen Dimension der GFP und der Fischereiabkommen gestimmt. Maritimes Management darf nicht an den Außengrenzen der EU enden. Wir brauchen dafür einen funktionierenden Ansatz internationaler Kooperation.
                  

Jens Gieseke (PPE),
schriftlich. – Die partnerschaftlichen Abkommen der EU mit Drittstaaten im Bereich der Fischereipolitik tragen dazu bei, dass in diesen Ländern nachhaltig nach den Standards der EU gefischt wird und illegale Fischerei sowie Überfischung der Bestände bekämpft werden. Die Förderung der Überwachung unterstütze ich vor allem im Hinblick auf meine Region.
                  

Julie Girling (ECR),
in writing. – This report imposes a number of measures on the EU external fleet (EU-flagged vessels fishing outside EU waters), particularly with regard to fishing in the waters of third countries. The EU fishing fleet is one of the world's largest and ranks in the top three of the world's catching powers; therefore, the opportunity for influence is significant. Within the scope of this report, there are measures relating to cooperation among Regional Fisheries Management Organisations (RFMOs) and transparency of Fisheries Partnership Agreements; job creation and training in third countries; combating illegal, undeclared and unregulated fishing, as well as promotion of high environmental standards in third countries. The report is both fair and transparent and represents greater cooperation between third countries and the European Union. It is for these reasons I voted to adopt this report.

Sylvie Goddyn (ENF),
par écrit. – La pêche européenne est-elle, hors des eaux territoriales de l'Union, durable du point de vue environnemental, économique et social? Globalement oui, mais il faut améliorer la transparence et ne pas imposer une concurrence déloyale aux pêcheurs des pays en développement.
                  

                     Je remarque avec intérêt que le paragraphe 67 du rapport demande à la Commission d'interrompre les relations commerciales avec les pays qui pratiquent la pêche illégale.
                  

                     De même, l'Union européenne paye de moins en moins de droits d'accès dans les accords de pêche avec les pays tiers. Cette part est passée de 65 % à 35 %; les armateurs payant le reste.
                  

                     Ce rééquilibrage est favorable au contribuable européen, mais bénéficie aussi aux petits pêcheurs artisanaux d'Europe et des pays en développement. En effet, moins de subventions pour les accords de pêche, c'est aussi moins de concurrence déloyale vis-à-vis des pêcheurs artisanaux. Ces derniers ne bénéficient en effet pas de ces accords, mais sont tout de même concurrencés par les produits importés.
                  

Tania González Peñas (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado A FAVOR de la regulación de la PPC en su dimensión externa para que se incorpore a la gestión centralizada de la PPC las diferentes realidades regionales, la participación y la sostenibilidad de las pesquerías, incluidas condiciones mínimas para los acuerdos bilaterales.
                  

Theresa Griffin (S&D),
in writing. – I voted in favour of this report as it uses the best strategy for realising the EU's objective for promoting sustainable fisheries, which preserves natural areas and helps maintain jobs for the future.

Antanas Guoga (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report. The EU's best strategy for promoting sustainable fisheries is to enhance social and environmental standards, to better control its own external fleet and to use the EU's leadership on the international scene to improve fisheries management.

Τάκης Χατζηγεωργίου (GUE/NGL),
γραπτώς. – Είναι θετικό το γεγονός ότι ο βασικός κανονισμός για την Κοινή Αλιευτική Πολιτική περιλαμβάνει, για πρώτη φορά, ένα κεφάλαιο που αναφέρεται στην εξωτερική διάσταση, συμπεριλαμβανομένων των ελάχιστων προϋποθέσεων για τις διμερείς συμφωνίες. Έχει καθήκον να προωθήσει τη συνεργασία μεταξύ των περιφερειακών οργανώσεων διαχείρισης της αλιείας και τη συνοχή μεταξύ των μέτρων που λαμβάνουν. Περιέχει ρητή αναφορά σε κοινά πρότυπα τόσο εντός, όσο και εκτός των υδάτων της ΕΕ, και δηλώνει ότι τα μέτρα πρέπει να βασίζονται στις βέλτιστες διαθέσιμες επιστημονικές συμβουλές. Για αυτούς τους λόγους στηρίξαμε την έκθεση.
                  

Marian Harkin (ALDE),
in writing. – I supported this report as did the vast majority of my colleagues in Parliament. I believe that the CFP has a vital role to play in trying to influence and protect Europe's high environmental and labour standards in external waters. In fact, it is my opinion that the strength of the EU is its normalising influence on others to introduce better standards in all sectors. When the CFP was established, there were relatively few distant water fishing nations, operating a long way from their own coastal waters. Now, three decades later, the situation has changed radically and there is intense competition in all ocean areas. This has its own problems for the environment and fishing stocks as well as workers' rights. Thankfully this report highlights the importance of the EU distant fleet activity in protecting our interests and at the same time addresses the shortcomings that still need to be tackled. It calls for stricter inspections to ensure EU standards are maintained, greater traceability of products that enter the food supply chain and the need for distant fleets to only fish surplus stocks among others.

Brian Hayes (PPE),
in writing. – I was in favour of this resolution as it would allow the EU to promote sustainable fishing whilst also providing an appropriate element of support for the industry in developing countries.

Anja Hazekamp (GUE/NGL),
schriftelijk. – Voor een duurzaam beheer van wereldwijde vispopulaties moet men verder kijken dan de Europese grenzen. De EU is een grote vis op het wereldtoneel; de EU-markt voor mariene producten is een van de grootste ter wereld en de EU heeft meerdere overeenkomsten gesloten met derde landen betreffende visserij. Hoewel Europa hiermee een belangrijke veroorzaker is van wereldwijde overbevissing, is het belangrijk dat deze externe dimensie van het Europees visserijbeleid wordt meegenomen in het gemeenschappelijk visserijbeleid. Het verslag levert een goede bijdrage aan een duurzamer beheer van de oceanen. Zoals het opnemen van het voorzorgsbeginsel in het visserijbeleid, het uitdragen van de hoogste milieu- en sociale standaarden en het aanpakken van systematische corruptie in derde landen bij het afsluiten van visserijovereenkomsten. Daarom heb ik voor dit verslag gestemd.
                  

Ian Hudghton (Verts/ALE),
in writing. – There is a fundamental difference between the northern fisheries agreements involving Norway, Iceland and the Faeroe Islands and those involving other countries; the former essentially involve co-management between the EU and the relevant countries, whereas the latter tend to be less well balanced. The rapporteur was happy to take this fact on board and I was therefore able to support her important work in this field.

Cătălin Sorin Ivan (S&D),
in writing. – The EU is the world's largest market for fisheries products with one of the largest fleets. Its objective is to promote sustainable fisheries on the international stage. I have voted in favour of this report that should improve fisheries management and transparency standards of the common fisheries policy (CEP).

Ivan Jakovčić (ALDE),
napisan. – Glasao sam za prijedlog rezolucije Europskog parlamenta o zajedničkim pravilima u pogledu primjene vanjske dimenzije zajedničke ribarstvene politike zbog toga što se situacija na svjetskoj razini u navedenom sektoru drastično promijenila, odnosno, pojavili su se novi akteri, poput Kine i Tajvana, koji primjenjuju agresivne politike kako bi pristupili morskim resursima. Često brodovi takvih zemalja imaju slabije standarde u pogledu zaštite okoliša, sigurnosti i poštivanja međunarodnih obaveza te samim time i ekonomsku prednost nad onim europskim.
                  

                     Međutim, smatram da je potrebno inzistirati na održivom načinu ribarenja kako bi se osnažila zaštita okoliša i društvenih standarda te ojačala uloga Europske unije na međunarodnoj sceni kao promotora održivog načina upravljanja morskim resursima. U tom kontekstu nužno je osigurati dosljednost i usklađenost vanjske i unutarnje ribarstvene politike Unije. Stoga su potrebni transparentnost svih aktivnosti, učinkovitije mjere kontrole i nadzora te olakšani pristup točnim znanstvenim informacijama i studijama.
                  

Jean-François Jalkh (ENF),
par écrit. – Le principal objectif, c'est de connaître l'impact de la dimension extérieure de l'Union européenne, afin de déterminer si la pêche pratiquée est durable du point de vue environnemental, social et économique. Le rapporteur souhaite notamment qu'un cadre soit créé pour les accords des entreprises européennes avec les pays tiers ou leurs entreprises (joint-ventures), afin d'améliorer la transparence et d'éviter la concurrence avec la pêche locale.
                  

                     À noter que le paragraphe 67 conseille à la Commission de proposer une interruption des relations commerciales avec les pays qui sont recensés comme pratiquant la pêche illégale. J'ai donc voté en faveur de ce rapport.
                  

Diane James (EFDD),
in writing. – We oppose this because even when the objectives are laudable, the reality of the EU policy is a behavioural-economic ‘one-size-fits-all’ disaster.

Marc Joulaud (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport de ma collègue Linnéa Engstrom au sujet de la dimension externe de la PCP. La commercialisation des produits de la pêche dans l'Union est contrainte à nombre de régulations qui participent à l'émergence d'une industrie européenne à l'avantage concurrentiel, et cela en améliorant la pêche du point de vue de la durabilité environnementale et sociale.
                  

                     L'Union européenne se doit d'améliorer la gestion et les règles de transparence dans le domaine de la pêche au niveau mondial. J'ai donc approuvé cette proposition qui vise à créer une base de données à l'échelle de l'Union intégrant la totalité des accords privés conclus entre les armateurs européens et les pays tiers, ainsi que les coentreprises entre des sociétés européennes et des sociétés établies hors de l'Union.
                  

                     Cette résolution a été adoptée à une large majorité, ce dont je me félicite.
                  

Philippe Juvin (PPE),
par écrit. – L'Union a un rôle clé à jouer dans la gouvernance mondiale des mers et des océans car elle est le plus grand marché mondial en ce qui concerne les produits issus de la mer.
                  

                     Ce rapport vise à renforcer le rôle de l'Union européenne sur la scène internationale de la politique commune de la pêche pour promouvoir des normes de pêche durables, responsables au niveau de l'environnement et avec un niveau élevé de protection sociale.
                  

                     L'Union doit être à la pointe sur cette compétence propre et défendre des normes les plus ambitieuses. J'ai donc voté pour ce rapport.
                  

Afzal Khan (S&D),
in writing. – I voted in favour of the report as it calls for promoting sustainable fishing in third countries, to ensure that fishery products imported into the EU are produced under acceptable labour and human rights standards, to keep up pressure on states to combat IUU fishing and to enhance controls.

Giovanni La Via (PPE),
per iscritto. – La promozione di accordi di pesca a livello internazionale va certamente trattata di pari passo alla situazione della nostra pesca e dei nostri pescatori. Ciò premesso, risulta ugualmente necessario creare degli accordi internazionali che ci permettano di salvaguardare le nostre attività di pesca. A questo proposito ho espresso il mio parere positivo sull'intenzione di dimostrare leadership, volontà politica e supporto verso gli Stati esterni all'Unione, al fine di migliorare la gestione e la trasparenza delle attività di pesca nelle acque internazionali. È infatti un nostro obiettivo quello di promuovere lo sviluppo e il mantenimento di una pesca sostenibile anche a livello extra-europeo. Grazie alle strette misure di tracciabilità, e alla continua lotta contro la pesca illegale, il mercato europeo è, attualmente, tra i più grandi al mondo. L'estrema competizione ormai presente nelle acque oceaniche e la nostra esperienza nel settore ci portano quindi a impegnarci al fine di instaurare una relazione sempre più proficua nel settore degli accordi con i paesi terzi.
                  

Gilles Lebreton (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce rapport car, en matière de pêche, il fait payer davantage les armateurs et moins l'Union européenne.
                  

                     Il conseille d'autre part à la Commission d'interrompre les relations commerciales de l'Union avec les pays qui pratiquent la pêche illégale.
                  

Philippe Loiseau (ENF),
par écrit. – Je me suis prononcé pour ce texte. Il se focalise sur la pêche dans les eaux lointaines, pratiquée depuis des siècles par les navires européens. D'ailleurs, l'Union européenne a créé une dimension extérieure à sa politique commune de la pêche (PCP, politique qui englobe les activités de pêche menées en dehors des zones européennes), pour s'adapter à cette pratique traditionnelle.
                  

                     Ainsi, le rapporteur a souhaité connaître l'impact de cette politique sur le plan environnemental, social et économique. C'est pourquoi il préconise la création d'un cadre pour les accords des entreprises européennes avec les pays tiers ou leurs entreprises, afin d'améliorer la transparence et la concurrence avec la pêche locale.
                  

                     De plus, le paragraphe 67 favorise les pêcheurs européens en proposant d'interrompre toute relation commerciale avec les pays pratiquant la pêche illégale. Ces mesures vont dans le sens des pêcheurs et des intérêts nationaux, je me suis donc prononcé POUR ce texte.
                  

Paloma López Bermejo (GUE/NGL),
por escrito. – Por primera vez, la regulación básica de la PPC incluye un capítulo referido a la dimensión exterior de la misma, donde se recogen las condiciones mínimas para acuerdos bilaterales, la responsabilidad de cooperación entre las organizaciones pesqueras regionales y la coherencia entre las medidas que toman. Además de esto, el informe enfatiza la necesidad de que los acuerdos pesqueros beneficien a ambas partes, la UE y los terceros países, así como la importancia de apoyar el desarrollo de las comunidades locales. Por todo ello he votado a favor del informe.
                  

Antonio López-Istúriz White (PPE),
por escrito. – Teniendo en cuenta la importancia que tiene en el mercado mundial de los productos pesqueros la Unión Europea, es importante promover una pesca sostenible y usar de esta influencia en la escena internacional a fin de mejorar la gestión de la misma, las normas de trasparencia y fomentar la competencia a la alza en lugar de a la baja.
                  

                     Este informe presenta una serie de recomendaciones en este sentido, donde se enfatiza las exigencias a favor de una mayor trasparencia, un enfoque más regional de la gestión de la pesca, el desarrollo de un marco de sostenibilidad, una mejora del suministro de pescado para la seguridad alimentaria y el apoyo especial a la labor realizada por las mujeres en este sector.
                  

                     Por las razones anteriormente expuestas, voto favorablemente la aprobación de este informe donde se muestra la voluntad política de la UE para apoyar la implementación de nuevas medidas en este sentido y dar el apoyo necesario a los países en desarrollo para adaptarse a los nuevos requisitos.
                  

Ivana Maletić (PPE),
napisan. – U trenutku stvaranja zajedničke ribarstvene politike postojao je vrlo malen broj zemalja koje su se aktivno bavile ribolovnim aktivnostima, a koje su bile izvan europskih teritorijalnih voda. U međuvremenu se situacija promijenila, ne samo da zemlje djeluju izvan teritorijalnih voda nego i aktivno surađuju s ostalim zemljama članicama u izlovu. Problem se pojavljuje u prekomjernom izlovu i utjecaju ekonomskih sila poput Kine, Južne Koreje i Tajvana koje djelovanjem agresivnih politika omogućuju nepoštivanju pravila kao što su oznake na brodovima (zastave, grbovi i slično).
                  

                     Strogo provođenje zajedničkih pravila koja dovode do poboljšanja ekonomske, socijalne i ekološke održivosti pridonose boljoj poziciji Unije na tržištu. Stoga sam podržala izvješće.
                  

Louis-Joseph Manscour (S&D),
par écrit. – Face à la surpêche, et à la concurrence féroce et souvent déloyale qui sévit aujourd'hui sur tous les océans, l'Union européenne doit se servir de son influence internationale pour promouvoir un modèle de pêche durable, basé sur le respect des droits humains. Ce texte a le grand mérite d'apporter de nombreuses propositions concrètes et précises sur ces sujets et bien d'autres.
                  

                     Je me félicite par ailleurs que ce rapport mentionne explicitement le rôle particulier des RUP dans la mise en œuvre du volet externe de la politique commune des pêches. Il appelle ainsi à veiller à ce que les filières pêches de ces régions puissent davantage tirer profit des accords bilatéraux que la Commission conclus avec des pays tiers voisins des RUP. Je vote donc en faveur de ce texte.
                  

Νότης Μαριάς (ECR),
γραπτώς. – Καταψηφίζω την έκθεση σχετικά με τη θέσπιση κοινών διατάξεων με στόχο την εφαρμογή της εξωτερικής διάστασης της ΚΑΠ, συμπεριλαμβανομένων των συμφωνιών αλιείας, για τους λόγους που ανέφερα αναλυτικά στην ομιλία μου στην Ολομέλεια του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου στο Στρασβούργο στις 11/4/2016, καθώς και διότι η εν λόγω έκθεση δεν είναι πλήρης και τεκμηριωμένη.
                  

Dominique Martin (ENF),
par écrit. – J'ai voté pour ce projet de rapport.
                  

                     Ce projet de rapport s'inscrit dans la droite ligne de la politique commune de pêche, instaurée en 1982. Elle concerne aussi bien la pêche en haute mer (donc en dehors de toutes eaux territoriales) que la pêche sur le territoire maritime de pays tiers. Il vise, en particulier, à mettre l'accent sur le respect des normes sociales et environnementales, en impliquant davantage les entreprises transnationales afin d'éviter la concurrence avec la pêche locale.
                  

                     Le projet de rapport propose également la cessation des relations commerciales avec les États autorisant la pêche illégale.
                  

Fulvio Martusciello (PPE),
per iscritto. – Ho espresso il mio voto a favore della relazione sulle norme comuni per quanto riguarda l'applicazione della dimensione esterna della PCP, compresi gli accordi di pesca. L'Unione europea rappresenta una delle maggiori potenze nell'ambito della pesca e uno dei principali mercati e dei maggiori importatori per i prodotti ittici, il che comporta la necessità di misure rigorose in termini di tracciabilità, e un miglioramento degli standard della gestione della pesca e della trasparenza. Risulta necessario che l'Unione europea insieme agli Stati membri si impegnino per rafforzare i loro obblighi e assumere maggior responsabilità rispetto ai propri cittadini coinvolti in attività di pesca al di fuori dell'Unione. Così l'Unione europea potrà migliorare gli standard della pesca oceanica e incoraggiare altri attori a migliorare le proprie politiche in materia di pesca.
                  

Barbara Matera (PPE),
per iscritto. – C'è un grande potenziale nella ‘crescita blu’ negli oceani, ma come con operazioni in corso negli oceani dobbiamo fare in modo che soddisfi gli standard ambientali, soprattutto dopo i colloqui di Parigi. Quindi, è importante che teniamo i nostri oceani puliti secondo le norme internazionali; Credo che l'Europa debba mostrare la sua leadership in questo senso.
                  

Mairead McGuinness (PPE),
in writing. – I voted in support of this report that underscores the EU's leadership role in the ‘race to the top’ in environmental, transparency and fish stock management standards, as the EU is the largest market for fisheries products in the world.

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL),
par écrit. – L'Union européenne représente le plus grand marché au niveau mondial en ce qui concerne les produits de la pêche, possède l'une des plus grandes flottes battant son pavillon et figure généralement dans le trio de tête en termes de capacité de pêche.
                  

                     Ce rapport vise à améliorer les politiques de l'Union en matière de pêche, notamment dans sa dimension externe. Il encourage l'Union dans son effort de transparence, dans sa lutte contre la pêche INN (illégale, non déclaré et non règlementé) et dans la promotion ‘de normes environnementales et sociales très élevées’.
                  

                     Dans le cadre des accords bilatéraux de pêche, le rapport insiste également sur les conditions minimales à respecter et la nécessité de favoriser la coopération entre les organisations régionales de gestion des pêches (ORGP). J'ai voté pour ce texte.
                  

Joëlle Mélin (ENF),
par écrit. – L'objectif est de connaître la dimension externe de la PCP pour savoir si la pêche telle qu'elle est pratiquée est durable. Un cadre est prévu pour les accords des entreprises européennes avec les pays tiers. Il permettra une transparence et évitera la concurrence avec la pêche locale. Cela me paraît une bonne mesure.
                  

                     En conséquence, j'ai voté pour ce texte.
                  

Nuno Melo (PPE),
por escrito. – Apresentei o meu voto favorável ao Relatório sobre a dimensão externa da PCP, incluindo os acordos de pesca.
                  

                     A nova PCP da UE tem evoluído significativamente. Se for corretamente implementada, vai contribuir seguramente para melhorar as normas aplicáveis à pesca da UE em águas longínquas.
                  

                     De salientar a inclusão de um capítulo sobre a dimensão externa na recente reforma do regulamento relativo à PCP, em que os acordos de parceria no domínio da pesca sustentável (APPS) e a pesca ao abrigo das ORPG são formalmente regulados pela primeira vez.
                  

                     A UE deve zelar pela transparência, procurando ao mesmo tempo promover a proteção dos ecossistemas e a manutenção das unidades de peixes. Só assim se consegue gerar rendimento para os pescadores, em diversos tipos de pesca.
                  

                     De salientar que a UE representa, na atualidade, o maior mercado mundial de produtos de pesca e detém uma das maiores frotas em termos de capacidades de captura.
                  

Roberta Metsola (PPE),
in writing. – I decided to support this report on the common fisheries policy as it provides clearer common rules on the European Union fisheries policy, but also contributes to a more sustainable use of the dwindling maritime resources. The proposed increased transparency and better management of fishing stocks are a clear and commendable improvement of existing legislation.

Louis Michel (ALDE),
par écrit. – Je salue l'adoption du rapport sur les règles communes en vue de l'application de la dimension extérieure de la politique commune de la pêche, y compris les accords de pêche.
                  

                     La politique extérieure menée par l'Union dans le domaine de la pêche – que ce soit dans le cadre d'accords bilatéraux ou au sein des ORGP – sera d'une importance capitale pour la préservation des ressources halieutiques mondiales et donc, pour la pérennisation des possibilités de pêche.
                  

                     La gestion responsable des ressources marines au niveau mondial ne pourra se faire qu'ensemble, au moyen d'une concertation et d'une coopération accrue entre les pays. L'Union doit donc user de toute son influence et renforcer ses efforts en vue de les convaincre d'appliquer à leur flotte les principes qui guident la politique de l'Union en la matière et au rang desquels figurent la durabilité et le principe de précaution.
                  

Miroslav Mikolášik (PPE),
písomne. – Pani spravodajkyňa predložila veľmi kvalitne spracovanú správu, v ktorej objasnila problémy súvisiace s rybolovom a najmä nedostatky spoločnej rybárskej politiky. Platí tu staré známe vyjadrenie, že zločinec je vždy o krok ďalej pred policajtom, pretože ho nebrzdí dodržiavanie zákonov. Z predloženej správy vychádza, že v širšom zábere to platí aj tu. Nezákonným konaním niektorých subjektov z tretích krajín trpia občania EÚ, ktorí sa, dodržiavajúc prísne európske normy, dostávajú do nevýhodnej hospodárskej pozície. Na základe predložených argumentov súhlasím s pani spravodajkyňou, že pri riešení tejto situácie je potrebné klásť dôraz na transparentnosť nie len pri uzatváraní zmlúv medzi subjektmi zaoberajúcimi sa rybolovom, ale aj po ich uzavretí formou verejnej databázy, v ktorej budú prístupné všetky potrebné údaje o dohodách medzi vlastníkmi lodí v EÚ a tretími krajinami. Tento jednoduchý nástroj prispeje k lepšej konkurencieschopnosti občanov EÚ, a tým aj k zlepšeniu ich životnej úrovne.
                  

Francisco José Millán Mon (PPE),
por escrito. – Apoyo el informe de la señora Engström sobre la dimensión exterior de la política pesquera común. En especial, son muy importantes los acuerdos pesqueros con terceros países, tanto para la flota española en general como para la que tiene su base en Galicia. Es indispensable que la Comisión Europea continúe la línea de estos últimos años, en los que se han concluido importantes acuerdos pesqueros con terceros países. Destaco, por ejemplo, los recientes acuerdos alcanzados con Guinea-Bisáu y Mauritania.
                  

Marlene Mizzi (S&D),
in writing. – I fully support the report on the external dimension of the CFP, including a fisheries agreement that promotes an excellent strategy for realising the EU objective of promoting sustainable fisheries at a global level by using the EU's influence on the international stage to improve fisheries management and transparency standards.

Bernard Monot (ENF),
par écrit. – La multiplication des ZEE dans le monde, qui a de fait exclu les navires européens de nombreuses zones de pêche, a rendu nécessaire de négocier des accords de pêche avec de nombreux pays tiers.
                  

                     La dimension externe, c'est 20 à 25 % des captures européennes. Le principal objectif, c'est de savoir si la pêche pratiquée est durable du point de vue environnemental, social et économique. Le rapporteur souhaite notamment qu'un cadre soit créé pour les accords des entreprises européennes avec les pays tiers ou leurs entreprises (joint-ventures), afin d'améliorer la transparence et d'éviter la concurrence avec la pêche locale.
                  

                     Le texte conseille à juste titre à la Commission de proposer une interruption des relations commerciales avec les pays qui sont recensés comme pratiquant la pêche illégale. Il est proposé de soutenir le texte.
                  

Cláudia Monteiro de Aguiar (PPE),
por escrito. – Importa destacar a inclusão de um capítulo sobre a dimensão externa na reforma do regulamento relativo à PCP, em que os acordos de parceria no domínio da pesca sustentável (APPS) e a pesca ao abrigo das ORGP são formalmente regulados pela primeira vez.
                  

                     Defendo a importância de promover a proteção dos ecossistemas e de manter as unidades populacionais de peixes acima de níveis capazes de gerar um rendimento máximo sustentável, uma vez que a existência de unidades populacionais mais abundantes é um requisito importante para permitir o desenvolvimento das comunidades de pesca costeira dos países terceiros.
                  

                     Atualmente, a UE representa o maior mercado mundial de produtos da pesca, é possuidora de uma das maiores frotas que arvoram o seu pavilhão e é considerada uma das três principais potências mundiais em termos de capacidades de captura.
                  

                     A influência da UE no mundo da pesca, enquanto Estado de pavilhão e Estado de comercialização, permite-lhe exercer influência sobre outros intervenientes, tanto Estados costeiros, como Estados que operem em águas distantes, para que melhorem as suas próprias políticas de pesca.
                  

                     Defendo que a UE deverá usar esta sua influência para melhorar a gestão e as normas de transparência no domínio das pescas.
                  

Sophie Montel (ENF),
par écrit. – Le principal objectif de ce texte est de connaître l'impact de la dimension extérieure de la politique commune de la pêche de l'Union européenne, afin de déterminer si la pêche pratiquée en haute-mer ou dans les eaux d'un pays tiers est durable du point de vue environnemental, social et économique.
                  

                     Le rapport souhaite notamment qu'un cadre soit créé pour les accords des entreprises européennes avec les pays tiers ou leurs entreprises (joint-ventures), afin d'améliorer la transparence et d'éviter la concurrence avec la pêche locale. J'ai donc voté pour ce texte.
                  

Nadine Morano (PPE),
par écrit. – Alors que la Chine, la Corée et Taïwan mènent des politiques offensives, lourdement subventionnées et peu taxées en matière de pêche tout en ayant des normes environnementales, sociales et de sécurité moins contraignantes que celles que nous nous imposons en Europe, il est essentiel que l'Union européenne, qui représente le plus grand marché des produits de la pêche au monde, ait une vision extérieure de la politique à mener dans cette matière.
                  

                     Ce rapport souligne que l'Union doit jouer de son influence sur la scène internationale pour améliorer la gestion et les règles de transparence dans le domaine de la pêche et non pas subir les politiques des autres pays. C'est la raison pour laquelle j'ai voté pour.
                  

Elisabeth Morin-Chartier (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur du rapport Engström. L'Union européenne représente toujours le plus grand marché au niveau mondial en ce qui concerne les produits de la pêche, possède l'une des plus grandes flottes battant son pavillon et figure généralement dans le trio de tête en termes de capacité de pêche.
                  

                     La commercialisation des produits de la pêche dans l'Union est soumise à des mesures strictes sur le plan de la traçabilité, de la vérification des captures et de la lutte contre la pêche illicite, non déclarée et non réglementée (INN). Ces règles contribuent à créer des conditions qui confèrent à l'industrie européenne un avantage concurrentiel, en améliorant la pêche sur le plan de la durabilité environnementale et sociale, en appliquant de manière stricte les conventions internationales et en réglementant le marché.
                  

                     Il est de toute évidence nécessaire de créer une base de données à l'échelle de l'Union comprenant les accords privés conclus entre les armateurs européens et les pays tiers, ainsi que les coentreprises entre des sociétés européennes et des sociétés établies dans des pays tiers.
                  

Renaud Muselier (PPE),
par écrit. – Dans la continuité du texte concernant le soutien aux activités de pêche côtière, le Parlement européen a rappelé les mesures prises par l'Union pour promouvoir la pêche durable (mesures de traçabilité, de vérification des captures, de lutte contre la pêche illicite, etc.).
                  

                     En adoptant ce texte, nous proposons de nouvelles mesures devant permettre davantage de protection de la pêche durable dans l'Union. De plus, la nouvelle politique commune de pêche s'inscrit dans la recherche d'une amélioration normative en matière de pêche lointaine européenne.
                  

József Nagy (PPE),
írásban. – Pozitívan tekintek a kezdeményezésre, melynek célja Európa befolyásának növelése a nemzetközi színtéren a halászat terén. Különleges fontossággal bír ez abban az időben, amikor komoly harc folyik a halászati területekért. Az áttekinthetőség érdekében úgy vélem, támogatnunk kell egy olyan Uniós adatbázist, mely egyszerű hozzáférést nyújt a Bizottság számára az EU és harmadik országok hajótulajdonosai közt kötött privát megállapodásokról. Üdvözlöm szintén a gondolatot, miszerint nemzetközi befolyásunkat az átlátható és környezetbarát halászat érdekében kívánjuk kihasználni. Ezért szavazatommal támogattam a jelentést.
                  

Victor Negrescu (S&D),
in writing. – The common fisheries policy is a set of rules that manages European fishing fleets and conserves fish stocks. Designed to manage a common resource, it gives all European fishing fleets equal access to EU waters and fishing grounds, allowing fishermen to compete fairly. I have voted for this report that will bring more transparency in fishing activities.

Norica Nicolai (ALDE),
în scris. – Am votat în favoarea acestui raport, deoarece consider că acesta este unul echilibrat, în care este prezentată atât importanța dimensiunii externe a politicii comune în domeniul pescuitului, cât și principalele îngrijorări pe care Comisia pentru pescuit le are cu privire la aceste acorduri cu țările terțe. Este adevărat că UE reprezintă cel mai mare importator de produse din pește, ceea ce înseamnă că există o nevoie constantă pentru încheierea de acorduri pentru pescuit cu state terțe.
                  

                     Totuși, UE trebuie să se asigure că aceste acorduri sunt reciproc avantajoase, că ajută la dezvoltarea statelor terțe și, nu în ultimul rând, că sunt în acord cu principiile PCP. De asemenea, având în vedere că, în unele cazuri, informațiile cu privire la stocurile de pește ale statelor terțe sunt incomplete, încurajarea unei mai bune monitorizări și combaterea pescuitului INN trebuie să fie mereu o prioritate a acestor acorduri.
                  

Younous Omarjee (GUE/NGL),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport, qui vise à améliorer la transparence des activités de pêche en dehors de l'Union européenne.
                  

                     Le rapport propose de mettre en place une approche régionale en matière de gestion de la pêche qui tient compte, grâce à mes amendements, de la situation des régions ultrapériphériques et qui veille à ce que les pêcheries locales des RUP bénéficient des accords de pêche de l'Union européenne avec les pays tiers. Le rapport prévoit également des dispositions portant notamment sur la lutte contre la pêche illégale, l'amélioration de l'approvisionnement des poissons ou le travail des femmes.
                  

Margot Parker (EFDD),
in writing. – We oppose this because even when the objectives are laudable, the reality of the EU policy is a behavioural-economic ‘one-size-fits-all’ disaster.

Aldo Patriciello (PPE),
per iscritto. – Ho espresso voto positivo in merito alla questione in esame, in quanto sono convinto che le pratiche di pesca poste in essere da alcuni paesi a livello internazionale e poco rispettose della sostenibilità ambientale, oltre ad aver indebolito la competitività dell'UE nel settore della pesca, abbiano sottolineato la necessità per l'UE di ricoprire un ruolo più centrale nel contesto internazionale. Pratiche standardizzate da parte degli Stati membri consentirebbero all'UE di difendere in maniera efficace gli investimenti dei pescherecci europei che operano al di fuori delle acque dell'UE e inoltre stimolerebbero lo sviluppo dell'economia locale nei paesi terzi. Pertanto, ho votato a favore.
                  

Marijana Petir (PPE),
napisan. – Potrebno je raspolagati boljim znanstvenim informacijama i podacima o ulovu i ribolovnom naporu izvan voda EU-a, posebno u vodama određenih obalnih zemalja u razvoju stoga.
                  

                     EU u svojim vanjskim aktivnostima povezanim s ribarstvom (ribolov, obrada ribe i njezino stavljanje na tržište) mora usvojiti i promicati najvišu razinu ekoloških i socijalnih normi te provoditi stroge i učinkovite mjere kontrole i nadzora, osiguravajući pritom transparentnost u svim svojim aktivnostima.
                  

                     Pozdravljam otvaranje pitanja značajne uloge žena u lancu vrijednosti, od financiranja pa do stavljanja ribljih proizvoda na tržište jer se tim aktivnostima ojačava ekonomsko i socijalno osnaživanje žena koje se bave ribarstvom u zemljama potpisnicama ribarskih sporazuma.
                  

                     Transparentnost, odnosno javnu dostupnost detaljnih podataka o ulovima i aktivnostima plovila i ustanovljenih ribarskih protokola smatram prioritetom ovog Izvješća te ga snažno podupirem.
                  

                     Poseban naglasak treba biti na strogoj, objektivnoj i nediskriminacijskoj primjeni Uredbe o ribolovu (nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu) kao preduvjetu poboljšavanja tržišnog natjecanja.
                  

Florian Philippot (ENF),
par écrit. – La multiplication des ZEE dans le monde, qui a de fait exclu les navires européens de nombreuses zones de pêche, a rendu nécessaire de négocier des accords de pêche avec de nombreux pays tiers.
                  

                     Auparavant, la majeure partie des droits d'accès était payée par le contribuable européen, mais ce problème est réglé peu à peu: on est passé de 65 % des droits d'accès payés par l'Union européenne à 35 %. Les armateurs payent le reste.
                  

                     Le principal objectif du rapport est de connaître l'impact de la dimension extérieure de l'Union, afin de déterminer si la pêche pratiquée est durable du point de vue environnemental, social et économique.
                  

                     Le rapporteur souhaite notamment qu'un cadre soit créé pour les accords des entreprises européennes avec les pays tiers ou leurs entreprises (joint-ventures), afin d'améliorer la transparence et d'éviter la concurrence avec la pêche locale. Il conseille à la Commission de proposer une interruption des relations commerciales avec les pays qui sont recensés comme pratiquant la pêche illégale. Je vote donc en faveur de ce texte.
                  

Tonino Picula (S&D),
napisan. – EU je veliko tržište za proizvode ribarstva (uključujući ribu koju ulovi flota EU-a i ribu iz uvoza) i najveći uvoznik takvih proizvoda te bilježi potrošnju od 11 % ukupne svjetske proizvodnje ribe u pogledu količine i uvoz od 24 % proizvoda ribarstva u pogledu vrijednosti.
                  

                     Ističem da je važno zajamčiti usklađenost ribarstvene politike, politike okoliša, trgovinske politike te razvojne suradnje. Izražavam zabrinutost zbog mogućeg prekida ribolovnih aktivnosti između dva protokola u slučaju produžetka pregovora o novom protokolu. Smatram da potrošačima trebaju biti jasni gospodarski, socijalni i ekološki uvjeti koji prevladavaju pri izlovu i preradi ribe.
                  

João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito. – A Política Comum das Pescas (PCP) inclui um capítulo referente à sua dimensão externa, nomeadamente ao estabelecimento de condições mínimas para o estabelecimento de acordos de pescas entre a UE e países terceiros, a par de compromissos para aumentar a cooperação e a consistência das medidas aplicadas no âmbito das Organizações Regionais de Gestão de Pescas; uma referência explícita a padrões comuns dentro e fora das águas da UE; e a valorização da informação científica na tomada de decisões.
                  

                     Pese embora o facto de não acompanharmos todas as considerações feitas, o relatório enfatiza algumas questões importantes, que valorizamos: a necessidade de assegurar que os acordos de pesca proporcionam benefícios mútuos para a UE e para os países terceiros, incluindo as suas populações locais e o setor de pesca; a promoção de pescas ambiental, social e economicamente sustentáveis, com base na transparência e na participação dos intervenientes não-governamentais, especialmente profissionais que dependem da pesca para a sua subsistência, a fim de garantir um futuro para as comunidades costeiras, o ambiente marinho, o desenvolvimento da indústria local, o emprego gerado pela pesca, processamento e comércio, e a contribuição da pesca para a segurança alimentar; medidas destinadas a promover a transferência de tecnologias e de saber-fazer; e a luta contra a pesca ilegal, não declarada e não regulamentada.
                  

Andrej Plenković (PPE),
napisan. – Podržao sam izvješće kolegice Linnéae Engström o zajedničkim pravilima za provedbu vanjske dimenzije ZRP-a, uključujući sporazume o ribarstvu, budući da EU ima ključnu ulogu u svjetskom upravljanju morima i oceanima. ZRP mora počivati na ambicioznoj viziji usklađenoj s unutarnjom dimenzijom utvrđenom u temeljnoj Uredbi o ZRP-u. Smatram da je potrebno uvrstiti poglavlje o vanjskoj dimenziji ribarstvene politike u nedavnu reformu Uredbe o ZRP-u kojom će se službeno regulirati sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu te ribolov pod okriljem regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom.
                  

                     Pozdravljam podržavanje razvoja lokalnih zajednica čija sredstva za život većinom ovise o ribolovu i aktivnostima povezanima s ribarstvom, jednako kao i potrebu da se podrže mjere kojima je cilj promicanje prijenosa znanja i vještina, prijenosa tehnologija, upravljanja kapacitetima, partnerstava s više dionika te drugih ulaganja u korist industrije ribarstva.
                  

                     Također, smatram da bi EU sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu trebao promicati dijalog s partnerskim državama radi uspostavljanja regulatornog okvira kojim će se zajamčiti da zajednički pothvati u sektorima ribolova, prerade ribe i njezinog stavljanja na tržište, sklopljeni s partnerima iz EU-a ili drugih zemalja, ne konkuriraju lokalnom obrtničkom sektoru i doprinose ostvarenju razvojnih ciljeva dotične države te djeluju na transparentan način.
                  

Pavel Poc (S&D),
písemně. – Jsem přesvědčen o významu role EU a mezinárodní spolupráce při zachování udržitelné populace ryb a biologické rozmanitosti. EU jako největší dovozce rybolovných produktů musí brát v úvahu nejen tržní a průmyslové aspekty společné rybářské politiky, ale také její sociální rozměr. Pro rozvojové země je rybolov tradičním způsobem života, zdrojem obživy, základem hospodářství a tedy ekonomického rozvoje, proto se domnívám, že je odpovědností EU podporovat environmentální a sociálně udržitelný rybolov ve třetích zemích. Udržení akvakultury může být docíleno pomocí zapojení ustanovení o transparentnosti do dohod o partnerství v odvětví rybolovu, které přispějí k větší zodpovědnosti zúčastněných stran, k celkové kontrole intenzity rybolovu a k ověření dovezených produktů. Je rovněž důležité, aby došlo ke zlepšení pracovních standardů a ochrany práv zaměstnanců v partnerských zemích, aby byly zajištěny stejné standardy pro příslušníky třetích zemí jako pro obyvatele EU. Proto vítám výzvu Komisi, aby posoudila možnost uplatnění ustanovení o pracovních podmínkách v nařízení o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu.
                  

Miroslav Poche (S&D),
písemně. – Velice vítám tento návrh, který poprvé zařadí do základního nařízení o společné rybářské politice kapitolu věnovanou vnějšímu rozměru rybolovu. V dnešním stále se rozvíjejícím světě dochází k neustálému nárůstu hospodářské soutěživosti mezi státy v různých oblastech včetně rybolovu. V rámci dosažení konkurenční výhody jsou některé státy ochotné přistoupit na snížené environmentální, sociální nebo bezpečnostní standardy. EU by tedy měla využít svého postavení v rámci mezinárodního společenství a postavit se proti takovýmto praktikám, které mají dalekosáhlý vliv i na přírodní zdroje. Velký vliv EU v rámci světového rybolovu bylo možné již vidět v případě významného úspěchu souvisejícího s vydáním nařízení o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném rybolovu, které vedlo ke zlepšení právních předpisů v mnoha zemích na celém světě. Jsem tedy přesvědčen, že tato kapitola přinese další pozitivní přínos, který povede k udržení předního postavení EU v oblasti vysokých standardů, environmentální a sociální udržitelnosti rybolovu a přísného provádění mezinárodních nástrojů. Jedině takto EU může zůstat vzorem pro ostatní země a postavit svou konkurenceschopnost v oblasti rybolovu na základech kvality a udržitelnosti.
                  

Salvatore Domenico Pogliese (PPE),
per iscritto. – Grazie alla propria influenza nel mondo della pesca, l'UE si trova in una posizione tale da poter incoraggiare gli altri attori, sia gli Stati costieri sia gli Stati che praticano la pesca oceanica, a migliorare le proprie politiche in materia di pesca. Il notevole successo conseguito dal regolamento sulla pesca INN (lotta contro la pesca illegale, non dichiarata e non regolamentata) dimostra in maniera alquanto evidente che questo metodo può funzionare se l'UE mostra sufficiente volontà politica, leadership, oggettività e opportuno sostegno all'adeguamento ai nuovi requisiti da parte dei paesi in via di sviluppo. Ho votato a favore perché ritengo che la nuova PCP dell'UE presenti notevoli vantaggi e, se attuata in maniera adeguata, migliorerà gli standard della pesca oceanica dell'Unione.
                  

Franck Proust (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport d'initiative sur la dimension externe de la politique commune de la pêche, car il rappelle les exigences à respecter par l'Union européenne dans le cadre de la conclusion d'accords de pêche avec des pays tiers.
                  

                     Particulièrement, l'amélioration de la transparence des activités de pêche, la régionalisation de la gestion de la pêche (avec notamment une volonté d'harmonisation des conditions d'accès de navires étrangers aux ZEE des pays tiers) ou encore les efforts dans la lutte contre la pêche illégale sont des éléments majeurs.
                  

Julia Reid (EFDD),
in writing. – We oppose this because even when the objectives are laudable, the reality of the EU policy is a behavioural-economic ‘one-size-fits-all’ disaster.

Sofia Ribeiro (PPE),
por escrito. – Votei favoravelmente o presente relatório, uma vez que defende a inclusão das regiões ultraperiféricas na dimensão externa da Política Comum de Pescas e também no âmbito dos acordos bilaterais assinados com países terceiros, a fim de assegurar que a pesca local nestas regiões seja beneficiada.
                  

                     Paralelamente, o presente regulamento de base da PCP integra um capítulo dedicado à sua dimensão externa, prevendo condições mínimas a respeitar no âmbito dos acordos bilaterais, o que sempre defendi.
                  

                     A UE deve promover a harmonização das condições de pesca com vista à criação de condições favoráveis para os pescadores, promovendo uma atividade sustentável e responsável. Só uma gestão das pescas regionalizada poderá garantir uma exploração sustentável e equitativa, sendo fundamental a existência de mais estudos sobre o estado dos stocks e do habitat, e, quando necessário, de uma maior proteção das espécies e dos habitats de profundidade.
                  

                     Aspetos como a melhoria da transparência dos acordos e das atividades da pesca, a defesa da sustentabilidade e a melhoria da oferta do pescado para assegurar a segurança alimentar foram também razões para a minha aprovação do presente relatório.
                  

Liliana Rodrigues (S&D),
por escrito. – Este relatório relaciona-se com a dimensão externa da política comum de pescas, ou seja, com a promoção da pesca sustentável nos países terceiros, garantindo também que os produtos de pesca importados são produzidos sob padrões aceitáveis de trabalho e direitos humanos.
                  

Inmaculada Rodríguez-Piñero Fernández (S&D),
por escrito. – Se analiza aquí de la dimensión externa de la política pesquera comunitaria tras su última reforma. Tras las modificaciones introducidas a este informe a lo largo del proceso parlamentario, el documento resulta aceptable si bien consideramos que sigue contando con algunos elementos ajenos a su objeto —como fletamentos o joint ventures, que pertenecen de lleno a terceros países— o que no están adecuadamente recogidos -la falta de información disponible.
                  

                     En todo caso, la actual dimensión externa está bien explicada en el Reglamento FAR (Reglamento de autorizaciones de pesca en aguas no comunitarias, 2008) y cualquier posible laguna puede ser subsanada (en especial, en lo referente a la concesión de permisos en aguas de un tercer país con el que no exista acuerdo -España impone a su flota un sistema para verificar la autenticidad de las licencias y los pagos al tercer país a través de sus Embajadas, susceptible de extenderse al resto de la UE).
                  

                     He votado a favor.
                  

Claude Rolin (PPE),
par écrit. – À l'heure actuelle, l'Union européenne est le plus grand marché au niveau mondial en ce qui concerne les produits de la pêche. La commercialisation des produits de la pêche dans l'Union est soumise à des mesures strictes sur le plan de la traçabilité, de la vérification des captures et de la lutte contre la pêche illicite, non déclarée et non réglementée (INN).
                  

                     Les améliorations importantes que le règlement INN a permis d'apporter à la législation et aux activités de pêche de nombreux pays du monde sont la preuve que ce ‘nivellement par le haut’ peut fonctionner, si l'Union européenne fait preuve de volonté politique et donne les impulsions nécessaires et si elle aide les pays en développement à répondre aux nouvelles exigences.
                  

Bronis Ropė (Verts/ALE),
raštu. – Balsavau už šį pranešimą. Pranešimas nedviprasmiškai siunčia žinią, kad norint pasiekti ES tikslo skatinti tausią žuvininkystę reikia naudoti ES įtaką tarptautinėje arenoje siekiant pagerinti žuvininkystės valdymo ir skaidrumo standartus, paskatinti lenktynes dėl aukštesnių, o ne dėl žemesnių standartų. Tai norima užtikrinti ir skatinant trečiąsias šalis, pradedant nuo tų, su kuriomis ES derasi dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimų, parengti bendrų ES subjektų ir kitų subjektų įmonių žvejybos, perdirbimo ir pardavimo sektoriuose reglamentavimo sistemą. Taip pat pranešimu Komisija raginama imtis aktyvaus vaidmens propaguojant idėją, kad trečiosios šalys skelbtų susitarimų, kuriuos jos pasirašo su kitomis valstybėmis ar privačiais subjektais, sąlygas, įskaitant laivų, kuriems leidžiama žvejoti, tapatybės, veiklos ir laimikio duomenis. Tokiu būdu būtų užtikrintas skaidrumas ir padidinta konkurencija užtikrinant aplinkosauginius žvejybos aspektus.
                  

Fernando Ruas (PPE),
por escrito. – Três décadas após o início da implementação da Política Comum de Pescas (PCP), a concorrência marítima é agora mais intensa.
                  

                     A União precisa, assim, de promover a pesca sustentável e, para tal, a melhor estratégia para a realização deste objetivo será utilizar a sua influência na cena internacional para conseguir melhorar os padrões de gestão e transparência na gestão dos recursos haliêuticos.
                  

                     A União, enquanto detentora do maior mercado do mundo para os produtos da pesca, tem também uma das maiores frotas para a sua captura.
                  

                     A comercialização destes produtos é sujeita a medidas bastante rigorosas no que respeita à sua rastreabilidade e à verificação do tamanho/condições higiossanitárias das capturas, bem como no âmbito da luta contra a pesca INN (ilegal, não declarada e não recomendada).
                  

                     Estas medidas visam garantir vantagens competitivas, atendendo à sustentabilidade ambiental e social e à proteção dos direitos dos consumidores, bem como uma aplicação estrita dos regulamentos internacionais.
                  

                     Atendendo aos avanços significativos da nova PCP, com sucesso notável no regulamento relativo às pescas INN, que conduziu a melhorias na legislação sobre atividades piscatórias em todo o globo, apoiei o presente relatório, que visa a promoção de medidas para o melhoramento contínuo da gestão dos recursos haliêuticos em termos globais.
                  

Tokia Saïfi (PPE),
par écrit. – J'ai voté en faveur de ce rapport sur les règles communes en vue de l'application de la dimension extérieure de la PCP.
                  

                     L'Union européenne représente un marché important pour les produits de la pêche en étant le principal importateur de ces produits avec une consommation de 11 % de la production halieutique mondiale. Ce texte réaffirme que le multilatéralisme et la coopération internationale doivent être les lieux privilégiés pour une gestion efficace et durable des ressources halieutiques mondiales. Il est nécessaire que la dimension extérieure de la PCP soit cohérente avec sa dimension intérieure de l'Union afin de porter une vision ambitieuse. Dans les accords bilatéraux, l'accent doit être mis sur une pêche durable sur le plan environnemental, économique et social. La dimension extérieure de la PCP doit se fonder sur des relations équitables et mutuellement profitables, mais également sur des données fiables sur les stocks halieutiques.
                  

                     J'ai soutenu ce rapport, qui rappelle que l'Union doit promouvoir, dans le cadre de la dimension extérieure de la PCP, des normes environnementales et sociales très élevées telles que la promotion de l'aquaculture durable ou encore l'inclusion d'instruments de protection des travailleurs et de garantie de conditions de travail décentes.
                  

Lola Sánchez Caldentey (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de la regulación de la PPC en su dimensión externa para que se incorpore a la gestión centralizada de la PPC las diferentes realidades regionales, la participación y la sostenibilidad de las pesquerías, incluidas condiciones mínimas para los acuerdos bilaterales
                  

Sven Schulze (PPE),
schriftlich. – Ich habe für den Bericht über die gemeinsamen Regeln für die Umsetzung der externen Dimension der GFP, einschließlich des Fischereiabkommens, gestimmt, da der politische Wille, die Führungsqualitäten, die Objektivität und angemessene Unterstützung für die Entwicklungsländer zu bemerkenswerten Erfolgen der Verordnung zur Bekämpfung illegaler Fischerei (IUU-VO) geführt haben. Um nun weiterhin die Standards bezüglich Bestandsbewirtschaftung und Transparenz des größten Markts der Welt für Fischereierzeugnisse zu verbessern, ist eine EU-weite Datenbank nötig. Ich befürworte demnach den Bericht, um die Standards der EU-Fischerei auf hoher See zu verbessern.
                  

Maria Lidia Senra Rodríguez (GUE/NGL),
por escrito. – Me he abstenido en la votación final de esta Resolución aunque contiene puntos positivos como insistir en la importancia del desarrollo de las pequeñas comunidades pesqueras locales al establecer acuerdos de pesca entra la UE y países terceros o aplicar en ellos las más elevadas normas medioambientales.
                  

                     Sin embargo, no refleja con la suficiente perspectiva crítica el papel de la UE y la PPC en la destrucción u obstaculización al desarrollo de la pesca costera, artesanal y tradicional a pequeña escala tanto dentro de la Unión como en los países terceros con los que establece acuerdos.
                  

Remo Sernagiotto (ECR),
per iscritto. – Quando parliamo di pesca in acque non europee, parliamo anche di pesca nel Mar Mediterraneo.
                  

                     I nostri pescatori europei si trovano spesso ad affrontare una concorrenza sleale da parte di flotte di paesi terzi che condividono le stesse zone di pesca. La diversità delle regole per le differenti flotte UE ed extra-UE non solo determina un divario di competitività tra imprese, ma mette anche a rischio la sostenibilità a lungo termine delle catture. È necessario che l'Unione europea si impegni maggiormente per instaurare una più stretta cooperazione con i paesi della sponda sud del Mediterraneo al fine di sanare le distorsioni attuali, sostenere i pescatori che sono spesso soggetti a scontri con navi di paesi terzi e porre così fine alla guerra del pesce.
                  

                     A tale proposito, ritengo che sia decisivo coinvolgere sia sul piano europeo sia su quello extra-europeo gli organismi locali, le organizzazioni regionali, gli istituti scientifici, gli osservatori e le associazioni nazionali nel settore della pesca, che grazie a uno scambio di migliori pratiche e ad una maggiore conoscenza delle misure di gestione possono contribuire a contrastare in maniera più efficace la pesca illegale e non dichiarata ed a promuovere uno sfruttamento più responsabile e sostenibile delle nostre preziose risorse.
                  

Ricardo Serrão Santos (S&D),
por escrito. – Sobre este relatório, relativamente ao qual fui relator-sombra, saliento o contributo que dará para uma ação mais responsável e consequente da União Europeia em águas internacionais.
                  

                     Da análise e aplicação por parte da Comissão Europeia das recomendações que aqui são plasmadas, haverá implicações na forma como a União se relaciona com os países com que firma parcerias de pesca, por forma a aumentar a transparência da relação, garantindo benefícios e a sustentabilidade ambiental alargada.
                  

                     Este é um documento importante e que peca apenas pela falta de reconhecimento de que a biodiversidade marinha está sob pressão, estando as pescas entre as ameaças mais imediatas.
                  

                     Felizmente, pela positiva, há muitos aspetos a destacar, e são esses que me levaram a votar positivamente neste documento.
                  

                     Entre eles, parece-me particularmente importante a menção a um registo único para as embarcações que circulem nas águas internacionais. É preciso terminar com as permanentes alterações de bandeira, esse expediente tão utilizado pelos armadores prevaricadores.
                  

Jill Seymour (EFDD),
in writing. – We oppose this because even when the objectives are laudable, the reality of the EU policy is a behavioural-economic ‘one-size-fits-all’ disaster.

Siôn Simon (S&D),
in writing. – The EU is the world's largest market for products derived from the fisheries industry and has one of the largest fleets to boot, ranking among the top three in terms of catching power. I voted in favour of this report as it uses the best strategy for realising the EU's objective for promoting sustainable fisheries, which preserves natural areas for generations.

Branislav Škripek (ECR),
in writing. – This resolution deals with the implications of the Common Fisheries Policy. The resolution takes care of both the economic and environmental sides, so therefore I voted in favour.

Davor Škrlec (Verts/ALE),
napisan. – Pozitivno sam glasao za ovo izvješće, no ovo obrazloženje glasovanja nastaje kao kritika postojećem sustavu vrednovanja rada zastupnika u Europskom parlamentu isključivo na osnovu statističkog broja parlamentarnih aktivnosti potenciranog u Hrvatskoj, a koji zapravo ne odražava stvarnu kvalitetu i količinu rada, učinkovitost te ponajviše uspjeh zastupničkog djelovanja.
                  

Monika Smolková (S&D),
písomne. – Európska únia je v súčasnosti stále najväčším trhom produktov rybárstva na svete. Predaj výrobkov z rýb podlieha v EÚ prísnym opatreniam z hľadiska vysledovateľnosti, overenia výlovu a boja proti nezákonnému, neohlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu. Nová SRP obsahuje významné zlepšenia, zlepšuje normy EÚ pre rybolov vo vzdialených oblastiach. Na európske investície do rybárstva v tretích krajinách v rámci spoločných podnikov sa musí vzťahovať spoločná rybárska politika. EÚ by mala prostredníctvom svojich dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva podporovať dialóg s partnerskými krajinami o vytvorení regulačného rámca s cieľom zabezpečiť, aby spoločné podniky v odvetviach rybolovu, spracovávania a uvádzania na trh fungovali transparentne, nekonkurovali miestnemu sektoru drobného rybolovu a prispievali k plneniu cieľov rozvoja danej krajiny. Návrh uznesenia o spoločných pravidlách, pokiaľ ide o uplatňovanie vonkajšieho rozmeru SRP vrátane rybárskych dohôd, som podporila.
                  

Davor Ivo Stier (PPE),
napisan. – Vanjska dimenzija nove zajedničke ribarstvene politike obuhvaća međunarodne sporazume i ribarstvo u područjima izvan nacionalne nadležnosti. Europska unija prednjači kao važna ribolovna snaga u svijetu te ima dobro razvijenu mrežu bilateralnih sporazuma u području ribarstva što pozitivno utječe na upravljanje ribarstvom (RFMO), poticanje primjene dobrih praksi i poštovanje ljudskih prava.
                  

                     Od velike važnosti je razvoj ribarske flote trećih zemalja kao i usklađenost ribarstvene politike, trgovinske politike, politike okoliša te razvojne suradnje. Suradnja s partnerskim zemljama ključna je u pogledu upravljanja ribarstvom, izgradnje i održavanja infrastrukture te poboljšanja opskrbe ribom s ciljem jamčenja sigurnosti opskrbe hranom stanovništva partnerskih zemalja.
                  

                     Do 2008. godine prisutno je bilo prekomjerno iskorištavanje broja stokova koje se donekle smanjilo 2011. godine te je bitno održati iskorištavanje broja stokova u prihvatljivim granicama. Budući da postoji nedostatak pouzdanih informacija o ribljim stokovima i aktivnostima domaćih i partnerskih ribolovnih flota teško je u praksi provesti jedan od glavnih ciljeva Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu, tj. ribolov isključivo viška stokova.
                  

                     Podržavam ovo izvješće te smatram da je vanjska dimenzija zajedničke ribarstvene politike važna radi povećanja socijalnih standarda i standarda zaštite okoliša, kako Europske unije, tako i partnerskih zemalja.
                  

Dubravka Šuica (PPE),
napisan. – Vanjska dimenzija nove zajedničke ribarstvene politike od izrazite je važnosti, jer obuhvaća međunarodne sporazume i ribarstvo u područjima izvan državne jurisdikcije. Ribarstvo je povijesno vrlo dugo prisutno na prostorima država članica Europske unije koja već dugi niz godina promiče primjenu dobre prakse i poštovanje ljudskih prava.
                  

                     Međutim, broj stokova koji se iskorištavaju u prekomjernoj količini kontinuirano je rastao do 2008. godine, no donekle se smanjio 2011. godine. (izvješće Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu iz 2014. godine). Kako bi se prekomjerno iskorištavanje smanjilo, ključno je surađivati s trećim zemljama čiji razvoj ribarskih flota utječe na povećanje socijalnih standarda i standarda zaštite okoliša. Podržavam ovo izvješće, jer smatram da se ekološke norme moraju primjenjivati i na vanjsko ribarstvo Europske unije.
                  

                     Treba pružiti potporu partnerskim zemljama i njihovim ribarstvenim sektorima, jer suradnja pozitivno utječe na upravljanje ribarstvom, znanstvena istraživanja, razvoj i održavanje infrastrukture i mnoga druga područja. Nadalje, jedan od glavnih ciljeva sporazuma je ribolov isključivo viška stokova, a za uspješnu provedbu tog cilja važno je da su dostupne pouzdane informacije o ribljim stokovima i naporima domaćih ribolovnih flota, kao i flota drugih država.
                  

Patricija Šulin (PPE),
pisno. – Glasovala sem za poročilo o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu.
                  

                     Poleg tega, da je Evropska unija zaradi svoje prisotnosti v preteklosti ter pomembnih dejavnostih v vseh svetovnih oceanih eden najpomembnejših svetovnih ribiških akterjev, predstavlja EU tudi pomemben trg za ribiške proizvode.
                  

                     Poročilo podpiram, ker poudarja pomembnost usklajenosti med ribištvom, okoljsko in trgovinsko politiko ter razvojnim sodelovanjem. Vsi vidiki so zelo pomembni in ne smemo nobenega zanemariti.
                  

                     Poročilo je prav tako jasno v spodbudi okoljskega, socialnega in ekonomsko vzdržnega ribištva v dvostranskih in drugih sporazumih med EU in partnericami.
                  

Ελευθέριος Συναδινός (NI),
γραπτώς. – Η ΚΑΠ μαζί με τις ποσοστώσεις που επιβάλλει δεν επέφερε θετικό αποτέλεσμα όσον αφορά στην χρόνια μείωση των αποθεμάτων των ψαριών στις θάλασσες μας. Με την ΚΑΠ η ΕΕ διατηρεί σχεδόν τον απόλυτο έλεγχο επί της διαχείρισης της αλιείας, με τα κράτη μέλη να μην έχουν ουσιαστικό ρόλο στην διαδικασία λήψης αποφάσεων.
                  

Tibor Szanyi (S&D),
írásban. – Szavazatommal támogattam a jelentést, mivel úgy vélem, hogy a közös halászati politikát nemzetközi szinten tovább kell erősíteni. A jelentés megállapítja, hogy a mai napig agresszív politikát folytatnak egyes országok azért, hogy hozzáférjenek a szűkülő erőforrásokhoz. Ezek a flották – változó mértékben – kevésbé szigorú környezeti, biztonsági és szociális normák szerint működnek, továbbá magas összegű szubvenciókat és gyakran alacsonyabb adókat élveznek. E nyílt tengeren halászó országok közül több olyan is van, amelyik nem teljesíti a lobogó, kikötő vagy piac szerinti államként rá háruló kötelességeket, sőt még az alapvető emberi jogokat sem tartja tiszteletben, és ezek mind versenyelőnybe hozzák őket az uniós hajókkal szemben.
                  

                     Egyetértek azzal, hogy a fenntartható halászat előmozdítására irányuló uniós célkitűzés megvalósításának egyik legjobb módja, ha felhasználják az EU nemzetközi színtéren megszerzett befolyását a magasabb szintű normák felé mutató verseny ösztönzésére. Az új uniós közös halászati politika jelentős előrelépéseket tesz, megköveteli a politikák fejlesztési célú koherenciáját és megfelelő végrehajtás esetén javítani fogja a nyílt tengeren folytatott uniós halászat színvonalát is.
                  

Claudia Tapardel (S&D),
în scris. – Uniunea Europeană este în prezent cea mai mare piață pentru produsele obținute din pescuit din întreaga lume. De asemenea, nivelul total al flotei de pescuit aparținând statelor membre UE se situează între primele trei la nivel mondial. Acest nivel se bazează pe realizarea pescuitului în apele interne ale statelor membre, dar și în apele internaționale sau aparținând altor state.
                  

                     În apele internaționale, pescuitul este reglementat prin participarea la organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP); în apele altor țări, pescuitul este reglementat prin convenții bilaterale cu statul respectiv. Pentru a-și păstra competitivitatea la nivel mondial în domeniul pescuitului, UE solicită în general respectarea anumitor standarde de management și transparență în acest domeniu, precum și armonizarea condițiilor de acces, dezvoltarea unui cadru sustenabil, combaterea pescuitului ilegal, asigurarea unor condiții de muncă decente și a drepturilor omului și promovarea implicării femeilor în acest domeniu.
                  

                     De asemenea, UE susține la nivel internațional importanța pescuitului pentru securitatea alimentară a populației; de aceea, pune accentul pe respectarea acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului și pe realizarea unor baze de date integrate privind pavilionul ambarcațiunilor. Adoptarea documentului de față constituie o îmbunătățire semnificativă a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP).
                  

Marc Tarabella (S&D),
par écrit. – La nouvelle PCP de l'Union comprend des avancées significatives et, si elle est correctement mise en œuvre, améliorera les normes en matière de pêche lointaine européenne. Compte tenu des exigences du traité en matière de politiques au service du développement, nous ne pouvons que nous en réjouir.
                  

                     Compte tenu de son influence dans le monde de la pêche, en tant qu'État du pavillon et, plus particulièrement, État commercial, l'Union européenne est bien placée pour encourager d'autres acteurs, qu'il s'agisse d'États côtiers ou d'États pratiquant la pêche lointaine, à améliorer leurs propres politiques en matière de pêche, non seulement sur le plan théorique, mais aussi dans leur mise en œuvre.
                  

                     L'efficacité considérable avec laquelle le règlement INN a permis d'améliorer la législation et les activités de pêche de nombreux pays du monde est la preuve que ce ‘nivellement par le haut’ peut fonctionner, si l'Union européenne fait preuve de la volonté politique nécessaire, d'un leadership suffisant et d'objectivité, et si elle aide les pays en développement à répondre aux nouvelles exigences. Voilà pourquoi les signes récents de l'affaiblissement de la détermination de l'Union dans la lutte contre la pêche INN, notamment par la radiation de la Corée, sont inquiétants.
                  

Pavel Telička (ALDE),
in writing. – The EU is one of the world's main fishing players, and has been an example in terms of fishing policy. However, increasingly important players such as China, Korea and Taiwan, have adopted aggressive policies that are not strictly in line with environmental or fair market policies, to obtain access to declining resources. The EU should take the lead on improving fisheries management and transparency standards, encouraging a race to the top instead of a race to the bottom. It can do so by promoting harmonisation of access conditions, installing regional managements of fisheries, and encouraging third countries to join. The EU has set strict measures to market fish products, in terms of traceability, verification and fighting illegal, unreported, and unregulated (IUU) fishing. This gives the EU a competitive advantage by being better in the environmental and social sustainability of fisheries, strict implementation of international instruments and market regulation.

Ruža Tomašić (ECR),
napisan. – Podržala sam izvješće o zajedničkim pravilima u pogledu primjene vanjske dimenzije zajedničke ribarstvene politike, uključujući sporazume o ribarstvu budući da ono inzistira na promicanju ekološkog, socijalno i gospodarsko održivog ribarstva utemeljenog na transparentnosti i sudjelovanju nevladinih dionika, a posebno profesionalca koji žive od ribolova.
                  

                     Smatram da Europska unija u svojim vanjskim aktivnostima povezanima s ribarstvom mora promicati svoje najviše ekološke i socijalne norme te provoditi stroge i učinkovite mjere kontrole i nadzora. Istaknula bih i važnost usklađenosti između ribarstvene politike, politike okoliša, trgovinske politike te politike razvojne suradnje.
                  

                     Vjerujem da će Europska unija promicati mjere koje vrijede za sve kako bi se zajamčila usklađenost između industrijskih i malih obalnih ribolovnih flota, ali i izbjegavati sporazume o održivom ribarstvu sa zemljama koje toleriraju korupciju.
                  

Romana Tomc (PPE),
pisno. – Poročilo o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu sem podprla.
                  

                     Jasno je, da bo EU najbolje uresničila cilj o spodbujanju trajnostnega ribištva tako, da izkoristi svoj vpliv na mednarodni ravni za izboljšanje standardov na področju upravljanja in preglednosti v ribištvu, s čimer bi se spodbudilo tekmovanje za najboljše, namesto tekmovanja za najslabše ribištvo.
                  

                     To je najboljša strategija za uresničitev cilja EU za spodbujanje trajnostnega ribištva. Potreben je vpliv EU na mednarodni ravni za izboljšanje standardov upravljanja ribištva in njenega preglednega delovanja ter spodbuditev konkurenčnosti EU na tem področju.
                  

Estefanía Torres Martínez (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de la regulación de la PPC en su dimensión externa para que se incorpore a la gestión centralizada de la PPC las diferentes realidades regionales, la participación y la sostenibilidad de las pesquerías, incluidas condiciones mínimas para los acuerdos bilaterales.
                  

Mylène Troszczynski (ENF),
par écrit. – Le principal objectif est de connaître l'impact de la dimension extérieure de l'Union européenne afin de déterminer si la pêche pratiquée est durable du point de vue environnemental, social et économique.
                  

                     La pêche dite ‘extérieure’, en dehors des eaux européennes, représente 25 % des produits européens. Il est donc capital d'assurer à nos pêcheurs les conditions optimales pour assurer leur travail dans le respect de la biodiversité marine. Pour cela, le rapport stipule qu'une interruption des relations commerciales est prévue avec tout pays pratiquant la pêche illégale, et l'Union est engagée à ne payer plus que 35 % des droits d'accès, contre 65 % avant.
                  

                     J'ai donc voté pour ce rapport.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban. – Nyilvánvaló, hogy a fenntartható halászat előmozdítására irányuló uniós célkitűzés megvalósításának egyik legjobb módja, ha felhasználják az EU nemzetközi színtéren megszerzett befolyását a halászat gazdálkodási és átláthatósági előírásainak javítására és a magasabb – nem pedig alacsonyabb – szintű normák felé mutató verseny ösztönzésére. Voksommal támogattam.
                  

Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL),
por escrito. – Hemos votado a favor de la regulación de la PPC en su dimensión externa para que se incorpore a la gestión centralizada de la PPC las diferentes realidades regionales, la participación y la sostenibilidad de las pesquerías, incluidas condiciones mínimas para los acuerdos bilaterales.
                  

Ernest Urtasun (Verts/ALE),
in writing. – My vote on this report was positive. One major achievement in the reform of the CFP a few years ago was a formal inclusion of the external dimension in the EU's fisheries legislation. There are now chapters in the basic regulation of the CFP relating to fishing under bilateral fisheries agreements and on fishing on the high seas under various international management organisations. This own-initiative report set out to build upon these new provisions of the CFP and to encourage the EU fishing industry that is active outside EU waters to aim for the highest standards globally – a ‘race to the top’ rather than to the bottom.

Ivo Vajgl (ALDE),
in writing. – I voted in favour of the report on common rules in respect of application of the external dimension of the CFP, including fisheries agreements. The EU is one of the world's main fishing players, with a strong historical presence, as well as a major market for fishery products. The report emphasises the importance of ensuring consistency between fishery, environmental and trade policy and development cooperation. It equally insists on the importance of promoting ecosystem protection and maintaining sufficient levels of fish stocks. Finally, it underlines the need for protection of local communities whose livelihoods depend mostly on fishing and activities related to the fishing industry.

Ramón Luis Valcárcel Siso (PPE),
por escrito. – Mediante este informe el Parlamento Europeo aborda desde un punto de vista integral todos los asuntos de la dimensión exterior de la PPC, incluidos los acuerdos de pesca. Hablamos de un texto que goza de amplio consenso entre los miembros de la cámara, por lo que considero necesario votar a su favor.
                  

Hilde Vautmans (ALDE),
schriftelijk. – Ik stemde voor deze resolutie, omdat deze de duurzaamheid van de Europese visserijsector zal bevorderen.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL),
por escrito. – Pese embora o facto de não acompanharmos todas as considerações feitas, o relatório enfatiza algumas questões importantes, que valorizamos: a necessidade de assegurar que os acordos de pesca proporcionam benefícios mútuos para a UE e para os países terceiros, incluindo as suas populações locais e o setor de pesca; a promoção de pescas ambiental, social e economicamente sustentáveis, com base na transparência e na participação dos intervenientes não-governamentais, especialmente profissionais que dependem da pesca para a sua subsistência, a fim de garantir um futuro para as comunidades costeiras, o ambiente marinho, o desenvolvimento da indústria local, o emprego gerado pela pesca, processamento e comércio, e a contribuição da pesca para a segurança alimentar; medidas destinadas a promover a transferência de tecnologias e de saber-fazer; e a luta contra a pesca ilegal, não declarada e não regulamentada.
                  

Harald Vilimsky (ENF),
schriftlich. – Die Förderung des Schutzes von Ökosystemen und die Erhaltung von Fischbeständen sind wichtige Bestandteile dieses Berichtes. Jedoch zielt der Bericht auch auf einen höchstmöglichen Dauerertrag hin und weist mit Nachdruck darauf hin, dass die EU bei ihren externen fischereibezogenen Tätigkeiten ihre Standards beibehalten muss.
                  

Beatrix von Storch (EFDD),
schriftlich. – Den Bericht des Europäischen Parlaments über gemeinsame Regeln für die Umsetzung der externen Dimension der GFP und der Fischereiabkommen habe ich abgelehnt. Die Regelung der Fischereiabkommen liegt ganz klar in der Hand der souveränen Mitgliedstaaten, und obwohl der Bericht auch positive Aspekte beinhaltet, liegt es nicht in der Kompetenz der EU, diese einzuführen.
                  

Milan Zver (PPE),
pisno. – Podpiram predloge v poročilu o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu, saj menim, da bodo pripomogli k trajnostnem ribištvu, ki zagotavlja vzajemne koristi gospodarstvu EU in tretjim državam, vključno z njihovim lokalnim prebivalstvom.
                  

Presidente. – Con questo si concludono le dichiarazioni di voto.
                  
7.   Corrections to votes and voting intentions: see Minutes

(La seduta, sospesa alle 14.30, è ripresa alle 15.05)


VORSITZ: MARTIN SCHULZ


Präsident

8.   Approval of the minutes of the previous sitting: see Minutes
9.   Counterterrorism following the recent terrorist attacks (debate)

Der Präsident. – Als nächster Punkt der Tagesordnung folgt die Aussprache über die Erklärungen des Rates und der Kommission zum Thema Terrorismusbekämpfung nach den terroristischen Anschlägen der letzten Zeit (2016/2646(RSP)).
               

Jeanine Hennis-Plasschaert,
President-in-Office of the Council
. – Mr President, a European response is required to the horrific terrorist attacks we witnessed in Brussels on 22 March. Our citizens are right to expect concrete action to counter terrorism, both from their governments and from the EU. We share your strong will to fight terrorism, as was expressed by your representative Sylvie Guillaume on 24 March. She said ‘Europe will not bow to terrorism. Our unity and determination to uphold our values and rights are only made stronger. Action must cover every aspect of the threat, from prevention to protection and prosecution’, and she is right. So yes, the EU must build a coherent internal security policy that delivers results and protects human rights.
As co-legislator, Parliament has a key role to play in this by, for example, strengthening external border controls, and clearly cooperation on security and information-sharing is key to maintaining freedom of movement without internal border controls. And all of us will have to understand that our internal and external security is closely interwoven. In other words, internal and external security can no longer be kept separate. An integrated approach is needed.
To give you a brief update on events: immediately after the attacks in Brussels we convened the Justice and Home Affairs Ministers for a meeting on 24 March. Vice-President Sylvie Guillaume was also present, together with representatives from Europol, Eurojust, the Schengen-associated countries and Interpol. The Belgian ministers briefed their colleagues about the attacks. In a joint statement the ministers condemned the attacks and extended our sympathy to the victims and their families and our support and solidarity to Belgium. They also set out a number of priority areas for action, building on the efforts which are already under way.
We are not starting from scratch. Unfortunately, terrorism has been on the agenda for years and at the very forefront since the terrorist attacks in Paris in January 2015. Priorities have been agreed and considerable progress has been made towards implementation, as set out by the EU Counter-Terrorism Coordinator in his latest report of March 2016. But more needs to be done. The ministers' statement once again underlines the urgent need to increase the amount of data systematically fed into the system, in both qualitative and quantitative terms, and to ensure consistent use of our different databases and their interoperability.
We need to make optimal use of the tools we already have. Firstly, maximum feeding and use of the databases by Member States is crucial. SIS II and the focal point traveller at Europol are of particular importance. The Presidency is undertaking work to improve the use of SIS II, with the objective being to agree on a number of actions at the JHA Council in June.
Secondly, the European Counter-Terrorism Centre at Europol (ECTC) has been operational since 1 January this year. The ECTC has been asked by France and Belgium to support the investigations after the November Paris attacks and the Brussels attacks, which Europol is doing, discovering links across the EU, which entails not only information collection and sharing but also analysis. Therefore, at the extraordinary meeting on 24 March, ministers decided to set up a joint liaison team of national counter-terrorism experts to support the Member States' law enforcement authorities in investigating the wider European and international dimensions of the current terrorist threat.
Thirdly, special attention will be given to the Commission communication on smart borders and interoperability which was issued last week. Improving the interoperability of the EU's information system is a priority for the Presidency. It is important that customs, police and law enforcement officials can quickly and effectively consult our common databases. Privacy by design will, obviously, play a key role moving forward on this, and yes, Parliament's role will be important once again.
The Presidency wants ambitious results in June. Counter-terrorism has been added to the agenda of the Justice and Home Affairs Council in April. The roadmap with concrete deliverables on interoperability of databases and information-sharing and better use of information systems will be prepared for the June Council meeting, and there is more that we can do. Together we need to speed up the negotiation of pending legislation. I refer in particular to the Firearms Directive and the Terrorism Directive, as well as the targeted amendments to the Schengen Borders Code about systematic controls of EU citizens at EU external borders.
As the statement of 24 March points out, we need preventive measures as well as repressive measures to effectively counter terrorism, which is why it is also important to make progress preventing radicalisation. As you know, the Radicalisation Awareness Network and its working groups are actively sharing experiences and best practices.
The Internet Referral Unit at Europol will reach full operational capacity in 2016 and has already made significant headway in cooperation with internet companies to remove online terrorist material. We know there is a strong political will at Parliament to make progress on counter-terrorism measures. We share this determination and we look forward to working with you in order to advance as quickly and effectively as possible.

Jean-Claude Juncker,
président de la Commission
. – Monsieur le Président, Madame la Présidente du Conseil, Mesdames et Messieurs les députés, les terroristes ne connaissent aucune frontière. Ils frappent en Europe, ils frappent hors d'Europe, parce qu'ils veulent s'attaquer à notre mode de vie et à l'ensemble de nos valeurs.
               

                  Le 22 mars, ils ont frappé à Bruxelles, ville qui nous est chère, ville que nous aimons, ville de nos amitiés et de nos amours, ville où nous avons pour habitude de vivre en harmonie avec ceux que nous côtoyons. La Commission est en deuil. Elle est en deuil parce que, dans ces lâches attentats, nous avons perdu Patricia Rizzo, une jeune femme italienne pleine d'énergie, fine, intelligente, radieuse. Nous la garderons longtemps en mémoire.
               

                  Je voudrais ici rendre hommage à chacune des victimes, avoir une pensée pour chacune d'entre elles, pour chacune de ces vies brisées, et je tiens à souhaiter beaucoup de courage à chacun des blessés et à leur famille éprouvée. De même, je voudrais saluer le travail quotidien de tous ceux grâce à qui nous pouvons reprendre le cours habituel de nos activités en nous sentant en sécurité, tout en continuant à profiter de nos libertés et, notamment, de celle de voyager.
               

                  Il est de notre responsabilité de mettre à leur disposition tous les outils nécessaires pour qu'ils puissent s'acquitter au mieux de leur mission. C'est ce à quoi la Commission travaille depuis des mois, que ce soit pour améliorer le contrôle des passagers aériens, le contrôle des frontières extérieures, la coopération policière et juridique entre États membres, sans oublier l'indispensable coopération entre les services secrets. Un nouvel élan est aujourd'hui nécessaire pour un partage accru de ces informations et des efforts de renseignements. En la matière, la coopération fait la force.
               

                  Pas plus tard que la semaine dernière, la Commission a présenté de nouvelles propositions en la matière, notamment sur la manière dont les systèmes d'information, actuels et futurs, pourraient à la fois améliorer la gestion des frontières extérieures et renforcer la sécurité intérieure en Europe. Il faut savoir, en effet, qu'il existe d'ores et déjà un certain nombre de systèmes d'information à l'échelle de l'Union européenne qui fournissent aux gardes-frontières et aux policiers des informations pertinentes sur les mouvements de personnes.
               

                  Mais comme trop souvent, lorsqu'il s'agit de questions de sécurité, le problème n'est pas tant le manque d'outils que le défaut d'utilisation des outils existants et surtout le manque de coopération. Des informations pertinentes existent mais elles se perdent trop souvent et, trop souvent, elles arrivent trop tard. Il nous faut donc aller vers plus d'interconnexion et d'interopérabilité.
               

                  La vérité est que, quelle que soit la qualité des propositions législatives de la Commission, quel que soit le soutien de ce Parlement ou bien encore la sophistication des systèmes utilisés, la lutte antiterroriste en Europe ne sera pas pleinement efficace tant que les États membres ne seront pas prêts à coopérer davantage entre eux et avec les agences européennes, dont Europol.
               

                  C'est pourquoi je dirais qu'en matière de lutte contre le terrorisme, personne ne peut se permettre de donner des leçons à qui que ce soit, et surtout pas à la Belgique qui, je tiens à le dire ici, est un grand pays lourdement éprouvé. Pas de condescendance à l'égard de la Belgique!
               

(Applaudissements)


                  N'oublions pas que ce n'est pas la première fois que le terrorisme lourd et aveugle frappe en Europe et, s'il y a échec, c'est d'abord un échec collectif. Cela fait des décennies que nous nous jurons de tirer toutes les leçons de telles attaques. Je me souviens des conseils européens en 1999 puis en 2001 où, avec mon ami Guy Verhofstadt et avec d'autres, nous nous sommes juré d'établir un véritable échange d'informations entre services de renseignements.
               

                  L'heure est venue aujourd'hui de passer à l'action. Dans le domaine de la sécurité comme dans bien d'autres domaines en Europe, c'est la fragmentation qui nous rend vulnérables. Il faut à l'Europe une véritable union de la sécurité. Je compte sur l'appui de ce Parlement pour faire aboutir chacune des propositions que la Commission a déjà présentées et qui peuvent être des précurseurs de cette union de la sécurité que je souhaiterais à terme voir mise en place.
               

                  Au lendemain des attentats de novembre 2015, à Paris, la Commission européenne a présenté un paquet de propositions législatives et non législatives pour rendre plus difficile l'acquisition d'armes à feu en Europe. Il a fallu six jours à la Commission pour formuler des propositions. Aujourd'hui, six mois plus tard, je ne vois aucun signe concret indiquant qu'elles pourront être prochainement adoptées.
               

                  La Commission, de son côté, continue cependant à faire son travail. D'ici quelques semaines, nous présenterons un état des lieux de l'avancement de notre programme en matière de sécurité ainsi qu'une feuille de route ambitieuse de par son contenu et son calendrier, comportant de nouvelles mesures à mettre en œuvre. La Commission doit pouvoir compter sur la coopération du Parlement européen et du Conseil. Il en va de la sécurité et des libertés de nos citoyens. C'est une responsabilité d'abord commune.
               

(Applaudissements)


Manfred Weber,
im Namen der PPE-Fraktion
. – Herr Präsident, sehr geehrte Frau Ratsvertreterin, Herr Kommissionspräsident! Ich bin zunächst Jean-Claude Juncker dankbar, weil er deutlich gemacht hat, über was wir heute reden. Wir reden nämlich über die 37-jährige Mutter, die am Flughafen gestorben ist und Zwillinge hinterlässt, über die 30-jährige Illustratorin von Kinderbüchern, die die Stadt Brüssel geliebt hat und die in der Metro stirbt, und wir reden über die junge muslimische Lehrerin, die in der Metro auf dem Weg zur Schule war. Drei Beispiele, drei Unschuldige, drei Opfer. Das ist ein Angriff auf uns Europäer, der dort stattgefunden hat. Zunächst an die Opfer zu denken, das ist unsere EVP-Zielsetzung.
               

                  Das Zweite, liebe Kolleginnen und Kollegen, ist, danke zu sagen – dem Feuerwehrmann, der kurz nach den Anschlägen zum Einsatzort kommt, voll verraucht, ohne zu wissen, ob weitere Bedrohungslagen auftreten, und trotzdem hilft, den Krankenschwestern, die lange Überstunden gemacht haben, um den Menschen zu helfen, und den Polizisten und übrigens auch den Soldaten, die vor unseren Einrichtungen hier in Straßburg und in Brüssel stehen, um unsere Sicherheit zu gewährleisten. Ein herzliches Dankeschön an all diese Kräfte, die Europa verteidigen!
               

                  Liebe Kolleginnen und Kollegen! Das Dritte, das wir ansprechen müssen, ist die Frage, dass wir Verantwortung tragen. Im Rahmen der Gesetzgebung müssen wir uns die Frage stellen: Machen wir genug? Liebe Kolleginnen und Kollegen: Nein, es ist nicht genug, was wir machen. Mehr Sicherheit erfordert mehr Zusammenarbeit in Europa. Und deswegen kann die Kommission – der zuständige Kommissar Avramopoulos und unser Kommissionspräsident – auf die Unterstützung der EVP-Fraktion zählen, wenn es um diese neue gemeinsame europäische Sicherheitsagentur geht. Wir brauchen die Vernetzung. Die Geheimniskrämerei der Mitgliedstaaten muss endlich ein Ende haben. Und die Innenminister tragen eine große Verantwortung, diese Geheimniskrämerei endlich zu beenden.
               

                  Wir brauchen einen besseren Umgang mit Daten. Die EVP hat monatelang eingefordert, dass wir Fluggastdaten brauchen. Sie werden nicht alle Probleme lösen, aber es ist ein wichtiges Tool, um voranzukommen. Deswegen sind wir froh, dass wir nach langem Drängen jetzt endlich am Donnerstag über die Frage der Fluggastdaten abstimmen werden. Es ist für unsere Ermittlungsbehörden spannend zu wissen, wer regelmäßig nach Syrien, wer regelmäßig nach Afghanistan fliegt. Wir müssen diese Daten haben.
               

                  Und wir brauchen mehr. Wir haben derzeit ein Abkommen mit den Amerikanern über die Auswertung von Finanzströmen, das sogenannte TFTP-Abkommen. Das heißt, wir offerieren unsere Bankdaten den Amerikanern, damit die auswerten, wie sich Terror finanziert. Ich stelle mir die Frage: Warum machen wir das nicht selbst? Warum ist Europa nicht selbst in der Lage, die eigenen Datenbestände auszuwerten und zu wissen, wie sich Terror finanziert? Wir haben kein TFTP in der Europäischen Union, sondern die Amerikaner sind sozusagen unser Subunternehmer. Ich möchte dies mit europäischen Datenschutzstandards eigenständig in der Europäischen Union machen. Deswegen brauchen wir da mehr Engagement.
               

                  Europol: Die Freiwilligkeit beim Sammeln der Informationen ist gescheitert. Wir brauchen ein Europol, das das Recht hat, Informationen von den Mitgliedstaaten anzufordern und einzufordern, und nicht, dass sie auf freiwilliger Basis Informationen bereitstellen.
               

                  Und zu guter Letzt: Das Internet hat seine Unschuld verloren. Wir haben im Internet Raum für Hass, wir haben im Internet Raum für das Anwerben von neuen Terroristen, das dort stattfindet, für Agitation gegen unsere Prinzipien. Und deswegen sind die Internetkonzerne in der Pflicht, dafür zu sorgen, dass wir im Internet Spielregeln einhalten. Und wir brauchen eine europäische Struktur – eine Vernetzungsbehörde –, die klar macht, dass im Internet nicht alles erlaubt ist. Wir brauchen diese neue europäische Sicherheitsagentur, und die Kommission wird dabei unsere Unterstützung bekommen. Die EVP ist bereit.
               

                  Zu guter Letzt darf ich noch einen Gedanken sagen: Die Terroristen wollen im Prinzip unsere Art zu leben bekämpfen, die Freiheit, die Liberalität, die Freude am Leben. Sie wollen sie ersetzen durch Angst, durch Zorn und auch durch Hass. Und deswegen ist das Wichtigste, was wir als Europäer als Antwort auf diesen Terrorismus geben können, einfach unser Leben weiter zu praktizieren, einfach so weiterzuleben, wie wir es für richtig halten.
               

(Der Redner ist damit einverstanden, eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’ gemäß Artikel 162 Absatz 8 der Geschäftsordnung zu beantworten.)


Jan Philipp Albrecht (Verts/ALE),
Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                     
. – Herr Kollege Weber, ich habe großen Respekt vor dem, was Sie sagen, und ich stimme mit vielem überein. Aber ich habe zwei Fragen: Sie sagen, es ist spannend für die Ermittlungsbehörden zu wissen, wer zum Beispiel auf den Flügen nach Europa sitzt. Wissen Sie, dass wir das schon seit Jahren wissen? Wer in jedem Flugzeug auf welchem Sitz sitzt, wird schon heute erhoben.
               

                  Wissen Sie, dass der Europäische Gerichtshof sagt, dass bei der Erhebung von personenbezogenen Daten der Messstab, der an die Speicherung dieser Daten angelegt werden muss, ‘in einer demokratischen Gesellschaft notwendig’ ist und nicht ‘spannend’?
               

Manfred Weber (PPE),
Antwort auf eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                     . Ehrlich gesagt, ist man angesichts der Vorgänge fassungslos. Wenn wir die politische Debatte darüber führen, dass wir als Europäer vom Terror herausgefordert sind, ist man fassungslos ob mancher Frage, die kommt – das darf ich so sagen. Wir wollen hohen Datenschutz, und in der PNR-Gesetzgebung – genauso wie in der Datenschutzregulierung, die Sie verantworten – haben wir jetzt hohen Datenschutz verankert.
               

                  Wir gehen keinen amerikanischen Weg des Kampfes gegen den Terror, wir gehen einen europäischen Weg. Aber klar ist auch, dass Daten in der Welt, in der wir heute leben – das beweisen Google und Facebook jeden Tag – machtvolle Tools sind. Deswegen muss man auch unseren Behörden einen legalen, rechtlich gesicherten Zugang zu diesen Daten geben. Deswegen ist PNR notwendig, und ich bin sehr dankbar für die Frage.
               

                  Es wird klar, wer unsere Behörden im Kampf gegen den Terror ausstatten will und wer sich dieser Ausstattung verweigert.
               

Gianni Pittella,
a nome del gruppo S&D
. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, nell'ultimo anno purtroppo molte volte quest'Aula è stata chiamata a discutere sul terrorismo, la ripetizione comporta necessariamente il rischio del disincanto e tuttavia non ci è consentito di abituarci al terrorismo.
               

                  L'unicità della vita, della vita che ha perduto Patricia Rizzo e tanti altri, l'idea che ogni vita è sacra è il lascito su cui si è costruita la società contemporanea. Dico questo perché credo che per battere il terrorismo dobbiamo prima di tutto chiederci come sia possibile che i nostri figli siano arrivati a rinnegare il cuore della nostra civiltà.
               

                  So che è un argomento delicato, ma non credo che dietro quest'ideologia di morte vi sia l'Islam. Penso che più che interrogarci sull'Islam radicale dovremmo interrogarci sulla radicalizzazione dell'Islam. Questi criminali non sposano l'Islam, che è religione di pace, ma sposano invece una radicalità disperata, sono insomma i figli dello sradicamento della società globale. Più che il risultato di una consapevolezza religiosa, sono i frutti avvelenati di un multiculturalismo che in molti casi ha fallito. Dietro la retorica del multiculturalismo si è spesso nascosto il comunitarismo, cioè l'idea che uomini e donne di origine diversa non possano vivere insieme, ma debbano stare ognuno in gruppi sociali separati che poi finiscono per essere ghetti.
               

                  La prima risposta a questo attacco è quindi nel ritrovare le ragioni che ci uniscono e riaffermare una cittadinanza che comporti diritti, ma anche valori e doveri comuni. Questo ragionamento va poi accompagnato da azioni urgenti: innanzitutto i governi nazionali devono implementare gli strumenti già esistenti come lo scambio dei dati sul DNA, lo scambio dei dati sulle impronte digitali.
               

                  Contro il terrorismo le principali armi sono l'intelligence e le indagini, su questo l'Europa è in ritardo, purtroppo i terroristi ci colpiscono nella nostra unicità e noi rispondiamo divisi. Dobbiamo creare allora un'intelligence europea, non l'ennesima struttura di coordinamento, ma un servizio unico di intelligence che raccolga e metta in rete le informazioni, e serve anche una superprocura europea antiterrorismo in grado di condurre indagini in tutta l'Unione e poi serve anche determinazione in politica estera.
               

                  Io continuo a sostenere con grande convinzione le cose che sta facendo Federica Mogherini, dobbiamo essere seri. L'Isis è lì anche perché rientra in un cinico gioco di interessi regionali. Per battere l'Isis bisogna incominciare col contrastare chi compra il petrolio prodotto dall'Isis nelle aree che governa l'Isis e chi gli procura i beni. L'Occidente non può con una mano attaccare l'Isis e con l'altra stringere affari con chi alimenta l'Isis, nessuno di noi ha la bacchetta magica per sconfiggere il terrorismo, ma tutti noi possiamo mettere a disposizione coesione, intelligenza e umiltà.
               

Syed Kamall,
on behalf of the ECR Group
. – Mr President, it is rather sad that it is often at moments like this that we as a Chamber come together. We all come together to condemn the acts that we have seen over the last few months, in fact years, in many of our countries. But after each attack we have questions.
A few days after the Brussels attacks, a man in my constituency tweeted how he had confronted a Muslim woman in Croydon in South London, and asked her ‘to explain Brussels’. His tweet upset a lot of people. Another Twitter user replied: ‘What has a Muslim woman in Croydon, South London, got to do with the horrific events in Belgium?’ So while his original tweet may have been offensive or clumsy, it also demonstrates that we are all looking for answers, whether we have no faith, another faith or are Muslims. We all want to explain Brussels: a city we know so well, whose citizens have buried family, colleagues and friends prematurely after these appalling acts.
Last month I opened a conference of the European Parliament, organised by the Iman Foundation, on tackling extremism and terrorism. What was interesting about this conference was that while there may be people here in this Chamber who call for more European agencies to solve all these problems, none of the speakers or experts present there claimed that there was a single solution or metaphorical silver bullet. Instead they spoke about the need to tackle terrorism at various levels: at an international level, militarily, through use of intelligence and diplomacy; at a national level, upholding the rule of law, defence of our values and security of our citizens; and at a local community level to tackle extremism at its roots. We spoke about the drivers of terrorism: some searching for an identity or a sense of belonging, others radicalised in prisons; some violent individuals looking for a new cause, others with grievances over perceived unfair foreign policy; yet others who are vulnerable and fooled into believing there is a final shortcut to paradise in a world of temptation.
While we debate these issues here today, are we really clear about what we as MEPs can do to tackle this issue? Yes, we can vote for a new PNR system that takes account of concerns over data protection and civil liberties. Yes, we could encourage our intelligence agencies to work together. But this will only happen if they can trust each other and feel confident enough to share information, not if you force them. But for those of us who represent constituencies where young people have been radicalised, allow me to suggest one more thing we can do. At the Iman conference last month I invited the Unity of Faiths Foundation (TUFF FC project) from London to speak about how they harness the power of football to give a sense of team spirit and instil British values in youngsters from different religions. At the project I had met a young lady who told me how she almost went to Syria, after being recruited via social media such as Snapchat.
The project's founder, when he found out about this, made a few phone calls and gave her the choice of going through the gate of the airport to Syria or the gates of the stadium of the Premier League team that she supported. When she arrived at the stadium she was so overcome that she knelt down to kiss the pitch and now through her experience encourages others not to be recruited to terrorism. Think of how much death and destruction that one act could have prevented; and as the project's founder said, one of the best ways to counter terrorism is to prevent people from becoming terrorists. There must be similar projects in many of our cities that we can support and encourage, and if not, let me know, since TUFF is willing to come to your town or city to help set up a similar project. So, whilst we may not be able to ‘explain Brussels’, we may be able to help stop more attacks by encouraging cooperation across intelligence and security services, by giving security and law enforcement agencies whatever tools we can in a free and open society and by supporting projects that stop young people becoming terrorists and by all of us saying that we will not treat all Muslims with suspicion. We will not drive more people into the arms of extremists. We will not let the terrorists win.

(Applause)


(The speaker agreed to take a blue-card question under Rule 162(8))


Doru-Claudian Frunzulică (S&D),
blue-card question
. – Mr Kamal, last year in Paris a young Romanian couple were shot dead sitting at table on a terrace in Paris. Afterwards the European Union, together with Europol, set up a centre to counter terrorism in The Hague, with 45-50 staff. It is a small measure to counter terrorism. Do you not think that the European Union needs a real agency to counter terrorism, with a special intelligence service to counter terrorism and special anti-terrorist troops to be pooled by the Member States to finally fight this terrible situation?

Syed Kamall (ECR),
blue-card answer
. – Thank you very much for your question, but actually the answer is no. What we need is better sharing of intelligence. When you speak to intelligence experts, they in fact say – in their candid moments – that they do not have confidence in the intelligence services in other countries. How do we make sure we build that trust so that intelligence can be shared?
Let us get away from the idea that, whatever the problem, the solution is more Europe and more agencies. Actually, if we sit in these European agencies, we will ignore the young people in many of our communities who have been radicalised at grassroots level. For far too long we have ignored this because we want to make grand speeches in this Chamber about European solutions. What we can do is to encourage these organisations to learn from each other and come together, but what we cannot do is use it as an excuse for yet more meetings in Brussels.

Guy Verhofstadt,
on behalf of the ALDE Group
. – Mr President, the first thing I would like to do is to thank Jean-Claude Juncker for his words for my country, Belgium. I agree with him that what we must not do now is repeat the ritual of using strong words and making solemn declarations. Now is the moment to act and to make a number of changes. I fully agree with him.
This is the opposite of what Mr Kamall is saying; it is fragmentation which is the problem in Europe, and our intelligence services and police services have to work better with each other. Well, I can tell you, Mr Kamall, that we have been hearing this so-called recipe for decades. It is not a recipe. We need European capacities; this is also the lesson from history.
In America the Federal Bureau of Investigation was created in 1901 after the terrorist attack where President McKinley, the President of the USA at that time, was killed. In Germany it was exactly the same story. The Bundeskriminalamt was upgraded and was created as a federal agency after the Rote Armee Fraktion attacks. That was their lesson from history, and it is time, Mr Kamall, that your Group also learned that lesson, and that we created European capacities and European capabilities to solve the problem.
Let us be honest. Let us face the reality. I have here the long list of all the terrorist attacks in recent years. In Madrid the perpetrators were known to the French and British police. In London the attackers responsible for the bombing were followed and even partially arrested by the French police. The attack on a Jewish Museum in Brussels was by a French terrorist known to the French authorities and even by the German intelligence services. It is the same story for Charlie Hebdo. They were known by the British authorities before the attacks. The same goes for Abdeslam, who was not stopped at the roadblock in Cambrai because the French did not have him in their files, while the Belgians knew very well who he was. The same goes for what the Germans did a few weeks before the attacks in Paris. They found weapons and did not inform their French colleagues at that time. The same is now true again in the attacks in Brussels, where apparently the Swedish had information and did not send it to the Belgian authorities. How many attacks, Mr Kamall, are still needed before everybody understands that we need a real investigation capacity at European level as quickly as possible?
Let us face the reality. We have the possibility to do so. Terrorists do not know borders. It is our police services and our intelligence services who know borders. We have the possibility now to change that and to build that up, Mr Avramopoulos, because we have the file on Europol. We have finished the second reading. My proposal is to use the second reading between Parliament and Council to make a few amendments; not to delay it again until the end of the year, but to act immediately in the coming weeks.
There are three changes that can be made. First of all, change the regulation of Europol in Articles 1 and 3 and give them the possibility of having an investigation capacity and not only a coordination role. That is the first proposal. My second proposal is that we amend Article 6 of the regulation to finally give Europol the possibility to launch an investigation or oblige national authorities to do so. They do not even have that possibility today. Finally, and maybe the most important problem, Article 7 of the regulation, Mr Avramopoulos, currently says that the national authorities of Europol have to filter the information to Europol. I thought what they had to do was the opposite, namely to transfer the relevant data to Europol. So my proposal is that, instead of talking again about coordination, coordination, cooperation, cooperation – enough of these words – we use the Europol file to put that in place and also to change the role of the European prosecutor, because the European prosecutor cannot only be responsible for financial fraud. We need to change that so that the prosecutor is also responsible for transnational crimes like, for example, terrorism.
So that is my proposal: rather than making minor fixes to an old Europol file, to use it in the coming weeks to make a leap forward and to do what the Americans did 115 years ago.

(The speaker agreed to take a blue-card question under Rule 162(8))


Jan Philipp Albrecht (Verts/ALE),
Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                     
. – Herr Präsident! Das wird meine letzte Rückfrage sein und ich hoffe, dass ich nicht noch einmal für eine faktische Rückfrage beleidigt werde.
               

                  In jedem Fall geht es mir um die Frage: Sie zeigen hier auf, dass es immer wieder bei den Anschlägen der letzten Zeit – Brüssel, Kopenhagen, Paris – bekannt war, welche Täter die Anschläge vollzogen haben. Trotzdem treten Sie hier als Fraktion der Liberalen für eine anlasslose Speicherung von Fluggastdaten ein, die überhaupt nicht dazu geeignet ist, diesen Missstand zu beseitigen, und die dazu geeignet ist, viele hundert Millionen Euro zu binden, die wir bräuchten, um sie zu investieren in ein handlungsfähiges Europol und gemeinsame Ermittlungsteams unter diesem Dach.
               

Guy Verhofstadt (ALDE),
blue-card answer
. – All storage of data can be useful, including passenger name records, on the condition that there is the capacity to analyse it, to transfer it from one authority to the other, and that there are no walls between the different databases. That is why I am proposing this European capacity for intelligence and this European capacity for investigation. Besides the fact that we are going to create 28 databases, it is also necessary that the Commission comes forward as soon as possible with a horizontal system for mandatory sharing of information, without which it is a useless tool. That is also an initiative I am asking of the Commission.

Νεοκλής Συλικιώτης,
εξ ονόματος της ομάδας GUE/NGL
. – Κύριε Πρόεδρε, καταρχήν θα ήθελα να επαναλάβω εκ μέρους της GUE/NGL την οδύνη και τον αποτροπιασμό μας για τις πρόσφατες τρομοκρατικές επιθέσεις στις Βρυξέλλες. Οι σκέψεις μας βρίσκονται στα θύματα των επιθέσεων και τις οικογένειές τους και εκφράζουμε τη συμπαράσταση και την αλληλεγγύη μας στο βελγικό, το γαλλικό κράτος, αλλά και σε όλους τους λαούς οι οποίοι βιώνουν την τρομοκρατία. Γιατί αγαπητοί συνάδελφοι οι αθώοι άνθρωποι που πληρώνουν φόρο αίματος λόγω του φανατισμού και της μισαλλοδοξίας, δεν βρίσκονται μόνο στην Ευρώπη, βρίσκονται και στο Λίβανο στο Πακιστάν, στην Ινδία, στην Τυνησία, στο Ιράκ, τη Συρία και αλλού.
               

                  Αυτές οι εγκληματικές επιθέσεις και η έξαρση του φονταμενταλισμού είναι το άμεσο επακόλουθο των πολέμων που δημιουργούν οι επεμβάσεις, είναι η άδικη κατανομή του πλούτου και οι πολιτικές παρεμβάσεις των μεγάλων δυνάμεων στα εσωτερικά των χωρών. Η Ευρωπαϊκή Ένωση δεν είναι άμοιρη ευθυνών. Πρέπει να θυμόμαστε ότι μεγάλα κράτη μέλη ακολούθησαν πειθήνια τον αμερικάνικο ιμπεριαλισμό και στήριξαν πολιτικά και οικονομικά όλες τις ακραίες ισλαμικές οργανώσεις, εκ των οποίων προέκυψε και το τρομοκρατικό τέρας του ISIS.
               

                  Όμως, οι λαοί της Ευρώπης έχουν το ιστορικό καθήκον να μην υποκύψουν στα ισλαμοφοβικά, ρατσιστικά κελεύσματα της ακροδεξιάς που θέλει να στοχοποιήσει τους ξένους, τους πρόσφυγες και τους μουσουλμάνους, εντός και εκτός Ευρώπης. Αν οι ευρωπαϊκές κοινωνίες αποδεχτούν ότι η ασφάλειά τους εξαρτάται από τα νέα δρακόντεια μέτρα φακελώματος, μαζικών παρακολουθήσεων, περαιτέρω περιστολής ατομικών δικαιωμάτων και ελευθεριών, τότε αυτό θα αποτελεί υποχώρηση και ήττα των δημοκρατικών αξιών απέναντι στην τρομοκρατία.
               

                  Ο καλύτερος και αποτελεσματικότερος τρόπος αντιμετώπισης των σκοτεινών δυνάμεων της τρομοκρατίας είναι μέσα από τον πόλεμο κατά της αδικίας, κατά των διευρυνόμενων οικονομικών ανισοτήτων, κατά των επεμβάσεων και των πολέμων που εκτρέφουν το τέρας της τρομοκρατίας.
               

                  Είναι επίσης γεγονός πως οι τρομοκράτες του Παρισιού και των Βρυξελλών ήταν πολιτογραφημένοι Ευρωπαίοι, γεννημένοι στην Ευρώπη και αυτό αποδεικνύει την αποτυχία των συστημάτων ένταξης του μεταναστών, και θέλω να συγχαρώ τον πρόεδρο Γιούνκερ, γιατί από την πρώτη στιγμή σημείωσε αυτό ακριβώς το γεγονός με τη δήλωση ότι η καταπολέμηση της τρομοκρατίας δεν περνά μέσα από τη δημιουργία περισσότερης δημοκρατίας, αλλά μέσα από την ενίσχυση εκείνων των κοινωνικών πολιτικών που θα φέρουν κοινωνική ανάπτυξη, δικαιοσύνη και αλληλεγγύη.
               

(Ο ομιλητής δέχεται να απαντήσει σε ερώτηση με γαλάζια κάρτα (άρθρο 162 παράγραφος 8 του Κανονισμού))


Philippe Lamberts,
au nom du groupe Verts/ALE
. – Monsieur le Président, chers collègues, comment ne pas être révolté par la perte irrémédiable de ces vies humaines, par le bouleversement de ces existences à jamais meurtries, par ces actes de mort froidement préparés? De tout cœur, nous sommes avec les victimes de ces actes ignobles et avec leurs proches.
               

                  Mais comment ne pas être inquiet lorsque le danger s'insinue dans les gestes et les déplacements les plus anodins de nos vies quotidiennes? Comment ne pas être indigné par le fait que, comme l'a très bien dit Guy Verhofstadt, la plupart des auteurs de ces attentats et de ceux de Paris étaient identifiés de longue date, mais que, faute de partage de renseignements et, surtout, faute de leur exploitation, ils ont été laissés libres de leurs mouvements?
               

                  Comment ne pas être scandalisé qu'aujourd'hui encore, nos pays fassent commerce, y compris d'armes, avec les États du Moyen-Orient qui promeuvent les formes les plus violentes et les plus intégristes de l'islam? Comment, enfin, ne pas s'interroger sur ce qui a créé au sein même de nos sociétés un terreau favorable au discours de haine et de violence – discriminations, inégalités, exclusion, réduction de l'être humain à un facteur de production ou de consommation?
               

                  Mes chers collègues, si nous devions répondre à ces attentats par la mise en place d'États policiers, surveillant en permanence les moindres de nos faits et gestes, par une stigmatisation encore plus forte de nos concitoyens musulmans, par la fermeture de notre société sur elle-même et par l'adoption d'une rhétorique guerrière séparant le monde entre ‘eux’ et ‘nous’, les terroristes auraient gagné.
               

                  Au contraire, la meilleure réponse que nous pouvons leur offrir est celle qui marie si bien les devises belges et européennes, ‘l'unité dans la diversité fait la force’.
               

                  Sachons leur faire face, en joignant intelligemment nos forces pour faire dérailler leurs projets meurtriers, mais surtout en faisant en sorte que nos sociétés remettent au cœur de leur projet la dignité humaine, la dignité de chaque être humain.
               

                  Je voudrais finir, Monsieur le Président, si vous me permettez, par une courte citation de mon ami corse Jean-François Bernardini ‘ne rien excuser, ne rien oublier, résister, chercher à comprendre, sans quoi on entretient le mal. Les ténèbres, on ne peut pas les combattre avec des ténèbres. La haine, on ne la combat pas avec la haine. Œil pour œil et l'univers, toute notre planète, deviendra aveugle’.
               

                  Paris nous a laissé 130 raisons de vivre, de lutter et d'y croire; Bruxelles nous en donne 32 de plus. Je vous remercie.
               

Teresa Jiménez-Becerril Barrio (PPE),
pregunta de ‘tarjeta azul’
                     
. – Señor Sylikiotis, me ha parecido entender en su discurso un mea culpa por los atentados. Quería saber si es usted de los que creen que es culpa nuestra que nos maten.
               

Νεοκλής Συλικιώτης (GUE/NGL),
απάντηση σε ερώτηση με ‘γαλάζια κάρτα’
                     
. – Πρώτα πρώτα δεν πρέπει να ξεχνάμε ότι την τρομοκρατία τη γεννούν συγκεκριμένες ιδέες. Αλλά, όπως είπα και στην πρώτη μου παρέμβαση, το ISIS, όπως και άλλες ακραίες φονταμενταλιστικές ισλαμικές οργανώσεις στηρίχτηκαν από δυτικές χώρες. Στηρίχθηκαν από μεγάλα κράτη, και οικονομικά και στρατιωτικά και πολιτικά.
               

                  Ακόμα και σήμερα, έχουν εμπορικές σχέσεις με κάποιες χώρες που είναι σύμμαχοί μας, της Δύσης εννοώ, όπως η Σαουδική Αραβία, όπως η Τουρκία, και στηρίζονται από αυτές τις χώρες οικονομικά και εμπορικά. Άρα, έχει ευθύνες και η Ευρωπαϊκή Ένωση για την ανάδειξη της τρομοκρατίας και αυτό δεν πρέπει να το ξεχνάμε ποτέ.
               

Diane James,
on behalf of the EFDD Group
. – Mr President, the fundamental EU principle of freedom of movement for people, services and goods may well have been well intentioned, but it can only remain so if it is reactive and updated, ideally integrating and responding to both external and internal threats and pressures. Its fundamental weaknesses lie in the turgid, lengthy and often outdated processes required to address what are now fast-moving events, not merely on the European continent but also on a global scale; but more fundamentally in the sacrosanct protection that it enjoys in the face of fundamental threats to civil society and citizens.
Trying to connect 28 Member States' varied cultures and processes at a time of crisis, the EU is unable to anticipate events or to react at adequate speed to these events. This is not an approach capable of countering let alone beating terrorism. When there is a threat, it is important to think like the adversary and not bury oneself in mindless dialogue and consultation with the objective of protecting a sacred cow. The United Kingdom endured some 30 years of conflict and terrorist activities before a resolution in Northern Ireland was found. The UK has much to offer the European and international community on how to counter terrorism: not least money-laundering, a key element in terrorist funding and financing. But in contrast, the EU seems purely focused on unified border control and a central intelligence agency. But these so far have been total failures, critical weaknesses serving only to facilitate the recent terrorist atrocities.
Now again, the United Kingdom has led the way in combating international counter-terrorist efforts via the Five Eyes, Signet and as a founding member of the Global Counter-Terrorism Forum, and the UK will maintain those responsibilities, EU member or not. In contrast, the EU reaction to the migrant crisis has been unhelpful in the extreme and its reactions unhelpful and just like those of a rabbit in the headlights. The EU has its border control agency Frontex, which consumes several hundred million euros but is not operational and is little more than a data collection and analysis agency. It produces reports and stats, fine; it is supposed to coordinate the activities of Member States in border control according to its charter, but in fact it has no operational capability, and it has to rely on NATO, individual Member States and other operational forces to do anything useful. Indeed, we have a basic conflict of interests here for Frontex in that the EU mantra is open borders with no control. The EU probably never imagined that its open border mantra would encourage the movement of criminals, terrorists and weapons. The result has been that a number of countries have had to take unilateral action to defend their borders and actually, as a result, break their Treaty obligations.
But just look at INTCEN, set up as a fledgling European intelligence agency: yet another failure, doing little more than gathering data. The collection of data, such as fingerprints (already mentioned by others) at the borders within Europe, has been a disastrous example. Only 17% of migrants at key points of entry have been fingerprinted, and to make matters worse, even if their fingerprints have been taken, no one within the Member States has been allowed to share that data. There could be no greater gift to terrorism than being invisible and untraceable, yet this is what the European Union approach facilitates. We have talked about PNR, but that is stuck in turgid debate, as we well know. But there are issues about privacy and human rights, and I do wonder, having been criticised for the comment on frontier Europe, are we not actually building that?
For too many in this Parliament, the response is: for rectification of these failures, we need more Europe. And we heard that this afternoon. Why would anyone pour more money into an approach and into structures that are broken, ill-conceived and ineffective? These can be addressed, but just not by doing more of the same; that is the definition of an idiot. It could well be argued that the EU should stick to matters that it can usefully address and do well, but stay out of matters where it does not have the experience or capability. General Michael Hayden, ex-head of the NSA in the US, said security is a national issue. Now is the time for the EU and Parliament to open their eyes to what is going on and bear in mind that the future is – and this should be recognised – bilateral agreements based on good data exchange. Trusted data exchange and experience is the way forward, not trying to coerce 28 Member States to do one thing.

Marcel de Graaff,
namens de ENF-Fractie
. – Mijn medeleven gaat uit naar de slachtoffers en nabestaanden van de recente aanslagen in Brussel.
               

                  Het is ongelooflijk wrang dat deze aanslagen voorkomen hadden kunnen worden. De nationale grenzen hadden allang gesloten moeten zijn, want deze helden van de islam reisden vrijelijk tussen Nederland en België. De bestrijding van de islam had allang moeten beginnen, want islamitische getto's juichen en beschermen deze islamitische helden.
               

                  Laat ik duidelijk zijn, Voorzitter, ik zie het zo: ook u bent moreel gezien medeschuldig aan deze aanslagen, net zoals vele andere Europarlementariërs, Eurocommissarissen en nationale regeringsleiders die allen pleiten voor open grenzen en voor een welkom aan migranten uit islamitische landen. En wéér vallen er doden, mede dankzij u. Hoe hypocriet was de herdenking van de slachtoffers van deze aanslagen in dit Parlement? Treuren om de slachtoffers, terwijl een deel van dit Parlement zelf de voorwaarden voor aanslagen in stand houdt. Bovendien had in de rij van landen die door aanslagen is getroffen Israël zeker niet mogen ontbreken!
               

                  Elke vorm van contra-terrorisme begint met de erkenning van de oorzaak van terrorisme. Deze oorzaak wilt u niet erkennen en niet benoemen. De oorzaak van terrorisme wereldwijd is islam. Islam is al 1400 jaar een ideologie van terreur. De zogenaamde ‘religie van vrede’ heeft minstens 240 miljoen mensen de dood ingejaagd! Islam is niet verenigbaar met onze westerse waarden, islam is niet integreerbaar in onze westerse cultuur. Tot u en tot de Europese Commissie zeg ik: erken uw walchelijk falen en stap op. Laat een ander dit probleem aanpakken! Want de aanpak van contra-terrorisme is duidelijk: sluit de nationale grenzen, stop de massa-immigratie en stop de islam!
               

(De spreker gaat in op een ‘blauwe kaart’-vraag overeenkomstig artikel 162, lid 8, van het Reglement.)


Hilde Vautmans (ALDE),

                        ‘blauwe kaart’-vraag
. – Denkt u nu werkelijk dat het sluiten van de grenzen de oplossing zal zijn om dit aan te pakken? Denkt u nu werkelijk dat u met Nederland alleen deze terreur gaat bestrijden? Ik moet u eerlijk zeggen: mijn maag draait om, als ik uw betoog hoor. Als u denkt dat alle islamgelovigen terroristen zijn, dan zou ik u willen vragen om de geschiedenisboeken eens heel goed na te lezen. Ik denk dat u met uw betoog mensen gewoon wegjaagt. Laten wij dit halfrond toch gebruiken om eerlijk commentaar te geven op deze misdrijven.
               

Marcel de Graaff (ENF),

                        ‘blauwe kaart’-antwoord
. – Ook hier hoor ik weer het typische wegkijken, ontkennen, negeren en bagatelliseren van het probleem zoals het werkelijk voor ons ligt. Het is nota bene in België zelf, in Molenbeek, en in al die andere delen van Brussel, waar op straat werd gedanst en gejuicht toen de aanslagen op Zaventem en in Maalbeek plaatsvonden. En dan krijgen wij nog steeds dit soort domme vragen. Ik werp dat verre van mij!
               

Λάμπρος Φουντούλης (NI). – Κύριε Πρόεδρε, κυρίες και κύριοι συνάδελφοι, για μια ακόμη φορά κρατήσαμε ενός λεπτού σιγή στη μνήμη των θυμάτων της πρόσφατης τρομοκρατικής επίθεσης των Βρυξελλών. Κύριε Πρόεδρε, μας είπατε ότι δεν πρόκειται να ξεχάσουμε τα θύματα. Δυστυχώς, θα ξεχάσουμε και θα αναφερθούμε σε αυτά εάν γίνει κάποια καινούργια τρομοκρατική επίθεση. Οι μόνοι που δεν θα ξεχάσουν είναι οι συγγενείς και οι φίλοι των θυμάτων. Να μην αφήσουμε το φόβο, μας είπατε, να γίνει μίσος. Δεν ξέρω αν θα γίνει μίσος, αλλά σίγουρα, θα γίνει οργή. Οργή εναντίον μας, που με ευχολόγια προσπαθούμε να θωρακίσουμε και να προστατεύσουμε τη ζωή στην Ευρώπη.
               

                  Ο εχθρός είναι γνωστός. Είναι αυτοί που, στο όνομα του Θεού, αφαιρούν ζωές αθώων. Είναι η δράση του ισλαμικού χαλιφάτου και των φανατικών μουσουλμάνων σε ολόκληρο τον πλανήτη. Υπήρχε τρομοκρατία πριν την εμφάνιση του χαλιφάτου, έτσι θα υπάρχει και μετά την εξάλειψή του, όσο υπάρχουν φανατικοί. Οι τρομοκράτες χρησιμοποιούν τις μεταναστευτικές ροές και μπορούν να μετακινούνται ουσιαστικά ανεξέλεγκτα, μεταξύ των ευρωπαϊκών κρατών και των στρατοπέδων εκπαίδευσης. Είναι η ασυμβατότητα των περισσότερων μορφών του Ισλάμ με τις ευρωπαϊκές αξίες που θα οδηγεί πάντα σε ακραίες αντιπαραθέσεις.
               

                  Πρέπει να αντιμετωπίσουμε την ίδια τη ρίζα του προβλήματος. Οποιοσδήποτε ζει ή θέλει να ζήσει στην Ευρώπη, θα πρέπει πρώτα και πάνω απ' όλα να ασπάζεται τις ευρωπαϊκές αξίες και αρχές. Όχι τις δικές μας ιδεοληψίες, αλλά των Ευρωπαίων πολιτών. Αλλιώς, το αποτέλεσμα θα είναι πάντα τραγικό.
               

Esteban González Pons (PPE). – Señor Presidente, quiero empezar protestando por que en un debate tan importante como este no estén presentes la presidenta y los presidentes de los grupos de extrema derecha y de extrema izquierda. Me parece lamentable. Si los muertos se hubieran producido en Gran Bretaña o se hubieran producido en Francia, los habríamos tenido a todos aquí haciéndose notar. Y en lugar de eso, les hemos escuchado decir cosas como que el islam es una ideología terrorista o que Europa es la culpable del terrorismo. Cosas como esas no se las pueden ustedes decir a las víctimas mirándoles a los ojos.
               

                  Y yo le pido, señor Presidente, que exija una rectificación a los dos grupos parlamentarios que aquí han dicho que Europa es culpable del terrorismo o que el islam es una ideología terrorista. Así no luchamos contra el terrorismo.
               

(Aplausos)


                  Lo que decimos en esta Cámara se escucha fuera. Si sembramos miedo, recogeremos miedo. Si sembramos rencor, recogeremos odio. Y si sembramos división, recogeremos incomprensión. Como diría Malala, un policía puede detener a un terrorista, pero solo la política puede acabar con el terrorismo. Pero una política que se haga desde la unidad, una política que se haga comprendiendo e incluyendo a las víctimas, una política que se haga teniendo claro que el bienestar y la prosperidad no son anhelos propios solo de Occidente, sino que pertenecen a toda la humanidad.
               

                  No son los musulmanes, no son los refugiados; son los terroristas. El islam no es terrorista. El yihadismo es una ideología, no una religión. Por eso, contra el yihadismo no se lucha solo con policías. Se lucha también con lápices; se lucha con libros; se lucha con escuelas.
               

                  Señorías, no podemos enfrentarnos al terrorismo si no sabemos a lo que nos estamos enfrentando. No son enemigos de ningún país; son enemigos de la libertad. Vivimos una situación tan paradójica que estamos levantando muros en Europa para frenar a los refugiados, porque les tenemos miedo. Y ellos son las víctimas, cuando sus verdugos, sus perseguidores han nacido, se han educado y viven entre nosotros. Si cerramos los muros, no dejaremos que entren las víctimas y nos quedaremos a solas en nuestros países con los verdugos. Los valores europeos son la solución, pero si seguimos así, acabaremos convirtiendo a la política y a Europa en el problema.
               

(El orador acepta responder a una pregunta formulada con arreglo al procedimiento de la ‘tarjeta azul’ (artículo 162, apartado 8, del Reglamento))


Λάμπρος Φουντούλης (NI),
ερώτηση ‘γαλάζια κάρτα’
                     
. – Κύριε González, μάλλον παρεξηγήσατε ή δεν ακούσατε πολύ καλά αυτά που είπα. Δεν μίλησα για όλους τους μουσουλμάνους. Μίλησα για τους φανατικούς ισλαμιστές. Η ιαχή που φωνάζουν όταν κάνουν τις τρομοκρατικές ενέργειες, ‘Allahu Akbar’, σας λέει τίποτα; Δολοφονούν αθώους στο όνομα του Θεού, του δικού τους.
               

Esteban González Pons (PPE),
respuesta de ‘tarjeta azul’
                     
. – Querido colega, no he malinterpretado sus palabras porque no me refería a usted, sino al Frente Nacional, que, cuando se produjeron los atentados de París, tuvo aquí a Marine Le Pen, junto a todos nosotros, pidiendo una reacción de Europa y, ahora que los atentados se han producido en Bélgica, parece que no le duelen lo mismo.
               

Marc Tarabella (S&D). – Monsieur le Président, ce 22 mars, la barbarie nous a fait sombrer dans l'horreur. Ce 22 mars, le terrorisme nous a frappés en plein cœur, le cœur de l'Europe. Ce 22 mars, nous avons tous été victimes à des degrés divers de ces attaques, qui ne sont rien d'autre que des attaques ayant pour cibles nos droits, nos libertés, notre mode de vie.
               

                  Face à ces actes écœurants, nous nous devons de rester debout et intransigeants face à ceux qui veulent faire couler le sang et installer un régime de terreur. Nous ne devons pas concéder la moindre de nos avancées démocratiques, car si les démocrates fuient, ce sont les terroristes et les fascistes qui occuperont le terrain. Chers collègues, nous devons oublier nos différences politiques et, ensemble, mener les actions qui s'imposent afin que ces atrocités cessent. Nous devons mettre l'accent sur la sécurité, un droit fondamental pour tous les citoyens. On ne peut se sentir libre dans la peur. Nous devons renforcer tant la prévention que la répression.
               

                  À travers l'Europe, nos autorités policières, judiciaires, nos agences de renseignement et de défense doivent travailler de concert en parfaite harmonie, et surtout échanger plus efficacement les données qu'elles collectent, comme cela a été rappelé. Nous devons garantir la paix à nos concitoyens. Il n'y a qu'ensemble que nous pourrons vaincre le terrorisme.
               

                  Il est également évident que, sous mandat de l'ONU, Daech doit être mis hors d'état de nuire, et nous devons permettre à cette partie du monde de vivre dans la paix et la stabilité.
               

                  Chers collègues, un mot pour conclure: rien ne viendra jamais à bout de nos valeurs et de nos principes. La solidarité, la tolérance, le vivre-ensemble ne tomberont jamais sous les balles d'aucun terroriste. Que cela plaise ou non à ces barbares, car il n'y a pas d'autre mot pour qualifier leurs actes, nous continuerons à nous battre pour notre liberté, nos libertés, et cela passera par plus d'Europe, n'en déplaise à M. Kamall. Cela passera par plus d'Europe et par mieux d'Europe!
               

Mark Demesmaeker (ECR). – Eerst en vooral wil ik ook namens mijn delegatie mijn medeleven uitdrukken aan de nabestaanden van de terreur die mijn stad op 22 maart heeft getroffen. Wij wensen al degenen die getroffen of gewond geraakt zijn veel sterkte en een spoedig herstel. Ik wil ook hulde brengen aan onze hulpdiensten en ordediensten. De aanslagen in Brussel op een steenworp van mijn kantoor en van mijn woonplaats hebben ons diep geschokt. Brussel is de stad waar ik mijn jeugd heb doorgebracht, Brussel zit in mijn binnenzak. Echte Brusselaars zijn open en tolerant, hebben gevoel voor humor en houden van het leven en daarom treft de terreur ons zo diep in ons hart en onze ziel.
               

                  Ik weet dan ook heel goed, uit eerste hand, dat burgers ook op ons rekenen, zodat ze zich opnieuw veilig kunnen voelen. De Europese Unie kan door gerichte initiatieven inderdaad meerwaarde bieden. Wat mijn delegatie bijgevolg van dit Parlement verwacht is dat het ten volle steun verleent aan nuttige nieuwe wetgeving, zoals die inzake Europese passagiersgegevens. Dat dit dossier ondanks grote inspanningen van nationale overheden in dit huis geblokkeerd werd is jammer! Dat dit dossier zelfs na Parijs in dit huis werd tegengewerkt is schandelijk! Hoe ironisch is het dat sommigen hier oproepen tot een Europese FBI en dus tot een wijziging van verdragen - mijnheer Verhofstadt is helaas al weg - maar tegelijkertijd wetgevende voorstellen blokkeren die gericht zijn op informatie-uitwisseling?
               

                  En twijfel er niet aan: Syriëstrijders, Europeanen keren op instructie van IS terug naar Europa om bloed te vergieten. Is het dan echt zoveel gevraagd de gebruikelijke dogma's en belangen opzij te schuiven, zodat die mensen niet langer door de mazen van het net glippen? Ik roep op om dit voorstel donderdag te steunen. Ik richt me tot de Raad: bepaalde lidstaten zijn minder vlijtig bij het uitwisselen van informatie. De nieuwe cel anti-terrorisme binnen Europol moet een hub van samenwerking worden, anders komen we er niet! Doe aan gegevensuitwisseling!
               

                  Ik richt mij ook tot de Commissie met een heel concrete vraag - mijnheer Juncker had het daarstraks al over het gebrekkig gebruik van bestaande informatie - : hoe komt het dat Europol amper gegevens opzoekt in de Europese databanken Vis, Sis en Eurodac, waarin gezochte personen staan? Het Agentschap kreeg daarvoor de toestemming, maar die mogelijkheid wordt onderbenut, zo publiceerde uzelf nog vorige week. Hoe komt dit?
               

Sophia in't Veld (ALDE). – Mr President, I think we have to note that the so-called war on terror has failed. For 15 years now, since 9/11, we have been passing one measure after the other, and every time the terrorists are one step ahead. It is high time we rethink our strategy and do not, after every attack, in a Pavlov reflex, talk about new megalomaniac IT systems – because what we need is not more dots, but to connect the dots.
I have been listening to the debate on PNR for many years now. There is not a debate that is as fact-free as the debate on PNR. There is a lot of genuine ignorance, but also a lot of lies. I would really like to know what has been keeping the Member States from setting up national PNR systems. As a matter of fact, they have received EUR 50 million from the Commission for setting up those systems. We do not know what happened to the money. France, which has been pushing for PNR, received EUR 18 million. What has happened to the money? They have got the legislation in place.
So, instead of talking about new IT systems all the time, what we need is, firstly, mandatory information-sharing – and I do not understand why the PPE and the ECR are categorically opposed to this. Secondly, we need human intelligence and, thirdly, prevention. That is what we should be investing in, because that will bring greater security to citizens and not just talk, talk, talk about IT systems.

(The speaker agreed to take a blue-card question under Rule 162(8))


Steven Woolfe (EFDD),
blue-card question
. – Ms in 't Veld, you have said that this Parliament has failed to implement measures to protect its citizens and that what we must do is join the dots in order to do so. To quote, for example, the former Secretary-General of Interpol, Ronald K. Noble, who understands terrorism on the international stage: is he someone who has failed to join the dots when he describes Europe's open border arrangement, which allows travel through 26 countries without passport checks or border controls, as, in effect, an international passport-free zone in which terrorists can carry out attacks on the continent and make their escape? Has he failed to join the dots, or is it you?

Sophia in 't Veld (ALDE),
blue-card answer
. – Mr Woolfe, first of all I did not say that this Parliament has failed to implement; quite the opposite. I said that we have been passing one legislative measure after another and actually, like data retention, it is not being implemented by the Member States, and we will have the same problem with the PNR Directive.
But you cannot deny – and certainly not after the Brussels and Paris attacks – that so much information on the terrorists was available and it has not been shared. It has been sitting in a drawer and it was not used. Whether we are talking about 9/11, Boston, Toulouse, London, Madrid, Brussels, Paris, the killing of Theo van Gogh, Mumbai: in every single case, the terrorists were known to the authorities beforehand, but they failed to share the information. They need to connect the dots; that is what they need to start doing.

Cornelia Ernst (GUE/NGL). – Herr Präsident! Wenn wir die Terroranschläge mit ihren wirklich grausamen Wirkungen analysieren, dann zeigt sich, dass es natürlich wichtig ist, so schnell wie möglich die Täter aufzuspüren und zur Verantwortung zu ziehen. Und natürlich muss man da besser kooperieren, das ist klar. Aber man kann nicht eine Maßnahme nach der anderen und einen alten Stiefel nach dem anderen wieder aus dem Schuhfach herausholen. Wir müssen noch etwas anderes tun: den Zusammenhalt der Gesellschaft fördern. Wir müssen etwas für den Zusammenhalt der Gesellschaft tun. Und dafür reichen Polizei und Justiz nicht aus.
               

                  Solange sich relevante Teile der Bevölkerung sprachlos gegenüberstehen – so ist es doch –, solange bestimmte Gruppen sozial und wirtschaftlich marginalisiert sind, haben wir ein Einfallstor für den IS – das ist Fakt –, und weil sie sich in ihrem gesellschaftlichen Leben, in unserem gesellschaftlichen Leben, nicht wiederfinden. Wir dürfen den Terrormilizen diese meist jungen Leute nicht einfach überlassen und sie abschreiben, sondern wir müssen mit Verwaltungen, Sozialarbeitern, Schulen, religiösen Gemeinden zusammenarbeiten, wie man das zum Beispiel in Mechelen macht. Ohne Hilfe der Muslime – das wird Ihnen nicht passen –, ohne Hilfe der Muslime kann der IS-Terror nicht beendet werden. Und das müssen wir auch akzeptieren. Auch wir müssen etwas verändern und dürfen nicht einfach weitermachen. Wir brauchen ein ganzheitliches Konzept, mit dem wir agieren, und müssen alle Quellen, wirklich alle Quellen des Terrorismus endlich auch mal austrocknen.
               

Eva Joly (Verts/ALE). – Monsieur le Président, le terrorisme a une nouvelle fois durement frappé. Après Paris, Bruxelles, mais aussi Tunis, Bamako, Istanbul, Bagdad, Kaboul, Lahore et tant d'autres villes encore meurtries.
               

                  Se recueillir, panser les plaies d'abord. Agir et prévenir ensuite. Mais prévenir intelligemment, sans tomber dans l'escalade des fausses solutions, efficaces uniquement en apparence. Rassurer les citoyens est indispensable, mais les protéger réellement sans fausses promesses, c'est là que doit être votre priorité.
               

                  Nous ne renoncerons pas à nos libertés fondamentales. À ceux qui veulent faire croire qu'un État tout-puissant, dans lequel chaque citoyen est un suspect, toujours surveillé, parfois assigné à résidence, est infaillible, je dis qu'ils sont des menteurs au service de leur seule ambition.
               

                  Ce qui a fait défaut, ce ne sont pas les informations, c'est une fois de plus la coopération entre nos États membres, c'est l'échange de renseignements, et quand les informations sont échangées, elles ne sont pas correctement traitées. Ces failles sont en partie dues à ce manque d'ambition européenne qui paralyse tout, de l'économie à la lutte contre le terrorisme, en passant par le traitement des réfugiés.
               

                  Attelez-vous enfin à mettre en place une coopération efficace, à créer cet espace de liberté, de sécurité et de justice que doit être l'Union européenne.
               

Florian Philippot (ENF). – Monsieur le Président, Mesdames et Messieurs de la Commission, le drame de Bruxelles, quelques mois après les épouvantables attentats de Paris, est venu encore une fois montrer les défaillances de votre Europe, cette passoire qui laisse circuler et agir librement tous les criminels, tous les trafiquants, tous les terroristes.
               

                  Encore une fois, vous essayez de vendre aux peuples que c'est par un sceau fédéral que l'on pourra trouver une solution. C'est faux! La seule chose qui permet d'arrêter les criminels, ce sont les frontières nationales, celles que vous avez détruites, les contrôles nationaux, les moyens de police, les douanes, que l'austérité européenne également a largement effrités. Ce sont les États qui ont les compétences, la capacité, le devoir, la responsabilité de sécuriser nos concitoyens. En les affaiblissant, l'Union européenne a gravement mis en danger la vie de centaines de nos compatriotes.
               

                  Vos agences européennes n'ont jamais fonctionné et ne fonctionneront jamais. Affaiblis, les services nationaux ne sont plus en mesure de coopérer efficacement. Vos agences européennes ne pourront pas et n'ont jamais pu les remplacer. Elles ne font que participer à l'effritement, au saupoudrage inefficace et souvent liberticide des moyens. Ce n'est pas un hasard si c'est dans un des États les plus affaiblis de l'Union européenne que l'islamisme radical terroriste a largement trouvé refuge. Votre prétendue capitale de l'Europe, livrée à tous les communautarismes, est devenue, malheureusement, une capitale du crime.
               

                  Mesdames et Messieurs de la Commission, votre idéologie vous aveugle et vous rend incapables d'anticiper quoi que ce soit. Le groupe ‘État islamique’ avait pourtant annoncé qu'il utiliserait le flux de migrants pour infiltrer des terroristes, des kamikazes qui nous tueraient. Comment avez-vous pensé qu'il ne le ferait pas? Je me souviens dans cet hémicycle qu'on nous riait au nez quand nous tirions la sonnette d'alarme. Vous livrez les migrants aux trafiquants, vous enrichissez l'État turc dont le jeu en Syrie est plus que trouble, vous laissez entrer et circuler les terroristes. La responsabilité de l'Union européenne dans ces drames est terrifiante.
               

                  Partout où vous pouviez vous tromper, vous vous êtes trompés. Vous devriez avouer vos fautes humblement et rendre aux peuples la liberté qu'ils réclament en votant lorsqu'on leur en laisse l'occasion, par exemple aux Pays-Bas et bientôt au Royaume-Uni, contre l'abominable chimère européiste.
               

                  Votre chère Union européenne risque de disparaître, tant mieux! Ce sera plus de sécurité, plus de liberté, plus de démocratie et plus de prospérité.
               

Zoltán Balczó (NI). – Elnök Úr! Az Európai Tanácsot képviselő Miniszter Asszony a beszédét azzal kezdte, hogy utalt arra: meg kell védeni az emberek jogait. Remélem, hogy most az egyszer rólunk, az európai nemzetek polgárainak jogairól van szó. Mert ebben a parlamentben, ha emberi jogokról hallok, az mindig csak a migránsok joga volt. Hétfőn visszatérve a Parlamentbe négy előadás plakátját láttam a migránsok védelméről, s egyet sem a kölni eseményekről.
               

                  Természetesen a terrorizmus ellen összehangolt titkosszolgálati együttműködésre is szükség van. De elsősorban arra lenne szükség, hogy nézzünk szembe azzal, milyen helyzetbe került Európa. Volt régebben is borzasztó terrorcselekmény, Madridban, Londonban. De azt kell látnunk most, hogy Európa ellen egy háború indult, és ennek csak egyik része a borzasztó terrorcselekmények, a mási része az Európa elárasztása olyan migránsokkal, akik nem tudnak, és nem is akarnak beilleszkedni. Köszönöm szépen!
               

Monika Hohlmeier (PPE). – Herr Präsident, Herr Kommissar, Frau Ministerin, liebe Kolleginnen und Kollegen! Zunächst einmal Punkt eins: Beim Kampf gegen Terrorismus ist Datenaustausch eine ganz wesentliche Funktion. Natürlich gibt es da Defizite aufseiten der Mitgliedstaaten, die nicht genügend Daten austauschen, zum Teil zu langsam sind und sich in den Institutionen noch viel zu wenig darauf eingerichtet haben, Daten präzise auszutauschen. Es gibt aber auch hier in diesem Parlament ein Problem. Jedes Mal, wenn es darum geht, Datenbanken interoperabel zu machen, gab es immer Bedenken, gerade im Besonderen vonseiten der Linken des Hauses, aber auch, liebe Sophie in 't Veld, zum Teil von dir selbst auch. Wenn es darum ging, zum Beispiel Eurodac einsehbar zu machen für die Polizei und die Strafverfolgungsbehörden, einen automatischen Datenabgleich mit den SIS-Datenbanken zu machen, ist dies bisher nicht möglich. Das heißt: Wir brauchen Datenaustausch und Interoperabilität, aber auch hier brauchen wir Zutrauen zu unseren Sicherheitsbehörden, und wir müssen ihnen die Instrumente geben, damit sie die notwendigen Datenbanken optimal nutzen können, um die Daten optimal verwerten zu können. Wir brauchen Vertrauen in Europol, und, lieber Jan Philipp Albrecht, wenn du hier sagst, dass Europol ausgebaut werden soll, dann wünsche ich mir, dass die Grünen das nächste Mal bei den Anträgen von uns – wenn es darum geht, Europol zu stärken, Europol besser mit Personal auszustatten – auch mit positiv abstimmen. Wir müssen aufhören, uns hier in diesem Haus gegenseitig im Wege zu stehen, sondern entsprechend die Dinge auch positiv mit begleiten.
               

                  Als Drittes: Ich wünsche mir, dass wir bei der Terrorismusrichtlinie, beim Thema, Gefährder beim Reisen aufhalten – das sind nicht diejenigen, die schon gesucht werden, sondern das sind diejenigen, die im gefährlichen Umfeld sind –, sie aufhalten beim Reisen, egal, in welche Richtung, dass wir uns gegenseitig darüber informieren und sie auch daran hindern, dies zu tun. Ich hoffe, dass wir es schaffen, im Internet die Radikalisierung aufzuhalten, denn das Internet darf kein rechtsfreier Raum sein, sondern muss genauso ein Rechtsraum sein wie die ganz normale Welt, in der wir hier leben.
               

                  Und beim Thema Terrorismusfinanzierung haben wir auch noch eine ganze Menge zu leisten und zu tun, um die Wege der Finanzierung, über die sich die Terroristen Geld beschaffen, auszutrocknen. Lasst uns hier zusammenarbeiten und nicht gegeneinander arbeiten, und das Fluggastdatensystem ist ein Punkt unter den anderen Bausteinen.
               

Kathleen Van Brempt (S&D). – Allereerst wens ook ik mijn medeleven te betuigen met de slachtoffers van die vreselijke daad. Het heeft niet alleen de Belgen diep geraakt. Brussel is de hoofdstad van ons allemaal. Het is de Europese hoofdstad en in dat opzicht heeft het ons in onze kern geraakt. Ik moet zeggen: ik ben een beetje teleurgesteld, om maar niet zeggen diep teleurgesteld, over het debat dat hier wordt gevoerd. Ik ben wel gewoon van extreem-rechts dat met de vinger wordt gewezen naar democraten. Maar ik ben het toch niet gewoon dat na zo'n dramatische aanslag hier een robbertje vingerwijzen wordt gedaan tussen de democratische fracties.
               

                  Wat de Belgen én de Europeanen vragen is samenwerking en oplossingen van ons allemaal. In dat opzicht steun ik de vele voorstellen die hier zijn gedaan om in Europa versterkt op veiligheid in te zetten. Maar ik wil vandaag een extra boodschap meegeven. Terroristen richten zich niet op een land, een natie of een volksgemeenschap. De aanslag was niet tegen de Belgen, de Fransen of de Brusselaars gericht, maar tegen de manier waarop wij leven, tegen de kern van onze Europese waarden.
               

                  Een deel van de oplossing zal dan ook liggen in het gezamenlijk ontwikkelen van die waarden door deze in ons onderwijs naar voren te schuiven. Onze kinderen, onze jongeren opvoeden met Europese waarden: gelijkheid tussen man en vrouw, diversiteit, openheid, rechtvaardigheid, vrijheid van meningsuiting. Dát zal essentieel zijn en is een deel van de oplossing. Een en ander draagt ook bij tot een Europese identiteit. Een Europese identiteit is wat wij nodig hebben en is, hoe raar het ook mag klinken, een deel van de oplossing.
               

Gérard Deprez (ALDE). – Monsieur le Président, mon pays, la Belgique, est meurtri. Ce n'est pas le premier pays et, malheureusement, sans doute pas le dernier à être confronté à l'horreur du terrorisme le plus sanglant. Notre peine est immense devant les victimes, et nous remercions tous ceux qui la partagent avec nous.
               

                  Bien sûr, nous reconnaissons certaines faiblesses, certains manquements, même, notre prise de conscience trop tardive de ce qui grouillait dans certains quartiers de notre capitale.
               

                  Mais ce n'est pas une raison, comme le font certains, pour nous accabler comme si notre pays était devenu la capitale du crime et le seul responsable des attaques terroristes qui ont eu lieu partout en Europe.
               

                  Nos services de police, nos services de renseignement, nos pompiers, nos services de santé ne méritent pas ces accusations injustes et ce traitement infâme, et je veux publiquement ici les soutenir et les remercier.
               

                  Cessons, Monsieur le Président, de chercher des boucs émissaires ou des solutions archaïques, dont certains se font les chantres. Devenons meilleurs ensemble, élargissons le mandat et les moyens d'Europol, interconnectons les banques de données européennes que nous avons créées, rendons obligatoire la transmission des données sensibles.
               

                  C'est ensemble que nous sommes attaqués, c'est ensemble que nous gagnerons.
               

Jan Philipp Albrecht (Verts/ALE). – Mr President, we heard at the beginning of this debate that Guy Verhofstadt said he was sitting together with Jean-Claude Juncker at the European Council after 9/11 discussing security measures, and still we have not achieved what we wanted to have at that time. That also means that you and others have been responsible for security policy for the last 15 years. The security policy of the last 15 years has been a one-track policy which says that more and more data needs to be acquired, and this has come at the cost of policemen on the streets. For the last 15 years we have been reducing the number of policemen on the streets in each of the Member States. We have brought in more and more technology systems and expensive technology in response to heavy lobbying by the security industry. Okay, fine, but the problem is that we now lack a real security policy on the ground which brings effective security. The Greens in this House are the only ones who are proposing a solution to that, which is a targeted approach on passenger name records, for example, that looks at the risks and the suspicions and gathers information on those who are suspects – and all of those who have been attackers in the past have been suspects. That would be the solution, so I would ask Members to follow our advice and go in this direction.

(The speaker agreed to take a blue-card question under Rule 162(8))


Janice Atkinson (ENF),
blue-card question
. – It's a funny old world when I start agreeing with the Greens, but you are absolutely right. Since 9/11 we have been talking about this; we are now quite a few years on. Now, in my country, as in yours, we have had Muslims living amongst us for 40 years, but when they first came 40 years ago, they had to learn English. They had to integrate. But, because of the Left and the push for multiculturalism, I have met women in my constituency and across my country, as indeed across the European states, where they have forgotten to speak the national language. Until we get to grips with that, would you not agree with me that we cannot move on? No matter what is said in this Chamber today, you should listen to Syed Kamall: he is the one who has spoken the most sense today.

Jan Philipp Albrecht (Verts/ALE),
Antwort auf eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’
                     
. – Ich glaube – und da muss ich den Vorrednern auch Recht geben, die darauf hingewiesen haben – es ist unglaublich zu unterstellen, dass die Religion am Ende entscheidend war bei der Radikalisierung dieser Täter. Viele der Opfer, die bei den schrecklichen Terroranschlägen gestorben sind, waren Muslime. Viele der Opfer waren gläubig. Das hat überhaupt nichts mit dem zu tun, was dort passiert ist. Es geht um eine Radikalisierung, die zurückzuführen ist auf eine falsche Politik – vor allen Dingen in den Gefängnissen, wo Menschen radikalisiert wurden –, aber Ihre Agitation trägt mit zu dieser Radikalisierung bei. Wir werden nicht für Frieden sorgen, wenn wir weiter Hass säen.
               

Gerolf Annemans (ENF). – Ik wil hier als parlementslid met voorlopig toch nog de Belgische nationaliteit de toon betreuren waarop u hier, voorzitter Schulz, gisteren bij de herdenking van de slachtoffers van de Brusselse aanslagen onmiddellijk weer heeft geprobeerd om te doen alsof de aanslagen een extern extremisme zijn dat ons overkomen is. Ik wil protesteren tegen deze blindheid.
               

                  Natuurlijk zijn niet alle moslims terroristen - dat moet trouwens niet telkens herhaald worden, want niemand beweert het - maar laat ons alsjeblieft niet naïef zijn. Als we gisteren nog in de New York Times moesten lezen dat nagenoeg 90 procent van de geschoolde jongeren in de Brusselse moslimenclaves de kamikazes van 22 maart als ‘helden’ ziet, dan moeten we durven zeggen: uw naoorlogse immigratiepolitiek en het islamsocialisme zijn totaal mislukt. Niet een externe oorzaak, maar de politieke regimes van de Europese Unie zijn hiervoor verantwoordelijk.
               

Ivo Belet (PPE). – Het is vandaag precies drie weken geleden, de horror van die vreselijke dinsdag 22 maart zit nog altijd in ons hoofd en in ons lijf. Tweeëndertig mensen zijn daar op een lafhartige manier vermoord en voor heel veel families, voor ons allemaal, denk ik dat wij mogen zeggen dat die 22e maart geboekstaafd zal blijven als een gitzwarte dag.
               

                  Hadden die aanslagen voorkomen kunnen worden? Die vraag hadden wij net zo goed kunnen stellen bij de aanslagen destijds in Londen, Parijs, Madrid, enz. Het is een collectieve verantwoordelijkheid, zoals voorzitter Juncker daarstraks terecht opmerkte. Laten wij daarom vandaag alstublieft niet op zoek gaan naar zondebokken, laten wij op zoek gaan naar structurele ingrepen die kunnen voorkomen dat deze gruwel zich in de toekomst herhaalt.
               

                  Een groot deel van die oplossingen ligt inderdaad op Europees niveau. Het is onze plicht de komende weken - en niet de komende maanden of jaren - om aan de slachtoffers, aan de families de garantie te geven dat wij inderdaad dit momentum niet voorbij zullen laten gaan en dat wij die maatregelen nu ook zullen nemen.
               

                  Essentieel is - het is hier al heel vaak gezegd - inderdaad de uitwisseling van gegevens tussen de nationale inlichtingendiensten. Essentieel is dat die uitwisseling effectiever wordt en wordt opgevoerd. Een Europese FBI zou natuurlijk fantastisch zijn, maar dat gaat tijd kosten en dat gaat nooit lukken met 28 lidstaten. Dus laten wij ons concentreren op de maatregelen die wél mogelijk zijn, laten wij met die landen, regeringen en nationale overheden, mevrouw de voorzitter van de Europese Raad, met een coalition of the willing die uitwisseling tussen de inlichtingendiensten wél opzetten. Laten wij de terreurnetwerken ook financieel droogleggen, zodat de informatie over hun financiering efficiënt wordt uitgewisseld en zij zo kunnen worden drooggelegd.
               

                  Laten wij, beste collega's, alsjeblieft die uitwisseling van passagiersgegevens, die zogenaamde PNR, donderdag goedkeuren. Ik richt mij even tot de voorzitter van de Raad: wij rekenen ook op uw bereidwillige medewerking, wij rekenen erop dat u met uw netwerk, met uw partijpolitieke contacten, al uw invloed aanwendt om in dit huis uw partijpolitieke contacten te overtuigen om die PNR donderdag goed te keuren. Ik denk dat wij dit nú moeten doen! Dat wij dit verplicht zijn aan de tweeëndertig slachtoffers en hun families.
               

(De spreker gaat in op een ‘blauwe kaart’-vraag overeenkomstig artikel 162, lid 8, van het Reglement.)


Tibor Szanyi (S&D),
Kékkártyás kérdés
. – Köszönöm szépen, Elnök Úr, a lehetőséget, Képviselő Úrtól pedig a választ várom, a kérdésem az a következő: Ön többször is mondta beszédében a jóindulat kifejezést, hogy jóindulat kell vezérelje a titkosszolgálatok és mások együttműködését. Kérdésem az, hogy elég-e a jóindulat, mert nagyon sok aggály van az adatvédelmi kérdések kapcsán, és én úgy látom, hogy azért ezzel még egy picit adósak vagyunk, hogy kellő adatvédelmi intézkedésekkel is övezzük az egyéb intézkedéseinket. Ön úgy látja, hogy rendben van az adatvédelem ügye? Köszönöm.
               

Ivo Belet (PPE),

                        ‘blauwe kaart’-antwoord
. – Ik verwijs naar wat onze fractievoorzitter, mijnheer Weber, daarstraks heeft geantwoord op een soortgelijke vraag. Ik denk dat wij maximale garanties hebben ingebouwd in de PNR-voorstellen die vandaag op tafel liggen. Wij willen absoluut niet naar Amerikaanse toestanden, waarbij de gegevens van alle burgers te grabbel worden gegooid.
               

                  Er zijn expliciete en heel duidelijke maximale garanties ingebouwd voor het behoud van de privacy, voor het verlenen van een autoriteit die bevoegd is en die bewaakt dat er geen inbreuk wordt gemaakt op de privacywetgeving. Ik denk dat dat maximaal is ingebouwd. Wij willen geen Amerikaanse toestanden. Ik denk dat het nu tijd is dat we die PNR-regelgeving eindelijk goedkeuren en dat we ophouden met allerlei voorwendsels om last minute amendementen en struikelblokken op te werpen.
               

Birgit Sippel (S&D). – Herr Präsident! Die letzten Attentate von Brüssel hatten ein klares Ziel: möglichst viele Menschen verletzen, töten, Angst verbreiten in dieser lebendigen europäischen Stadt. Und unsere Reaktion auf diese und andere hinterhältige Angriffe kann nur sein: mehr Zusammenhalt und mehr Zusammenarbeit. Wir haben zahlreiche europäische Instrumente, die unsere Sicherheit erhöhen sollen: Das Schengen-Informationssystem zur Personen- und Sachfahndung, das Terrorismusabwehrzentrum bei Europol, Eurojust und viele andere mehr. Aber all diese Maßnahmen werden nicht effektiv genutzt, Informationen und Erkenntnisse nicht ausreichend ausgetauscht.
               

                  Herr Weber hat darauf hingewiesen, dass der freiwillige Austausch von Informationen bei Europol gescheitert ist. Umso unverständlicher, dass seine Fraktion einen verpflichtenden Austausch bei neuen Maßnahmen gezielt ablehnt. Hinzu kommt, dass es häufig auf nationaler Ebene in mehr als nur einem Mitgliedstaat an einer angemessenen sachlichen und personellen Ausstattung bzw. Qualifizierung bei Polizei und Justiz mangelt. Um von solchen Problemen abzulenken, werden immer neue Maßnahmen präsentiert, immer neue Datensammlungen gefordert.
               

                  Die aktuelle Herausforderung erfordert zwingend Sicherheitspolitik als gemeinsame europäische Verantwortung. Wir müssen effektiver zusammenarbeiten und uns dem Problem der Radikalisierung und des gewalttätigen Extremismus gemeinsam in Europa stellen. Denn nur so können wir uns Terrorismus entgegenstellen und zugleich Vielfalt, Offenheit und Freiheit erhalten. Deshalb: Ja, mehr Europa ist die Antwort auf diese Herausforderung.
               

Petr Ježek (ALDE). – Mr President, I am afraid the current situation is critical. Firstly, there are countries or regions in the EU South-East Neighbourhood where governing structures or their elements have collapsed or were weakened. Somewhere the power vacuum has been filled by Da'esh and other fanatics spreading hate and terror. This poses an ongoing challenge for the UN, EU external policy and our lives.
Secondly, in some European districts, the situation was overlooked and developed in such a way that some people can be easy targets for radicalisation. In addition, the attacks were committed by home-grown terrorists. Coping with this environment and change represents a gigantic challenge for Member States and their municipal authorities. The new unprecedented level of terrorist threat also requires new approaches to cope with it.
Sharing information between Member States at least must become a reality at last. It is also our role to work further on it as well as on other elements of our common approach. No country can do it on its own. The EU with its allies can do so together.

Gianluca Buonanno (ENF). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, inizio dicendo che la capitale europea è Bruxelles. C'è uno studio che dice che nel 2020 più della metà degli abitanti di Bruxelles sarà islamica, e questa sarebbe la capitale europea?
               

                  Dicono che i musulmani non sono tutti terroristi, è vero, ma è altrettanto vero che tutti i terroristi sono musulmani. Cosa vogliamo fare, vogliamo continuare e andare avanti così, a farci completamente sottomettere dai musulmani? Il Corano è come un'arma, ormai, la usano come un'arma quando fanno gli attentati.
               

                  Cosa aspettiamo ancora, dopo New York, Madrid, Londra, Parigi, due volte Bruxelles ed altri, siamo ancora qui a dire e cercare di capire cosa si deve dire? Si chiama ‘terrorismo islamico’, si chiama ‘terrorismo islamico’, non ha altri nomi, quello è, e lì dobbiamo combattere. È lì che l'Europa deve farsi vedere, perché quelli quando si fanno saltare in aria dicono: ‘Allah akbar’, dicono: ‘Viva Allah’. E quella sarebbe una religione normale? Sarebbe una religione democratica? È l'unica religione che in nome di un Dio fa morte e fa danni a tutti.
               

Ana Gomes (S&D). – Mr President, I am asking you to curb this Member who is insulting a major religion, Islam, saying something which absolutely does not represent that religion. It is not my religion; I have none.

Der Präsident. – Ich nehme Ihre Lektion zur Kenntnis, Frau Kollegin.
               

Rachida Dati (PPE). – Monsieur le Président, les attaques terroristes à Bruxelles et à Paris ne doivent pas rester impunies. Nous devons effectivement obtenir des condamnations fermes et très lourdes à l'encontre des terroristes, mais aussi revoir nos méthodes de suivi et de renseignement, pour interpeller le plus en amont possible les individus dont le comportement et la radicalisation conduisent à cette barbarie terroriste.
               

                  J'ai fait voter en décembre dernier un rapport sur la prévention de la radicalisation. Des députés de tous les groupes politiques se sont engagés et ont contribué à l'adoption de ce rapport. Des mesures sont en cours de mise en œuvre, comme la réforme du code Schengen, le renforcement des échanges d'informations sur les casiers judiciaires, la création de programmes de déradicalisation au niveau européen et, j'espère, enfin, le vote du PNR jeudi prochain. Bien d'autres mesures semblables ont commencé à être mises en œuvre, comme celles énoncées avec clarté par mon collègue Deprez, auquel je m'associe totalement.
               

                  Je souhaite également interpeller la Commission européenne pour qu'elle fasse enfin des propositions avec tout autant de clarté de sorte que nous puissions lutter contre cette barbarie. Nous ne pouvons plus nous satisfaire d'incantations ou du seul rappel de principes. Les citoyens européens sont excédés par de telles attitudes.
               

Tanja Fajon (S&D). – Teroristični napadi v Bruslju so nas na novo pretresli. Gre za zavržna dejanja, nevredna človeka.
               

                  Izrekam iskreno sožalje vsem žrtvam, ranjenim in sočustvujem s prizadetimi. Pa ne samo s tistimi v Belgiji, pač pa z vsemi v Turčiji, Pakistanu, Iraku in drugod.
               

                  Teroristi, rasisti in skrajneži širijo svoje sovraštvo z nasiljem, odnosi med skupnostmi so vse bolj napeti. Prave rešitve bomo Evropejci našli le, če se bomo skupaj zoperstavili terorizmu in sovraštvu. Ne glede na veroizpoved, raso, barvo kože, položaj.
               

                  Večje varnosti nam ne bodo zagotovili zgolj novi in poostreni varnostni ukrepi, meje, zidovi, večjo varnost nam bo zagotovilo tudi spopadanje s socialnimi vprašanji doma in v tretjih državah, boj proti revščini, reševanje konfliktov – zaradi tega in terorizma bežijo ljudje.
               

                  Že dolgo opozarjamo, da imajo evropske države velike težave pri izmenjavi obveščevalno-kriminalističnih podatkov. Nujno je zato večje varnostno sodelovanje, znotraj Evrope in pa s tretjimi državami.
               

                  Zastaviti pa si moramo tudi neprijetno vprašanje: zakaj mladi Evropejci odhajajo v Sirijo, Irak, zakaj posegajo po ubijalskem orožju, zakaj jim je bliže ideologija, ki zagovarja množična obglavljanja, suženjstvo, pobijanje?
               

                  Obstaja zelo jasna povezava med radikalizacijo in brezupnostjo mladih in proti temu se moramo tudi boriti. Kot tudi proti islamofobiji in potrebujemo odločen, nov zagon za spodbujanje medverskega dialoga po vsem svetu.
               

(Govornica je odgovorila na vprašanje, postavljeno z dvigom modrega kartončka (člen 162(8) Poslovnika))


Milan Zver (PPE),
Vprašanje, postavljeno z dvigom modrega kartončka
. – Spoštovana kolegica Fajon, glede na vaš odnos do PNR, bi vas vprašal, ali bi sprejetje tega pomembnega akta v Evropskem parlamentu pomenilo korak k varnejši Evropi v prihodnje?
               

Tanja Fajon (S&D),
Odgovor na vprašanje, postavljeno z dvigom modrega kartončka
. – Na vsak način, PNR, ki ga imamo v današnji podobi in o katerem glasujemo jutri, je pomemben korak k varnosti, večji varnosti v Evropi, vendar moramo pri vseh teh ukrepih biti zelo jasni, ko gledamo sorazmernost ukrepov, poseganje v varstvo zasebnosti in pa učinkovitost.
               

                  Zdaj, ko imamo tudi sveženj za varstvo osebnih podatkov, se mi zdi, da v kombinaciji skupaj, so ti ukrepi primerni, in na pravi poti smo, da zagotovimo prav tisto, kar vsi državljani od nas pričakujejo.
               

Roberta Metsola (PPE). – Mr President, I was in Brussels both during and after the attacks and, while people were scared, there was a palpable feeling of defiance, a determination not to allow these murderous thugs to condition how we live our lives. But as shock begins to give way to anger, we must have the tools to respond to ensure that our law enforcement agencies are one step ahead.
The first step must be to immediately implement a Passenger Name Record (PNR) system – any moves to derail the process within this House would be really unhelpful and unacceptable. We must strengthen Europol. If we do not have adequate sharing of information, then criminals and terrorists will continue to exploit gaps in our intelligence apparatus. States also need better powers to reconsider and revoke passports of those who travel to Syria and other conflicts only to return to Europe to recruit and radicalise more citizens. These so-called foreign fighters do not deserve the protection that their European passports grant them.
Finally, we must come down harder on those who spread hate within our communities, as well as those who abuse the internet to spread their message of evil. In Brussels, men women and children of every nationality, from every background and from every religion, were killed. No one was spared. This was an attack on all of us.

Caterina Chinnici (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, desidero innanzitutto esprimere il mio cordoglio per le vittime dei recenti attacchi terroristici e la mia vicinanza alle loro famiglie.
               

                  Il 22 marzo ero anch'io a Bruxelles e ho vissuto la tensione di quelle ore e mi auguro che simili eventi non si ripetano anche se, purtroppo, la situazione rimane critica e per questo sto lavorando insieme ai colleghi della commissione LIBE su una direttiva di armonizzazione delle legislazioni penali per la lotta al terrorismo. Dobbiamo aggiornare la normativa dell'Unione in modo adeguato alla nuova minaccia terroristica internazionale, sempre nel rispetto dei nostri principi.
               

                  Occorre però anche una più stretta collaborazione tra le forze di polizia, l'intelligence e le autorità giudiziarie nazionali. Ma le politiche repressive da sole non risolvono i problemi sistemici che generano fenomeni di violenza così gravi che vanno, ancor prima che combattuti, prevenuti con l'educazione e l'integrazione per impedire la marginalizzazione e la radicalizzazione. Mi auguro, infine, che l'Unione possa ulteriormente sviluppare la sua azione nella politica estera e di difesa comune per affrontare le complesse questioni internazionali in cui affonda le radici il terrorismo.
               

Teresa Jiménez-Becerril Barrio (PPE). – Señor Presidente, si tuviera dos minutos, uno de ellos lo daría para guardar silencio en honor a las víctimas, pero como solo tengo uno, voy a utilizar mi voz como víctima del terrorismo desde que la organización terrorista ETA asesinó a mi hermano y a su mujer. Voy a utilizar mi voz para condenar desde lo más profundo de mi corazón los salvajes atentados en el corazón de Europa. Me entristece ver cómo nuestra sociedad está empezando a creer que es inevitable, que es lo que toca. Pues no, señores. No y mil veces no. No es lo que toca.
               

                  Lo que toca es amar, es trabajar, es soñar, es vivir seguros y libres. Pero, para ello, necesitamos afrontar el terrorismo sin complejos ideológicos. Basta ya de tanta hipocresía. Las víctimas no necesitan solo fotos y velas, sino hechos que conduzcan a la detención no solo de los terroristas, sino de quienes difunden ideas radicales y de quienes viajan a Siria para aprender a matarnos. Me niego a admitir que nos matan por nuestra culpa. Esa actitud es irresponsable y favorece a los terroristas.
               

                  Tenemos que actuar ya, porque aunque muchos sigan ignorándolo, cualquiera de nosotros podríamos estar entre los muertos y heridos. Esta vez no nos tocó, pero puede tocarnos y es a las víctimas a quienes quiero decirles que estaremos aquí para defender la memoria, la verdad, la dignidad y la justicia.
               

Péter Niedermüller (S&D). – Elnök Úr, igyekezni fogok. A terrortámadások után mindannyiunk elsősorban érzelmeket érez, az együttérzést, a gyászt, a megdöbbenést. Nem szabad azonban a józanságunkat elveszíteni, mindenekelőtt azért nem, mert csak ebben az esetben tudjuk megelőzni a további terrortámadásokat. Tudjuk, hogy Európában, és sajnos itt ebben a Parlamentben is vannak politikusok, akik nyerészkedni akarnak a tragédiákon. Tudatosan összekeverik a bevándorlást a terrorizmussal, bűnbakokat keresnek, ellenségképeket gyártanak, mert így nem kell szembenézniük saját politikai tehetetlenségükkel. Az integráció reménytelenségéről beszélnek, miközben úgy tesznek, mintha nem tudnák, az általuk szított rasszizmus az integráció egyik legfőbb ellenfele, legnagyobb akadálya. Ahelyett, hogy a társadalmi integrációt segítenék, inkább korlátlan felhatalmazást kérnek a szabadság korlátozására, az állampolgárok ellenőrizhetetlen megfigyelésére. Miközben ma már pontosan tudjuk, hogy nem a polgárok szabadsága, hanem sokkal inkább a hatóságok esetenkénti dilettantizmusa tette lehetővé a terrorista támadásokat. A terrorista támadásokat csak akkor tudjuk kivédeni, ha a titkosszolgálatok együttműködnek, ha lesz európai közös titkosszolgálat. Az igazi feladat azonban nem csupán a védelem, hanem a terrortámadások megelőzése, a radikalizálódás megakadályozása, a rasszizmus, a diszkrimináció visszaszorítása, a befogadó Európa eszménye és politikai gyakorlata. Köszönöm szépen.
               

(A felszólaló hozzájárul egy kékkártyás kérdés megválaszolásához (az eljárási szabályzat 162. cikkének (8) bekezdése.)


Bill Etheridge (EFDD),
blue-card question
. – Would you not agree with me that political correctness is one of the biggest barriers to actually combating terrorism? If you identify where a threat is coming from, surely you must therefore take action against it, whether or not it suits the political agenda? If it comes as a result of mass immigration or from a particular immigrant community, surely that must be recognised and action taken to deal with that? Otherwise you put political correctness above safety.

Péter Niedermüller (S&D),
Kékkártyás válasz
. – Valóban, a terrorizmussal szembe kell nézni, ahogy képviselőtársam mondja. Nem gondolom azonban azt, hogy a politikai korrektség lenne az akadálya annak, hogy a terrorizmussal szembenézzünk. Azt gondolom, hogy a terrorizmussal való szembenézés az a felelősségvállalásnak és a szolidaritásnak a kérdése, az együttműködésnek a kérdése, és nem a politikai korrektségnek a problémája. Köszönöm szépen!
               

Ελισσάβετ Βοζεμπεργκ-Βρυωνιδη (PPE). – Κύριε πρόεδρε, κυρίες και κύριοι συνάδελφοι, με τα τόσα τρομοκρατικά χτυπήματα και θύματα, ήρθε η ώρα να περάσουμε από τη θεωρία στην πράξη. Γνωρίζουμε την ταυτότητα των δραστών. Είναι τρομοκράτες δεύτερης γενιάς, Ευρωπαίοι πολίτες που ριζοσπαστικοποιήθηκαν και εκπαιδεύτηκαν να μισούν την Ευρώπη, τη Δημοκρατία και τους θεσμούς. Δεν ξέρουμε, όμως, πώς εκπαιδεύονται, πώς εξοπλίζονται, πώς χρηματοδοτούνται.
               

                  Η πρόληψη και η καταστολή του φαινομένου απαιτούν οργανωμένες δράσεις και ενιαία ευρωπαϊκή αντιτρομοκρατική πολιτική. Έλεγχο του μητρώου των επιβατών, έλεγχο των εξωτερικών συνόρων, έλεγχο του Διαδικτύου, ανταλλαγή πληροφοριών, διακρατική συνεργασία δικαστικών και αστυνομικών αρχών. Πόσες ανθρώπινες ζωές και πόσες τρομοκρατικές επιθέσεις πρέπει ακόμα να δεχθούμε για να καταλάβουμε ότι δεν υπάρχει αντίφαση μεταξύ ασφάλειας και ελευθερίας· συμπλέουν, το ένα είναι προϋπόθεση για το άλλο. Γιατί μόνο ο ασφαλής πολίτης μπορεί να είναι πραγματικά ελεύθερος.
               

(χειροκροτήματα)


VORSITZ: ULRIKE LUNACEK


Vizepräsidentin


Axel Voss (PPE). – Frau Präsidentin! Wir schulden den Opfern und ihren Angehörigen und Freunden auch entsprechende Anstrengungen, die Täter zu fassen, sie vor Gericht zu stellen und auch Anschläge dieser Art frühzeitig zu verhindern. Diese Bedrohung müssen wir nunmehr als permanente Bedrohung verstehen und deshalb das auch prioritär behandeln. Das heißt auch, die politische Verantwortung dafür zu übernehmen, aber auch zu investieren in Polizei, Nachrichtendienste, Technologie, aber eben mitunter auch militärische Dinge.
                  

                     Wenn wir das nur halbherzig angehen, werden wir diesen Kampf verlieren. Deshalb hilft es auch nicht, wenn wir hier oftmals von den Linksorientierten die Einstellung haben: Wir schützen die Daten der Terroristen besser als das Leben unserer Bürger. Es hilft auch nicht, dass die ALDE hier in dem Bereich vor vier, fünf Jahren Anträge von der EVP abgelehnt hat, die sie heute wieder bringt und meint, es sei das Heil. Das ist jetzt heute einfach zu spät. Und wir haben auch die Änderungsanträge zu PNR in diesem Bereich. Die verzögern wieder das ganze Verfahren. Das hat mit politischer Verantwortung nichts zu tun.
                  

(Der Redner lehnt es ab, eine Frage nach dem Verfahren der ‘blauen Karte’ gemäß Artikel 162 Absatz 8 der Geschäftsordnung von Sophie in 't Veld zu beantworten.)


Elisabetta Gardini (PPE). – Signora Presidente, onorevoli colleghi, devo dire che sappiamo, abbiamo scoperto con angoscia, ce l'hanno detto, che questi terroristi si muovono nei coni d'ombra che vengono lasciati dalle lacune che esistono nella nostra legislazione, lacune che – almeno in parte – potevano essere colmate nel passato.
                  

                     Ora io mi trovo veramente in imbarazzo a sentire discorsi di persone che sembrano veramente convinte che sia vero quello che si dice, molto più di quello che accade. Noi sappiamo per esempio che il PNR è stato bloccato in commissione a giugno 2013, quindi sono anni che noi lottiamo per avere questo che sicuramente non è la panacea, ma è uno strumento utile, molto utile, lo dicono tutti, e l'ha detto ancora l'altro giorno il direttore di Europol. Abbiamo dovuto aspettare Charlie Hebdo, abbiamo dovuto aspettare Bataclan, abbiamo dovuto aspettare gli attentati di Bruxelles. Ecco io mi auguro che giovedì noi votiamo questo strumento che, ripeto, non è la panacea ma è uno strumento utile.
                  

(L'oratrice rifiuta una domanda ‘cartellino blu’ dell'on. in't Veld)


Paulo Rangel (PPE). – Senhora Presidente, em primeiro lugar queria, naturalmente, exprimir a minha solidariedade com todas as vítimas dos atentados de Bruxelas e, evidentemente, repudiar fortemente esses atentados.
                  

                     Dito isto, eu penso que é fundamental que nós integremos a questão da segurança e da segurança interna da Europa nas competências das instituições europeias. E, por isso, é fundamental reforçar os instrumentos europeus. Isso passa, naturalmente, não apenas por um reforço das instituições - e estou a pensar na Europol, estou a pensar eventualmente em alguns serviços secretos, estou a pensar na melhor troca de informação - mas passa também pela adoção do PNR e é curioso que o argumento que dá aqui a Deputada Sophie in 't Veld é um argumento que não serve, pois se ela própria diz que o PNR não acrescenta nada. Por que é que ela tem medo do PNR? Se ela diz que não já temos esses instrumentos que mal é que pode fazer o PNR? Nenhum. Portanto, se já temos, ficamos exatamente como estávamos. Não percebo por que tem esta obsessão contra o PNR.
                  

(O orador aceita responder a uma pergunta ‘cartão azul’ (artigo 162.o, n.o 8 do Regimento)


Sophia in't Veld (ALDE),
blue-card question
. – To be correct, I have never said that we categorically reject the use of PNR data, but first there has to be added value. If there is only collection of data at national level but no exchange, then what is the added value of a European directive? I do not understand – it really escapes me – why the EPP, the ECR and the Member State governments continue to refuse mandatory sharing of information. If we had that, I would be on your side.

Paulo Rangel (PPE),
Resposta segundo o procedimento ‘cartão azul’
                        
. – Eu gostava de reforçar esta ideia: se aquilo que entende a Deputada in 't Veld e o seu grupo é que o PNR não acrescenta nada, por que é que rejeitam o PNR? Portanto, se ele não cria problema nenhum, se não acrescenta nada é porque não vai trazer mais problemas, e portanto, esta é que é a questão, nós não podemos aceitar este argumento. Portanto, este é que é o ponto. Se ele não lhe mete impressão nenhuma então, por favor, aceite-o, vote-o de uma vez por todas, connosco.
                  

Dubravka Šuica (PPE). – Gospođo predsjednice, terorizam, kao što smo čuli, nema granica. Dogodilo se ponovno 22. ožujka, džihadisti su udarili na srce Europe šireći teror, a pri tome usmrtivši 32 ljudi i ranivši na stotine nevinih. Ovi su koordinirani napadi ponovno probudili sve nas Europljane i osvijestili nas da postoji prijetnja u našem središtu, a mi političari nismo dovoljno spremni s time se nositi.
                  

                     Simbolizam napada u Maelbeeku, tik do ureda institucija Europske unije, udara na samu srž europskog projekta, otkriva našu ranjivost i šalje poruku koju nitko ne može previdjeti. Madrid, London, Pariz dva puta, Bruxelles nas opominju. EU, Europska unija, mora ostati sigurno mjesto i moramo ustrajati na primjeni svih mjera.
                  

                     Mi želimo uživati u našim slobodama i stoga je suradnja naša snaga. Slažem se s gospodinom Junckerom, moramo razmjenjivati informacije, hitno moramo izglasati Direktivu o registru putnika, moramo standardizirati naše direktive, moramo koordinirano djelovati.
                  

Nota bene, želim napomenuti, treba razlikovati ideologiju islamističkog ekstremizma od religije islama, to želim jasno reći. Isto tako trebamo bolje nadzirati i vanjske i unutarnje granice, ma tko što o tome mislio i pet tisuća povratnika iz (Predsjednica je zastupnici oduzela riječ.)


(Govornica je pristala odgovoriti na pitanje postavljeno podizanjem plave kartice (članak 162. stavak 8. Poslovnika).


Ivan Jakovčić (ALDE),
pitanje koje je postavio podizanjem plave kartice
. – Hvala lijepo, gospođo Šuica što ste prihvatili moju plavu kartu. Naime, htio bih Vas pitati slažete li se sa mnom da osim onoga što moramo učiniti i mi sami unutar Europske unije vrlo je važno da učinimo i na našim granicama, pogotovo na zapadnom Balkanu?
                  

                     Vi ste govorili o tome, ali mislim da treba napraviti puno toga i na zapadnom Balkanu, odnosno svi znamo potencijalne opasnosti koje leže i u Bosni i Hercegovini, a možda i u nekim drugim državama, ali za Bosnu i Hercegovinu svi to dobro znamo. Slažete li sa mnom da je to vrlo važno i da moramo više učiniti u suradnji s Bosnom i Hercegovinom?
                  

Dubravka Šuica (PPE),
odgovor na pitanje postavljeno podizanjem plave kartice
. – Gospodine Jakovčić, potpuno sam suglasna s Vama da je jugoistočna Europa potencijalno žarište, posebice Bosna i Hercegovina i na Bosni i Hercegovini moramo zajedno raditi. Potpuno shvaćam što se tamo događa, imam čak i neke podatke, jer mislim da je na nama političarima da Bosni i Hercegovini što prije pomognemo da na europskom putu uspije i da spriječimo sve ono što bi se eventualno moglo događati iz tog žarišta.
                  

Kinga Gál (PPE). – Elnök Asszony! Sokkoló minden terrortámadásról szóló hír, hiszen bármelyik helyszínen ott lehetett volna bármelyikünk. A ‘bármikor, bárhol veled is megtörténhet’ érzése félelemkeltő. És nekünk éppen az a feladatunk, hogy ne engedjük a félelem felülkerekedését mindennapjainkban. Ezért válik a mindennapok igazává, a saját bőrünkön tapasztalt kemény valósággá, hogy nincs szabadság biztonság nélkül. Újra meg kell teremteni az európai polgárok biztonságérzését, ami nagyon határozott, kemény lépéseket, összehangolt európai rendészeti, titkosszolgálati és nem utolsósorban politikai lépéseket kell, hogy végre jelentsen.
                  

                     Minden széplelkűségnek véget kell most vetni, és tenni kell végre. Ki kell védeni, hogy olyanok jöhessenek be Európába, akiket már potenciális terroristaként egyszer valahol beazonosítottak, majd a migrációs hullámot kihasználva, a schengeni rendszerrel visszaélve megbújhatnak Európa szívében.
                  

                     Ezért van szükség információátadásra, -megosztásra. Ezért van szükség például a PNR rendszer létrehozására. Reméljük, hogy a baloldal is megérti végre: az európai polgárok jogos elvárása, hogy adják vissza a biztonságérzetet. (az Elnök megvonta a szót a képviselőtől.)


Othmar Karas (PPE). – Frau Präsidentin, Herr Kommissar! Was muss eigentlich noch alles passieren, dass wir gemeinsam entschlossener, ernsthafter, umfassender aufbrechen, alles zu tun, damit die gemachten Fehler verhindert werden, die vielfältigen Ursachen bekämpft werden, die Fehlentwicklungen in unserer Gesellschaft gestoppt werden und die Handlungsfähigkeit der Europäischen Union sichergestellt wird?
                  

                     Die Zusammenarbeit – der Datenaustausch und eine Verpflichtung – wird nur dann gehen, wenn wir europäische Kapazitäten schaffen. Und daher bin ich sehr für den Vorschlag sowohl auf der einen Seite von Herrn Verhofstadt, aber vor allem vom Kommissionspräsidenten, der von der Sicherheitsunion sprach. Wir brauchen einen Masterplan, einen Zeitplan und einen Aktionsplan, was bis wann zu geschehen hat. Und es geht nicht nur um die innere Sicherheit, sondern auch um die äußere Sicherheit. Wir müssen auch unsere Außenpolitik, unsere Verteidigungs- und Entwicklungspolitik in den Regionen überprüfen, in denen die Ursachen für Terrorismus geschaffen werden.
                  

Barbara Matera (PPE). – Signora Presidente, onorevoli colleghi, sono vicina al popolo belga e a Bruxelles in questo momento di cordoglio.
                  

                     Tuttavia, anche sulla scia di quello che i ministri dell'Interno hanno affermato all'indomani degli attacchi di Bruxelles, bisogna continuare a lavorare duramente per fare in modo che tutte le iniziative legislative antiterrorismo siano approvate al più presto. Finalmente, dopo mesi e mesi di rinvio, questa settimana voteremo la direttiva sul PNR. C'è voluto molto tempo per arrivare ad un punto di svolta. Sono convinta che questo strumento possa essere cruciale nell'identificazione di tutti i combattenti stranieri, i ‘foreign fighters’, che possa fornire alle autorità nazionali indicazioni utili circa i movimenti e soprattutto i sospettati in giro per il nostro territorio.
                  

                     L'approvazione della direttiva PNR dovrà però essere accompagnata da un miglioramento nello scambio di informazioni tra le polizie, da una migliore cooperazione tra i nostri servizi di intelligence e da un migliore impegno di tutti gli Stati membri.
                  

Michał Boni (PPE). – Madam President, last month many of us were personally touched by the attacks in Brussels. We should act together if we want to ensure our security. The only answer is prevention. This means an obligatory model of sharing information among law enforcement in real time with coordination at European level, first of all cooperation on intelligence, implementation of PNR and ‘smart borders’ control with guarantees of real-time monitoring and processing of the data.
We need to adopt PNR in its current form. Fast work is also needed on the directive on counterterrorism, which is the key to fighting all kinds of supporters of terrorism and criminalising their activities. We need a coordinated approach to foreign fighters and returnees to challenge the radicalisation processes, to offer education for young people grappling with extremism in the public area, and to consider how to counteract the growing the role of the Darknet in the promotion and support for terrorist groups. All of those elements are important for better prevention and achieving victory in combating terrorism.

Tomáš Zdechovský (PPE). – Teroristické útoky v Bruselu nám znovu dokázaly, že v Evropě není bezpečno, jak se často říká, ale namísto toho, abychom co nejrychleji začali propojovat všechny tajné a policejní služby a začala systematická operace v Bruselu, kde spolu policie nespolupracuje, ale i v Paříži, Londýně, Berlíně, Kodani, ve Stockholmu nebo v Haagu, kde sídlí radikální islamisté, hovoříme o tom, že terorismus představuje aktuální reálnou hrozbu pro celou Evropu. To již přeci víme řadu let.
                  

                     Evropa se potýká nejen s nově příchozími lidmi, ale i s přistěhovalci, s problémy přistěhovalců třetí generace, kteří neuznávají naše hodnoty. Válka v Sýrii vedla k radikalizaci některých fundamentalistických náboženských skupin. Proti tomu je třeba bojovat. Dámy a pánové, současná Evropa a občané Evropy nechtějí slabé politiky, kteří budou říkat fráze, ale chtějí konkrétní řešení.
                  

Anna Maria Corazza Bildt (PPE). – Madam President, my heart is with all the victims and their families. Against terrorism we need to be responsible and join forces across political groups to implement the anti-terrorism pact. Most importantly we need better sharing of information and strengthening the tools we have rather than creating new EU structures, as the problem is mutual trust. Member States must develop secure channels of information-sharing that they can all trust.
We should reinforce Europol and also ensure better sharing of information of criminal and terrorist records. We also need better control over our external borders, with biometric passports for EU citizens. We have to update databases such as SIS, VIS and Eurodac, taking fingerprints and ensuring information-sharing and cross-checking in a secure way. We should also adopt the EU PNR and continue with better financial tracking. Data protection should be no obstacle to saving the lives of innocent people. We should stand up for our freedoms and open society and ensure citizens that we have given ourselves the tools to ensure their safety.

(The speaker agreed to take a blue-card question under Rule 162(8))


Maria Grapini (S&D),
întrebare adresată în conformitate cu procedura ‘cartonașului albastru’
                        
. – De fapt, voiam la colegul doamnei Corazza, dar, fiind în aceeași grup, o să adresez întrebarea. Europa nu este un loc sigur, s-a afirmat aici. Stimate colegă, ați spus câteva lucruri pe care ar trebui să le facă Comisia, între care schimbul de informații și baza de date. Dar noi ne aflăm într-un proces deja. Colecția bazei de date durează. Credeți că s-a procedat corect, că Comisia a procedat corect în demararea acestui program cu refugiații? Ce ar trebui făcut azi?
                  

Anna Maria Corazza Bildt (PPE),
blue-card answer
. – I did not say that Europe is not a safe place; I said we have to be responsible, join forces and show the European citizens that we take their safety and security very seriously. I do not know why my Social Democrat colleague raises the issue of refugees, because we are talking about terrorism, and the two issues should remain distinct. Refugees are not terrorists; many of them are actually victims of terrorism.

Die Präsidentin. – Für das nun folgende Catch-the-eye-Verfahren haben wir zahlreiche Meldungen. Ich nehme jedoch nur eine Person pro Fraktion, weil wir schon sehr spät dran sind, und auch nur jene, die tatsächlich auch während dieser Debatte anwesend waren und noch nicht in einem Catch-the-eye-Verfahren gesprochen haben.
                  

Catch-the-eye-Verfahren


Csaba Sógor (PPE). – Elnök Asszony! Az elmúlt időszak eseményei nyilvánvalóvá tették, hogy a terrorizmus is átalakult és egy új formájában veszélyezteti mindennapjainkat. A válasz erre a fenyegetésre mindenképpen gyors és hatékony kell legyen: ha az Európai Unió nem tud intézményes választ adni, akkor a tagállamok fogják megtenni, az európai polgárok biztonsága ugyanis mindennél fontosabb. A terrorszervezetek műveleti területként tekintenek Európára, egy olyan kontinensként, amely nem képes megállítani a határain a terrorizmust.
                  

                     Nem engedhetjük meg, hogy európai állampolgárok kedvükre játszanak háborúsdit Szíriában vagy a világ más részén és aztán büntetlenül hazatérjenek Európába. Ez egy abszurd helyzet, amit meg kell állítani. Azt gondolom, hogy akik harcolni akarnak egy dzsihadista ideológia győzelméért és ezért háborús övezetbe utaznak, azok akkor is veszélyt jelentenek ránk, amikor visszatérnek Európába.
                  

Ioan Mircea Pașcu (S&D). – Mr President, it is a sad truth that the names of traffic offenders travel quickly over the Member States' borders while the names of terrorists do not. The reason is that intelligence cooperation, like security, defence and foreign policy, is the embodiment of sovereignty – the supreme limit for integration. Ultimately, the response to all terrorist attacks is the responsibility of the Member State that was targeted.
It is for that Member State to react first, but equally it is for the EU to help in dealing with the consequences, including in apprehending the perpetrators and, more importantly, in preventing such attacks. After all, just as the recent economic and financial crisis forced us to leave sovereignty aside and start interacting with Brussels in adopting our national budgets, we should realise that we should do the same in respect of intelligence cooperation, because in such cases, jealously guarding our national attributes simply does not save lives. Quite the contrary.

Maite Pagazaurtundúa Ruiz (ALDE). – Nuestros países y las instituciones europeas son más fuertes que cualquier forma de terrorismo por intenso que sea. Siempre que afrontemos la amenaza del terrorismo yihadista unidos, podremos vencerlo. Nos sobra partidismo. Nos hace falta sentido del deber y de la responsabilidad. El encarnizamiento de algunos miembros del Partido Popular contra ALDE en este Pleno no es propio del partido que tiene más responsabilidad en los consensos que necesitamos. Y no lo estoy diciendo sin saber lo que es el terrorismo: han matado a muchos amigos míos, a mi hermano, y a mí me intentaron matar.
                  

                     Necesitamos unidad y generosidad y sentido de la responsabilidad. Podemos vencer siempre que seamos capaces de entender la jerarquía de los problemas y no nos dediquemos a tonterías partidistas en este Pleno. Podemos vencer mientras entendamos que, en un mundo globalizado, no podemos salvarnos solo. Más allá de esto tenemos algunas cuestiones importantes, por ejemplo, la no prescripción de delitos de terrorismo, generar una oficina y una directiva propias para las víctimas del terrorismo y generar de verdad una agencia de inteligencia europea.
                  

Javier Couso Permuy (GUE/NGL). – Señora Presidenta, lo primero, desde el Grupo GUE/NGL, nuestras condolencias y condena por los últimos atentados. Pero no queremos discursos ni condenas vacías. Queremos instrumentos efectivos dentro del Estado de Derecho, no una salida militar unilateral o el recorte de libertades, porque es un triunfo del terrorismo y no es efectivo, como vimos con los problemas de inteligencia. Atacar la financiación, los paraísos fiscales, el petróleo. ¿Cuándo una comisión de investigación? Alto a la tolerancia de nuestros supuestos aliados con los terroristas, el embargo de armas o el apoyo a los procesos de negociadores de las Naciones Unidas.
                  

                     Lo que es terrible es escuchar al portavoz del Partido Popular acusando de elegir a los terroristas a un diputado por pedir información sobre el control de datos o que el señor González Pons, con su cainismo político acostumbrado del Partido Popular, nos acuse a la izquierda de merecer estos atentados. Ellos, que destruyeron los Estados laicos que son la barrera contra el terrorismo o que tienen socios estratégicos que propagan el wahabismo, que son los padres takfiristas del Dáesh. Es un sarcasmo. Dejen ya el cainismo político.
                  

Franz Obermayr (ENF). – Frau Präsidentin! Es ist schon interessant, dass für das Versagen der Brüsseler oder der belgischen Behörden im Zusammenhang mit den tragischen jüngsten Vorfällen und Anschlägen seitens der verantwortlichen Politik keine Konsequenzen übernommen wurden. Es traten eben keine Minister zurück. Stattdessen gab es blumige und kunstvolle Rechtfertigungen.
                  

                     Dass einer der Drahtzieher der Anschläge im Europäischen Parlament gearbeitet hat, verwundert nicht im Geringsten, gehen doch auch hier in diesem Haus bekannte Muslimbrüder ein und aus. Eine blacklist islamistischer Lobbyisten wurde bis heute nicht erstellt.
                  

                     Der Aktionismus allerdings geht weiter. Statt dem Sammeln aller möglichen Informationen zu Fluggastdaten brauchen wir ein fokussiertes Screening hinsichtlich auch der Gemeinsamkeit der Attentäter, so, wie es der israelische Geheimdienst auch empfiehlt. Es ist bizarr, Details wie sexuelle Vorlieben in eine Datenspeicherung einzubeziehen, ohne gleichzeitig die Aufnahme von einschlägigen Delikten – Gewaltdelikten, islamistischen Propagandadelikten – ins Zentrum dieser Gefährdungsanalyse zu stellen.
                  

Diane Dodds (NI). – Madam President, on behalf of the people of Northern Ireland, I want to use this opportunity to condemn the terrorist attacks in Brussels. These barbarous attacks were shocking and brutal, and Northern Ireland stands with you in solidarity and determination to defeat terrorism in all its forms.
Sadly, on the same day as the Brussels attack, the community in Northern Ireland was burying one of its own. Prison officer Adrian Ismay was injured and later died when a bomb was planted under his vehicle outside his own home. He was killed by Republican terrorists who have nothing to offer our community but death and tears. I am sure that this House would want to place on record our sympathy to his family and colleagues, and reiterate that we stand together in the defeat of terrorism, whether that be in Brussels, Paris, Madrid or Belfast.
Having listened to this debate today, I would suggest that this will not be done by creating more European agencies, but by the proper collaboration of nation states taking responsibility for the lives and well-being of their citizens.

(Ende des Catch-the-eye-Verfahrens)


Dimitris Avramopoulos,
Member of the Commission. – Madam President, as the honourable Members all stress tonight, the Brussels attacks illustrated once again the severity of the challenges we are confronted with. Terrorism has claimed over 180 lives since January 2015 in Europe and many more have been seriously injured, many more lives changed forever. You know, because I said it many times before, if we do not put aside the national silo mentality, terrorists will strike again. This is about information-sharing, trust, joining forces, working beyond our borders, giving our experts to Europol's European Counter Terrorism Centre. That is the only way to respond to the threat: together. We all need to live up to our responsibilities – all of us: the Commission, the Member States and this Parliament. There is no time and space for blame games. The priorities and gaps have been identified. Now, more than ever, it is time for joint work to deliver actions. And this can only happen by cooperating to the maximum while respecting the principles of our democratic societies.
That is why I welcome the finalisation of the Data Protection Package to be voted by this House this week. This is an important step which will help us to develop our future tools on the exchange of information. You will also vote to adopt the PNR Directive. The PNR framework is one of the tools that can substantially contribute to our security. I will continue pushing Member States to implement this quickly and not wait for two more years. I want to assure you that the Commission stands ready to support Member States, to ensure a uniform understanding and implementation as the Commission also supports interconnected national passenger information units through pilot projects.
Therefore your wide support for PNR on Thursday will send a strong signal on the role and contribution of this House to security policies. I count on all of you. We made together some progress in recent months: that has to be acknowledged. More information is being shared between Member States, but still not consistently or comprehensively enough. More alerts are created in the Schengen Information System, which has proven to be one of the most valuable tools to enhance security. The European Counter Terrorism Centre with Europol is operational, and we still expect all Member States to send their experts and use to its full potential this nerve-centre of our operations.
Mr Verhofstadt, I share some of your views and took note of your suggestions. We have to reach the point where Member States exchange intelligence information in the future. Europol has a very specific mission by the Treaties, but as Mr Weber reminded us, it is an important one: to support and strengthen action by the Member States' police authorities and other law-enforcement services and their mutual cooperation. Both Europol and Frontex are already supporting Member States to better protect our external borders.
We are working with countries such as Turkey, Tunisia, Lebanon, Jordan and the Western Balkans against terrorism. I was in Turkey last week with Europol's director in order to accelerate our effective cooperation. We need Turkey just as we need other key countries in the region that can share information with us on radicalised persons or on persons leaving or returning from ISIS-occupied areas.
On 20 April, one year after the presentation of the agenda, the Commission will report formally on the progress made so far on what needs to be accelerated and what more is needed on the road towards a genuine security union, as President Juncker said here today. Over the last five months we have put on the table important legislative proposals on terrorism, firearms, criminal records, borders and information-sharing, all of which should still be adopted as a matter of priority. We cannot expect quick results in security if after each attack we proclaim our determination but then water down every good proposal on the table.
With regard to information-sharing, here we are finally coming to understand that the less information we share, the less we know and the less we can prevent. Our information landscape for security in the European Union is simply too complex, too fragmented. If our systems do not talk to each other, if they are not connected, we will continue putting data into black boxes. Data must be interconnected to be useful. Many EU tools for information-sharing are still under-used. We do not need to reinvent the wheel: we have to start using it more.
Last, but very important, a word also on radicalisation, which is key, as Mr Pittella stressed. Last week I was at the UN Conference in Geneva. We cannot close our eyes to the fact that, again, the terrorists were young persons born and raised in the European Union. These are our youngsters. The roots of radicalisation are complex and multifaceted. There is no button that we can press to solve it. That is why we must rethink our integration and inclusion efforts, our educational structures, our whole approach to promoting tolerance and common values. Let us not repeat ourselves. Let us avoid empty words. Our challenges are considerable and they are shared. Let us prove our unity and resilience with concrete actions.

VORSITZ: MARTIN SCHULZ


Präsident


Jeanine Hennis-Plasschaert,
President-in-Office of the Council
. – Mr President, like the Members of this House I share the indignation about the attacks that have taken place. I equally share the sense of urgency: we have to act because of Charlie Hebdo, the Bataclan, and Zaventem and Maelbeek. It is our responsibility to act, and I am pleased to note that most of those who have contributed to this debate are genuinely seeking solutions.
Most are trying to understand what causes senseless violence and terror and how to fight and prevent it. But let me be clear: giving up on our freedom is not the way forward. Closing our internal borders is not the solution. This is not about political correctness: it is about our way of living, our values.
Several concrete questions have been put to me as the representative of the Council Presidency, including, for example, the calls for greater exchanges and sharing of intelligence and information. Mr Verhofstadt asked me specifically about Europol, and to him I would say yes, we certainly do need to make the information in common databases better in terms of quality and quantity, as well as ensuring consistent use and interoperability of databases. We need to join the dots.
The Council will specifically address the challenge of improving the interoperability of databases at its meeting on 21 April. I would also like to draw attention to the joint statement issued by the Ministers for Justice and Home Affairs on 24 March in response to the attacks two days earlier. We think that the ten actions set out in that statement are a comprehensive agenda. Our Presidency will pursue it with the utmost vigour.
Specifically as regards Europol, we fully agree that effective cross-border investigation capacity is of the utmost importance. Collection of information is, of course, a prerequisite for connecting and exchanging information, and Member States should step up their efforts here, using agreed methods such as joint investigation teams. Europol plays an important role in supporting cross-border investigations and should continuously enhance its capabilities as the central information broker and as an analysis centre.
Soon the Siena information architecture, which connects Europol with law enforcement authorities in the Member States, will be upgraded to confidential level. Our Presidency is committed to improving the collection and exchange of information overall, and yes, in reply to Mr Verhofstadt, we would very much welcome further discussions with Parliament on this initiative.
To conclude, let me just repeat that I am grateful for Parliament's support and for your contributions. We share the same objectives in our common fight against terrorism, and I am convinced that we must live up to the expectations of our citizens, improve their safety and uphold their values and rights. To do that, we have to join forces.

Der Präsident. – Die Aussprache ist geschlossen.
                  


Schriftliche Erklärungen (Artikel 162 GO)



Cristian-Silviu Bușoi (PPE),
în scris
. – Dezbatem tot mai des tema terorismului, iar atentatele de la Bruxelles de pe 22 martie nu fac decât să ne aducă aminte cât de vulnerabili suntem. Încep prin a spune că cea mai bună formă de combatere a terorismului este prevenția, iar, în acest sens, raportul votat în noiembrie privind prevenirea radicalizării și a recrutării cetățenilor europeni constituie unul dintre elementele esențiale în lupta împotriva terorismului.
                  

                     De asemenea, Uniunea Europeană trebuie să ducă la îndeplinire o politică de securitate coerentă, care să implice cooperarea neîngrădită a statelor membre și creșterea schimbului de informații. În aceste momente, trebuie să dăm dovadă de unitate, deoarece fragmentarea nu este răspunsul. Din poziția sa de colegislator, Parlamentul European trebuie să-și concentreze eforturile și în direcția adoptării Directivei referitoare la combaterea terorismului. Aceasta nu numai că aduce o serie de schimbări la legislația actuală prin calificarea drept infracțiune a călătoriilor în scopuri teroriste, a finanțării, organizării și facilitării respectivelor călătorii, obținerea fondurilor, dar are în vedere și combaterea efectelor terorismului prin asigurarea accesului imediat la servicii de ajutor și la asistență medicală și psihosocială.
                  

Carlos Coelho (PPE),
por escrito
. – A cidade de Bruxelas foi a mais recente vítima do terrorismo em solo europeu. Infelizmente expresso novamente condolências pelas vítimas desta barbárie, desta feita do 22 de março. À liberdade de circulação sempre aliámos a segurança dos nossos cidadãos e, desde 2001, o combate ao terrorismo tem sido particularmente determinado. É certo que nunca conseguiremos alcançar segurança a 100%, mas algo tem certamente de mudar. Há já muito tempo que urjo a que os instrumentos já no terreno sejam utilizados de forma mais eficaz. O SIS II, que verá brevemente a sua capacidade melhorada com a inclusão de impressões digitais, é paradigmático a este respeito. A Europol, cujo mandato está prestes a ser alterado, é outro exemplo. Precisamos de maior cooperação e partilha de informação entre os Estados-Membros. É evidente que nos defrontamos com novas realidades, para as quais devemos encontrar novas soluções. E devemos fazê-lo sem temer um reforço das competências europeias, mas sem esquecer também que a segurança interna é a primeira e principalmente uma competência dos Estados-Membros. Temos de ser implacáveis com estes criminosos e garantir a segurança dos nossos cidadãos. E podemos começar a fazê-lo já.
                  

Ramón Jáuregui Atondo (S&D),
por escrito
. – El pasado día 22 de marzo Bruselas, capital europea y corazón de la UE, vivió una jornada aciaga en la que muchas personas perdieron su vida o resultaron heridas. El Pleno del Parlamento Europeo ha querido rendir homenaje a las víctimas con un minuto de silencio y celebrar un debate sobre lucha contra el terrorismo para reafirmar la necesidad de mostrarnos unidos en esta hora difícil y hacer balance de los últimos sucesos. Europa debe hacer un esfuerzo para adoptar una estrategia antiterrorista que aborde todas las causas de esta lacra y que refuerce las medidas de seguridad, la cooperación policial y el intercambio de información entre las autoridades de lucha antiterrorista pero que no olvide la lucha contra la discriminación de colectivos sensibles, las políticas de inclusión social y de integración y la lucha contra el fundamentalismo religioso dentro y fuera de nuestras fronteras.
                  

Barbara Kudrycka (PPE),
na piśmie
. – Do tej pory systematyczne kontrole osób przekraczających granice zewnętrzne mają zastosowanie wyłącznie do obywateli państw trzecich. Poprawka do kodeksu granicznego Schengen wprowadzająca obowiązkowe i systematyczne kontrole obywateli UE w oparciu o użycie odpowiednich baz danych na granicach zewnętrznych powinna być przyjęta przed przerwą letnią. Pozwoli to na przeciwdziałanie zagrożeniom terrorystycznym w Europie.
                  

                     Ponadto Komisja powinna także niezwłocznie przedstawić decyzję w sprawie interoperacyjności i systematycznego dostępu i wymiany informacji z całych baz danych Unii Europejskiej takiej jak- ECRIS, SIS II, VIS, EURODAC oraz szerokie wdrożenie automatycznego systemu rozpoznawania odcisków palców UE, który byłby zintegrowany z systemem SIS.
                  

                     Projekt pilotażowy istnieje, ale musi przede wszystkim nabrać pełnej mocy prawnej. Jest to konieczne w celu zapobiegania kolejnym atakom terrorystycznym. Co więcej, istotna jest również systematyczna wymiana informacji zawartych w krajowych bazach danych między państwami członkowskimi. Ponadto Komisja Europejska musi zagwarantować, że dane i informacje pomiędzy agencjami takimi jak Europol i Frontex mogą być wymieniane bez dalszych przeszkód prawnych.
                  

Емил Радев (PPE),
в писмена форма
. – Атаки в сърцето на Европейския съюз доказаха още веднъж, че се бави намирането и прилагането на адекватни решения за справяне с терористичната заплаха в Европа. За съжаление с живота на 32 души бе препотвърдена необходимостта от засилване на обмена на информация между разузнавателните служби и между полицейските служби.
                  

                     Недопустимо е от 28 държави членки само пет, сред които и България, да предоставят редовно информация на Европол относно заподозрени терористи и чуждестранни бойци. Истинският европейски отговор изисква истинско сътрудничество и споделена отговорност в борбата срещу тази транснационална заплаха.
                  

                     Приветствам усилията, които полага моята родина България да предоставя редовно информация на Европол относно преминалите през теротирията ни терористи. Намирайки се на пътя на чуждестранните бойци от западноевропейски държави от и към Сирия през Турция, за нас е от изключителна важност да имаме подадена навременна информация от европейските партньори за това кой преминава външната граница.
                  

                     Нееднократно българските служби са доказвали, че при ефективно сътрудничество, те успешно гарантират европейската и националната сигурност чрез залавянето и екстрадирането на търсени в цяла Европа терористи. Време е всички мерки, за които говорим още от атаките срещу Шарли Ебдо, да бъдат приложени на практика. Европа не може да си позволи още една атака и още несбъднати обещания.
                  

Christine Revault D'Allonnes Bonnefoy (S&D),
par écrit
. – L'Union peut apporter une valeur ajoutée indéniable dans la lutte contre le terrorisme. Encore faut-il que les États membres soient capables de travailler ensemble, par l'intermédiaire de leurs services policiers, judiciaires et de renseignement. Encore faut-il qu'ils surmontent leurs différences pour pouvoir échanger et traiter les informations de manière pertinente, en alimentant davantage les bases de données existantes.
                  

                     De ce point de vue, une Agence européenne du renseignement et un Office européen de police auraient toute leur pertinence. Il est par ailleurs indispensable de resserrer l'étau sur l'utilisation illégale des armes à feu. Les manquements de la législation actuelle ont engendré des failles juridiques qui profitent aux terroristes — les attentats récents ont été commis avec des armes d'alarme converties en armes létales et des armes à feu neutralisées qui avaient été réactivées. Les armes ne devraient pas être considérées comme des biens à usage courant, mais comme des outils dangereux dont l'usage doit être contrôlé pour renforcer la sécurité des Européens.
                  

                     Enfin, l'assèchement des sources du financement du terrorisme, la lutte contre le trafic de faux papiers, mais aussi une harmonisation européenne en matière de sûreté ferroviaire, sont autant de chantiers immenses qui appellent notre mobilisation pleine et entière.
                  

Czesław Adam Siekierski (PPE),
na piśmie
. – Kolejne zamachy przeprowadzane przez Państwo Islamskie uświadamiają nam, że zmagania Europy i świata z terroryzmem stanowią proces, który nie będzie mieć szybkiego końca. Zagrożenie utrzymuje się mimo zaostrzonych środków ostrożności oraz zintensyfikowanych kontroli, zwłaszcza w miejscach szczególnie narażonych, mogących być potencjalnymi celami zamachowców. Konieczne jest dalsze prowadzenie działań z zakresu kontroli, prewencji oraz ścigania przestępstw, szczególnie w sytuacjach, kiedy mogą one być powiązane z terroryzmem.
                  

                     Należy również mieć świadomość, że bezpieczeństwo wewnętrzne i zewnętrzne UE są ze sobą blisko powiązane i praktycznie niemożliwym jest osiągnięcie jednego bez brania pod uwagę drugiego. Z uwagi na to szczególnie ważne jest uszczelnianie granic, współpraca między państwami członkowskimi oraz ich organami odpowiedzialnymi za bezpieczeństwo oraz ściganie przestępstw, jak również sprawna wymiana informacji potrzebnych dla zagwarantowania rzetelnej kontroli na granicach zewnętrznych UE. Kwestie bezpieczeństwa, kontroli, migracji, ochrony danych wrażliwych są istotne z punktu widzenia naszego codziennego życia, a ich granice będą musiały zostać na nowo określone. Europa przechodzi obecnie zmiany w zakresie ładu społecznego i nie jest to proces, który możemy zatrzymać, powinniśmy jednak pracować na to, aby ten nowy porządek zagwarantował nam obronę życia i wartości europejskich oraz bezpieczeństwo.
                  

István Ujhelyi (S&D),
írásban
. – A tragikus terrortámadások után végérvényesen bebizonyosodott, hogy Európának hatékonyabb és összevontabb nemzetbiztonsági együttműködésre van szüksége. Nincs helye a nemzetállami gőgnek, a külön utaknak, egymásra vagyunk utalva. A nemzetállami külön utak kapcsán ugyanakkor egy fontos, a populisták politikai kommunikációjában rendre visszatérő és éppen ezért súlyos, hosszú távú károkat okozó állításra szeretném felhívni a figyelmet.
                  

                     Orbán Viktor magyar kormányfő már a párizsi támadások után egyenlőségjelet tett a migráció és a terrorizmus közé, a Fidesz pedig azóta is rendre nem csak sejteti, de erősíti is ezt az állítást. Ezzel szemben a valóság – tudjuk jól – az, hogy a merényleteket elkövető fanatikusok mind Európában született és szocializálódott fiatalok, akik közül többeket szíriai vagy iraki táborokban radikalizáltak. És akik közül néhányan valóban a menekülthullámmal szivárogtak vissza a határainkon belülre, ez azonban nem teszi lehetővé, hogy minden, épp a hozzájuk hasonló gyilkosok elől menekülő embert, férfit és nőt terroristának bélyegezzünk. Európa fenyegetettsége nemzetbiztonsági, titkosszolgálati, egyszóval rendészeti és szociális-integrációs kérdés. Aki tudatosan összekeveri a kettőt és ezzel szítja a gyűlöletet, az a terroristák kottájából játszik. Igen, van dolgunk a bevándorlással, a már itt élő másod-, harmadgenerációs, radikalizálódó fiatalokkal. A menekültek között beszivárgó merénylők kiszűrése azonban rendészeti és nem politikai propagandafeladat.
                  
10.   Effectiveness of existing measures against tax evasion and money laundering in light of recent Panama papers revelations (debate)

Der Präsident. – Als nächster Punkt der Tagesordnung folgt die Aussprache über die Erklärungen des Rates und der Kommission zur Wirksamkeit der bisherigen Maßnahmen gegen Steuerflucht und Geldwäsche vor dem Hintergrund der aktuellen Enthüllungen in den ‘Panama Papers’ (2016/2647(RSP)).
               

Jeanine Hennis-Plasschaert,
President-in-Office of the Council
. – Mr President, regarding the Panama Papers, I would like to start by saying that all this demonstrates yet again the need to continue our fight against tax fraud and money laundering. It is too early, unfortunately, to have a full analysis of the Panama Papers, but all of us are – as you are – examining their implications and the responses to be given. National governments have announced investigations. In discussing what the EU can do, I will distinguish between the tax aspects on the one hand and anti-money laundering on the other.
On tax, action needs, in particular, to focus on two policy strands – firstly, access to information, and secondly, measures that can be applied to remedy cases of fraud. The Commission's Anti-Tax Avoidance Package, presented at the end of January, provides an important basis to implement internationally-agreed standards in binding EU law. As regards access to information, internationally-agreed standards on transparency and the exchange of information have been developed by the OECD. Significant progress has been made in recent years. However, not all international players have totally committed yet to playing a fair game, and this is clearly the case for Panama. In order to ensure efficient tax transparency, we need everyone on board, and the EU, as a major international player, must speak with one voice to convince its partners on the international stage to adopt the standards agreed by the majority.
The EU itself is committed to the issue of the exchange of information. We have gone even further than the OECD standards and many consider us front runners, which is good news. We have adopted a directive on administrative cooperation that was recently complemented to cover tax rulings exchange and which will soon cover country-by-country reporting between tax administrations, as proposed in the Commission's Anti-Tax Avoidance Package. The Council has already reached agreement on this country-by-country reporting, and I would very much welcome the Parliament adopting its opinion as soon as possible. Clearly we will not stop here. Today the Commission adopted a proposal on public country-by-country reporting of multinational accounts to increase transparency, and this proposal will, obviously, receive the full attention of the Council. The Presidency will definitely strive to have swift progress on this proposal.
To come back to the revelations, I would like to speak of what we can do beyond increasing the exchange of information in order to fight tax fraud and avoidance, as well as money laundering. In January the Commission issued a communication on an external strategy for effective taxation as part of the Anti-Tax Avoidance Package, amongst other things proposing a common EU listing process to respond to third countries that refuse to respect tax good governance standards. The Presidency is striving to react swiftly to these proposals, explicitly taking into account the Panama Papers. Also in January, the Commission Anti-Tax Avoidance Package contained a proposal for a directive laying down rules against tax avoidance practices – the Anti-Tax Avoidance Directive – which is currently being examined.
Some of the rules put forward in the draft directive could be of use, considering that we are also talking about abusive forms of legal tax avoidance. So again, the need for a swift agreement on this directive is stressed. The Presidency is striving to reach an agreement on this proposal during this semester, and I hope that we can count on you – Parliament – as well.
Finally, I would like to draw attention to the ongoing work of the Code of Conduct Group on Business Taxation in fighting harmful tax regimes. The Group is committed to promoting the adoption of the code-of-conduct principles in third countries. The group has worked successfully in Switzerland and the Commission is continuing its dialogue with Liechtenstein on behalf of the group. Other countries outside the EU should be involved in the near future.
Let me turn quickly to money laundering. This issue, which is closely linked to the financing of terrorism, is also very high on our agenda. In February, in reaction to the Commission's action plan on the fight against terrorist financing, the Council agreed to proceed swiftly with the implementation of a number of measures which will contribute to combating both terrorist financing and money laundering. Let me outline the ones which are particularly relevant in the context of our discussion today.
Firstly, ministers emphasised the need for the identification of third countries with strategic deficiencies in the area of money laundering or countering terrorist financing. As you are aware, in accordance with the Fourth Anti-Money Laundering Directive, Member States should apply enhanced due diligence measures on financial flows from and to these listed countries. In February we called for the identification process to be completed by 1 May. Here, however, we are in the hands of the Commission. We know that our sense of urgency is shared by the Commission, which is working hard on this matter, and we hope that it is also shared by Parliament.
Secondly, ministers underlined the importance of speeding up the implementation of the Anti-Money Laundering Package which Parliament and the Council adopted last year. Our shared objective is to aim for completion of this process by the end of this year.
Thirdly, we have undertaken to further improve the cooperation and exchange of information between Member States' financial intelligence units. Fourthly, we called on the Commission to propose, by June, certain targeted improvements to the Fourth Anti-Money Laundering Directive. Furthermore, we have asked the Commission to explore the possibility of introducing limits to large cash payments and to consider, together with the European Central Bank, whether appropriate measures might be necessary for high-denomination notes such as the EUR 500 bill.
As you know, the Anti-Money Laundering Directive is very recent and is still being transposed by Member States. For certain areas, however, it has already become clear that targeted amendments are needed, for example aimed at strengthening access to information such as access to bank and payments account information by financial intelligence units, operationalising the list of high-risk third countries, and in view of the handling of virtual currencies. The Council is ready to work on a Commission proposal in this respect as a matter of priority, and I am sure that this would also be the case, again, for Parliament. I know that the issue of money laundering and terrorist financing is also very high on our international agenda, particularly in the context of the Financial Action Task Force, but also in the G20.
Let me conclude by saying that the Presidency has decided to put the so-called Panama Papers on the agenda of the informal Ecofin meeting in Amsterdam on 22 April, where the Commission will be invited to give a policy reaction, including an overview of the initiatives on the fight against money laundering and tax fraud. Ministers and Central Bank governors will be invited to exchange views on this issue. I look forward to that specific exchange of views.

Pierre Moscovici,
membre de la Commission
. – Monsieur le Président, Madame la représentante du Conseil, Madame la ministre, Mesdames et Messieurs les députés, le scandale des Panama papers vient donner une nouvelle légitimité, et une légitimité accrue, à notre programme de lutte contre la fraude fiscale et contre le blanchiment d'argent. Si quelqu'un avait encore besoin de preuves de l'importance de notre travail commun dans ce domaine, celles-ci sont maintenant connues de tous à travers le travail remarquable, et que je veux saluer comme tel, des médias.
               

                  Si l'ensemble des mesures de transparence et de bonne gouvernance fiscale que nous préconisons depuis longtemps – le Parlement et la Commission – avaient été mises en place au sein de l'Union européenne et à l'échelle internationale, cette énorme dissimulation de fonds n'aurait pas pu être aussi colossale. Par conséquent, l'indignation, que je partage, est non seulement compréhensible, mais aussi salutaire, face à des révélations d'une si grande ampleur et d'une si grande nocivité. Les citoyens ne peuvent ni comprendre ni accepter ces pratiques qui reviennent, en réalité, ni plus ni moins – prononçons le mot – à les voler. Nous devons maintenant transformer ce que nous ressentons, c'est-à-dire cette indignation publique, en actions positives concrètes et saisir aussi l'opportunité que nous offrent ces révélations, car c'est bien une chance politique que nous avons maintenant, et un devoir politique qui nous incombe, que de faire face de manière décisive à l'évasion fiscale, à la fraude fiscale, à des pratiques de fiscalité ou d'optimisation fiscale agressives, à des pratiques de corruption et de blanchiment d'argent.
               

                  C'est l'occasion de renforcer la dynamique de notre programme, déjà très ambitieux, pour lutter contre la fraude fiscale, l'évasion fiscale et le blanchiment d'argent, notamment en obtenant, disons-le – je suis confus de le dire ici – des États membres qu'ils transforment leur engagement politique en actions concrètes et qu'ils prennent, aussi, de nouveaux engagements politiques.
               

                  C'est aussi l'occasion de réévaluer l'ensemble de notre dispositif et d'identifier de nouvelles mesures qui peuvent être prises pour renforcer les défenses de l'Union européenne contre la fraude fiscale. Et c'est, enfin, l'occasion d'intensifier la coopération avec nos partenaires internationaux pour faire pression sur les juridictions problématiques – appelons-les comme tout le monde les appelle, des paradis fiscaux – pour que puissent être mises en œuvre les réformes pour une fiscalité plus juste, plus transparente, décidée au niveau international, et pour qu'elles reprennent nos propres normes en matière de prévention du blanchiment d'argent.
               

                  Un mot, quand même, sur ce qui a déjà été fait parce que je crois qu'il ne faut pas sans arrêt battre sa coulpe. Beaucoup de choses ont été faites ces dernières années. Il y a une révolution de la transparence qui a débuté, et je dis souvent qu'elle ne s'arrêtera pas. Je le pense plus que jamais. Nous ne partons pas de zéro. La Commission a pris des initiatives vigoureuses qui visent à améliorer l'environnement fiscal pour les citoyens comme pour les entreprises. En effet, dans les derniers mois, nous avons présenté pas moins de trois paquets de réformes fiscales d'envergure.
               

                  Ceci inclut, d'abord, une proposition comprenant des mesures juridiquement contraignantes contre l'évitement fiscal. Cette proposition prévoit, d'une part, une règle générale anti-abus qui empêcherait que des structures offshore artificielles soient utilisées, comme c'est trop souvent le cas, pour éviter l'impôt et, d'autre part, des règles sur les sociétés étrangères contrôlées connues sous le nom anglais de controlled foreign corporation rules, qui permettraient aux États membres d'imposer les bénéfices qui ont été détournés artificiellement via des juridictions à imposition basse, voire nulle. Autrement dit, cela permettrait de saisir un certain nombre de situations qui ont été justement appréhendées par les Panama papers.
               

                  Deuxièmement, nous avons présenté des propositions ambitieuses pour faire progresser la transparence fiscale au sein de l'Union à travers l'échange automatique d'informations fiscales le plus vaste au monde entre États, d'une part, et entre entreprises et administrations fiscales, d'autre part.
               

                  Troisièmement, nous faisons aussi progresser la transparence fiscale hors de l'Union européenne, d'abord avec les pays tiers européens. Je suis très heureux que nous ayons pu négocier et conclure des accords avec la Suisse, avec le Liechtenstein, avec Saint-Marin, avec Andorre et, comme ce sera le cas prochainement, avec Monaco via des accords bilatéraux. Cela a une signification très concrète pour nos concitoyens, c'est que ce qu'on appelle le secret bancaire est en train de mourir et de disparaître en Europe; c'est un succès formidable. Pour ce qui est des pays hors d'Europe, nous avons proposé de créer une liste paneuropéenne et commune des paradis fiscaux dans le cadre de la stratégie extérieure pour une taxation effective que j'ai présentée en janvier dernier. Tout ceci constitue un paquet anti-évasion fiscale qui est, pour l'essentiel, aujourd'hui sur la table du Conseil.
               

                  Nous avons présenté ces nouvelles initiatives sur la base de fortes exigences de transparence de l'Union européenne, qui sont déjà en place pour les comptes des particuliers et pour le secteur bancaire de l'Union européenne. Par exemple, je veux le citer ici, à partir de 2017, les États membres vont échanger automatiquement entre eux une grande quantité d'informations sur les comptes bancaires pour empêcher les fraudeurs de cacher leur épargne et leur argent à l'étranger.
               

                  Aujourd'hui même, il y a quelques minutes, la Commission a décidé de repousser les limites de la transparence fiscale encore plus loin en proposant que les groupes multinationaux rendent public un reporting de leur activité pays par pays.
               

                  J'ai participé à suffisamment de débats maintenant ici pour que vous sachiez que, d'une part, je suis favorable depuis le début à cette publicité et, d'autre part, je suis très heureux que la Commission propose aujourd'hui que l'Union européenne soit – je le dis à ceux qui disent que ce n'est pas assez – la première zone économique du monde à faire la lumière pays par pays sur l'activité des entreprises car, je vous vois hocher la tête, Monsieur Lamberts, vous savez comme moi que l'OCDE a proposé que cela se limite – ce qui n'est pas négligeable – pour le moment aux échanges entre administrations fiscales. Dans le débat, j'imagine, je le sais, qu'un certain nombre d'entre vous nous interrogeront sur le seuil – 750 millions d'euros, c'est le même que celui de l'OCDE; il permet d'appréhender 90 % de l'activité transnationale – et aussi sur le périmètre, en se demandant pourquoi nous n'allons pas hors de l'Union européenne. De ce point de vue, je veux vous dire que d'abord nous y allons à travers des données agrégées pour le reste du monde, mais aussi – et cela ne vous aura pas échappé – que nous allons demander des données détaillées pour l'activité de firmes multinationales qui travailleraient dans des paradis fiscaux. Et cela ne peut pas nous échapper.
               

                  C'est un premier pas d'une importance décisive, et je souhaiterais que le Parlement européen puisse le saluer comme tel mais, bien sûr, nous allons continuer à travailler ensemble.
               

                  Si des progrès importants ont été réalisés sur certaines des initiatives fiscales, notamment l'accord rapide sur deux propositions de transparence, de nombreuses mesures importantes sont encore sur la table du Conseil. Les Panama papers sont un signal pour les États membres, le signal qu'il est temps de montrer le même niveau d'ambition que la Commission et le Parlement dans la lutte contre la fraude fiscale, en se mettant rapidement d'accord sur les nouvelles dispositions de l'Union européenne pour lutter contre l'évasion fiscale.
               

                  Il en va de même pour ce qui concerne nos mesures contre le blanchiment d'argent. Les États membres doivent absolument concrétiser leur engagement politique et transposer d'ici à la fin de l'année les dispositions de la quatrième directive de lutte contre le blanchiment d'argent. Cette directive prévoit, entre autres, l'identification des véritables propriétaires des sociétés et des trusts et l'établissement de registres nationaux centraux. Et c'est bien sûr, le Parlement le sait — il le demande depuis longtemps –, absolument crucial pour prévenir l'utilisation abusive du système financier pour blanchir de l'argent criminel.
               

                  Je veux vous dire ici que la Commission est prête à apporter tout le soutien nécessaire pour faciliter ce processus de transposition et pour assurer la mise en œuvre correcte de ces dispositions mais, disons-le, et vous le savez aussi bien que moi, et je me tourne aussi vers la présidence du Conseil, la responsabilité première incombe aux États membres. Je souhaite que ce message des Panama papers, le message que vous adressez comme institution parlementaire, le message de la Commission, soit entendu et que les États membres comprennent qu'il ne peut pas, sur ces matières-là, y avoir de prudence excessive et que la révolution de la transparence s'applique à tout et à tous.
               

                  Qu'est-ce qui doit encore être fait? Je l'ai dit, beaucoup a déjà été accompli dans la lutte contre l'évasion fiscale, contre le blanchiment d'argent, mais les récentes révélations montrent que nous avons encore beaucoup à faire pour réduire les distorsions entre les législations et pour être pleinement coopératifs en notre sein.
               

                  Je veux mentionner simplement un certain nombre de secteurs clés sur lesquels nous avons besoin de plus de travail. D'abord, il y a encore un certain nombre de propositions qui sont sur la table du Conseil et qui auront un impact majeur. Je pense à la directive anti-évasion fiscale, dont je souhaite, je le sais, comme la présidence néerlandaise, qu'elle soit adoptée avant l'été. Vous avez évoqué, Madame, tout à l'heure le Conseil Ecofin informel du 22 avril, et je sais à quel point Jeroen Dijsselbloem tient, comme moi, à ce que ce soit tout le paquet qui soit sur la table, et tout le paquet qui soit adopté. J'en profite pour dire ici aux ministres qui disent qu'ils en veulent la moitié, que s'ils ont la moitié du paquet, ils auront la moitié des résultats, que nous n'avons pas le droit de faire cela, que nous devons aller jusqu'au bout de la démarche. Il est aussi temps de faire de la liste noire paneuropéenne de paradis fiscaux une réalité. La Commission a déjà une liste, mais celle-ci n'est qu'un best of ou une compilation des listes qui existent dans les États nationaux, qui sont beaucoup trop hétérogènes en la matière. Ainsi, le Portugal compte 85 paradis fiscaux sur sa liste. Sans doute est-ce beaucoup. L'Allemagne en a zéro. Là, assurément, c'est trop peu. Si je prends l'exemple du Panama, dont le monde entier a maintenant découvert à quel point il était un paradis fiscal, et j'espère qu'il changera sur ce point aussi, seuls huit pays de l'Union européenne, neuf depuis la semaine dernière avec la France, l'ont nommé comme tel. C'est évidemment beaucoup trop peu.
               

                  Travaillons à établir une vraie liste paneuropéenne de paradis fiscaux, et j'ai moi-même proposé six mois pour y parvenir, six mois pour les bons critères, six mois pour les bonnes méthodes. À l'échelle de l'Union européenne, c'est extrêmement rapide. Je pense que nous pouvons et que nous devons le faire.
               

                  Puis, nous devons aussi renforcer encore notre arsenal réglementaire. Par exemple, nous avons déjà annoncé une révision de la directive anti-blanchiment pour juin de cette année, et nous devrons en tirer les leçons au regard des Panama papers.
               

                  J'ajoute enfin qu'il y a une dimension qui est essentielle, à savoir la dimension internationale. Bien sûr, il y a ce que nous devons faire nous-mêmes, et je pense que l'Union européenne est déjà en avance sur le reste du monde, qu'elle a l'opportunité et la chance d'être moteur et leader en la matière. Mais tout ce qui est fait dans le cadre mondial est bien sûr plus efficace. Et c'est la raison pour laquelle nous devons, dans le cadre du G 20, proposer une nouvelle étape. Il se trouve qu'à partir de jeudi, l'ensemble des ministres des finances de la planète sera à Washington pour les réunions du printemps du Fonds monétaire international, et que, dans ce contexte, se tiendra une réunion du G20 au niveau des ministres de l'économie et des finances. La Commission sera là pour proposer d'aller plus loin. Je vois avec beaucoup de satisfaction qu'un certain nombre de ministres de pays membres du G20 sont prêts à nous accompagner dans ce domaine pour parler d'une seule voix.
               

                  Mesdames et Messieurs les députés, j'ai tenu avec cette introduction à vous donner un aperçu de quelques-unes des mesures supplémentaires que nous pourrions prendre pour éliminer les structures opaques, les arrangements offshore, et les transactions financières anonymes, comme celles qui ont été révélées au grand jour la semaine dernière.
               

                  Je sais que la Commission peut compter sur le Parlement européen pour nourrir le débat, pour appuyer nos idées, pour maintenir l'élan politique que nous insufflons aux prochaines étapes de cet agenda, et je veux vous dire que vous pouvez aussi compter sur la Commission.
               

                  Dans cette affaire-là, disons-le, nous sommes des alliés naturels. Nous pouvons avoir telle ou telle différence ou nuance, mais nous défendons la même cause, et je crois qu'il faut que nous soyons capables de travailler main dans la main, chacun avec sa sensibilité, pour aller aussi loin que ce que les citoyens attendent de nous pour que cette révolution de la transparence permette d'éliminer ces pratiques qui ont scandalisé la planète. Je suis bien sûr impatient d'entendre vos points de vue sur cette question aujourd'hui, mais également, bien sûr, au cours des semaines et des mois à venir.
               

                  Si j'avais eu l'impression que je manquerais de travail dans le domaine fiscal jusqu'à la fin de ce mandat, c'est une impression que je n'ai plus. Je suis même certain que nous en avons pour cinq ans et bien au-delà dans ce combat qui ne peut et qui ne doit jamais s'arrêter.
               

Pablo Zalba Bidegain,
en nombre del Grupo PPE
. – Señor Presidente, Comisario, Presidencia en ejercicio del Consejo, señorías, los ciudadanos empiezan a estar cansados. Es nuestra responsabilidad evitar que nos vean como un problema y nos vean como una solución. Y para eso tenemos que actuar con contundencia. Las revelaciones de los papeles de Panamá son una prueba más de la necesidad de continuar avanzando como lo hemos hecho durante este último año hacia una mayor transparencia fiscal.
               

                  Lo ha dicho el Comisario. Estamos ante una oportunidad política que no podemos desaprovechar y no tenga ninguna duda, Comisario, de que le apoyamos en todas las medidas que usted ha propuesto hoy aquí y en todas las que proponga en el futuro para luchar con contundencia contra el fraude fiscal. Porque es absolutamente necesario abordar este problema -como también ha dicho el Comisario-, que no es exclusivo de la Unión Europea. Se trata de un problema global que solo puede ser abordado mediante una respuesta global que implique al mayor número posible de países.
               

                  Por supuesto que crear una sociedad en Panamá no es ilegal, pero lo que sí puede llegar a ser ilegal es lo que se hace con ella, y es nuestra responsabilidad evitar que estas sociedades se utilicen para defraudar. El Grupo PPE siempre ha defendido, siempre defenderá y va a continuar defendiendo una mayor transparencia fiscal. El Grupo PPE quiere que la empresa Mossack Fonseca y el Gobierno de Panamá vengan a testificar al Parlamento Europeo, como ya han hecho muchas empresas y han hecho otros Estados en la Comisión TAXE. Estoy seguro de que el Gobierno de Panamá querrá colaborar con nosotros.
               

                  No podemos permitir que tanto despachos de abogados como Estados utilicen como modelo de negocio la ingeniería fiscal para vivir a expensas de otros Estados. Lo ha definido bien el Comisario: eso es sinceramente robar.
               

Gianni Pittella,
a nome del gruppo S&D
. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, miliardi di euro sottratti alle casse pubbliche, denaro spesso riciclato, frutto di traffici illeciti, dietro il quale si nasconde la mafia, di questo si tratta e questa è la faccia peggiore del nostro capitalismo finanziario, quello corrotto e infettato dal malaffare.
               

                  Perciò dico a nome dei Socialisti e democratici, ‘tolleranza zero’ contro gli evasori, ‘tolleranza zero’ contro i paradisi fiscali ed è per questa ragione che noi vogliamo la creazione di una commissione d'inchiesta, qui nel Parlamento europeo, perché tutte le forze siano messe in campo per spazzare l'evasione e non ci sia nessuna timidezza.
               

                  Vogliamo anche una conferenza internazionale, un consesso globale che possa occuparsi di lotta all'evasione; e poi ci sono i provvedimenti che ha richiamato il Commissario Moscovici. Questo punto era un punto centrale dell'accordo di governo per il quale noi Socialisti abbiamo votato la Commissione Juncker e mi fa piacere constatare la determinazione e la tenacia che sta animando l'azione della Commissione Juncker e del Commissario Moscovici.
               

                  E tuttavia, io vi chiedo di andare oltre, di avere maggiore coraggio anche sul country-by-country reporting, bisogna estenderlo a tutti i paesi del mondo. Non si può limitare, c'è uno sforzo positivo che raccogliamo con soddisfazione, ma bisogna andare oltre, bisogna avere più coraggio di fronte ad un cancro così malefico, al pericolo di un cancro così malefico.
               

                  Chiediamo inoltre alla Commissione europea un impegno di introdurre uno statuto per gli informatori. Il rapporto sui trade secrets è un primo passo in questa direzione ma vogliamo un chiaro impegno politico in questo senso. Serve poi un'armonizzazione della base fiscale dell'imposta sulle società. Vogliamo una black list dei paradisi fiscali e sanzioni per quelle società che aiutano ad evadere. Spazzare via l'evasione fiscale deve essere la priorità di questo mandato della Commissione e del Parlamento europeo.
               

(L'oratore accetta di rispondere a una domanda ‘cartellino blu’ (articolo 162, paragrafo 8, del regolamento))


David Casa (PPE),
mistoqsija karta blu
. – Nirrispetta ħafna lill-Onorevoli Pittella - naf li huwa politiku onest u integru, u naqbel miegħu meta qed jgħid li għandu jkollna tolleranza żero għal dawk kollha involuti f'dan l-iskandlu. Però nixtieq inkun naf is-Sur Pittella issa kif ħa jgħaddi mill-kliem għall-fatti. Għandek gvern wieħed involut ta' pajjiż Ewropew fl-Unjoni Ewropea. Għandek Ministru ta' gvern Ewropew u għandek ix-Chef de Cabinet ta' Prim Ministru ta' pajjiż Ewropew. Naf li dawn, u hu jaf ukoll, ġejjin minn partit soċjalista, però għandna nkunu, f'dan il-Parlament, mhux iktar inħarsu lejn il-partiti, imma lejn dak li hu sewwa, lejn dak li jagħmel ġieħ liċ-ċittadini Ewropej.
               

Gianni Pittella (S&D),
Risposta a una domanda ‘cartellino blu’
                     
. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, io non faccio discriminazioni e non faccio sconti. Non ho parlato di Cañete. Il problema non è strumentalizzare queste questioni a fini politici ma fare chiarezza, la si faccia ovunque. La mia posizione è che la chiarezza debba essere fatta ovunque.
               

Bernd Lucke,
im Namen der ECR-Fraktion
. – Herr Präsident, meine Damen und Herren! Wir haben hier einen großen Skandal – gar keine Frage. Die Panama Papers haben das ans Licht gebracht, was allerdings die Spatzen schon seit langer Zeit von den Dächern gepfiffen haben. Und da muss man doch einmal fragen, warum man nicht vorher bereits tätig geworden ist. Es ist doch so: Wenn ein Topf ein Loch hat und das Wasser rinnt heraus, dann ist das zwar sehr unanständig von dem Wasser, aber man muss fragen, wer den ungeeigneten Topf eigentlich ausgewählt hat. Und so muss man fragen, wie es kommt, dass das Steuerrecht denn diese vielen Möglichkeiten überhaupt hat schaffen können, dass Steuervermeidung und Steuerhinterziehung und Geldwäsche in so großem Umfang betrieben werden konnten. Und man muss fragen, warum das denn den Finanzbehörden nicht aufgefallen ist oder ob es nicht den Finanzbehörden seit langer Zeit bekannt gewesen ist in allen Ländern, dass diese Art von Steuervermeidung und —hinterziehung und Geldwäsche betrieben wird, und ob sie es nicht möglicherweise längst gemeldet haben an die Finanzministerien und diese an die Minister. Und dann muss man fragen, warum die Minister denn nicht tätig geworden sind. Hier ist doch ein großes Politikversagen zu beobachten. Die Regierungen haben seit langer Zeit gewusst – und jeder in allen Ländern der Europäischen Union hat es gewusst –, dass diese Art von Steuerflucht stattfindet. Und nichts ist geschehen. Das, meine Damen und Herren, ist der eigentliche Skandal.
               

Sylvie Goulard,
au nom du groupe ALDE
. – Monsieur le Président, Monsieur le Commissaire, je suis contente de voir que la présidence néerlandaise nous envoie le ministre de la défense. On va attaquer l'évasion fiscale avec des moyens militaires, c'est peut-être une bonne chose. Je salue sa présence!
               

                  Beaucoup plus sérieusement, c'est un sujet sur lequel, pour le groupe libéral, il ne fait aucun doute qu'il y a une action à mener à deux niveaux. Il y a d'abord une action d'enquête, et je crois que nous sommes en tout cas favorables, comme d'autres groupes dans cet hémicycle, au fait d'essayer d'approfondir le travail qui a été fait par les journalistes et auquel M. Moscovici a rendu hommage. Il y a donc l'aspect qui consiste à mieux comprendre ce qui s'est passé, à vérifier si l'on a vraiment l'ensemble des informations. Il s'agit là d'un travail d'enquête, qui porte, d'ailleurs, à la fois sur des entreprises et, pour la première fois, sur des personnes privées également.
               

                  Deuxièmement, je crois qu'il est très important aussi que la commission économique et monétaire consacre aux questions fiscales – je dis bien ‘fiscales’, l'équivalent de tax en anglais; j'insiste parce que c'est souvent traduit de manière bizarre – l'intérêt qu'elles méritent. Cela a été dit, il y a des textes à adopter dans un certain nombre de domaines, et nous saluons les nouvelles propositions, notamment au sujet de la communication d'information, à savoir le travail qui a été adopté par la commission aujourd'hui.
               

                  Ensuite, il y a un autre niveau, qui a été évoqué par M. Pittella, c'est-à-dire l'important volet pénal, avec le blanchiment d'argent sale. Pour cela, nous avons besoin d'autres commissions, à savoir LIBE ou JURI. Donc, je crois que ce Parlement doit se mobiliser par-delà les compétences.
               

                  En tout cas, il ne faut pas se contenter de mettre des choses sur le papier. Les questions de la mise en œuvre, du contrôle et des sanctions éventuelles contre les personnes qui ne respectent pas les règles devraient, à mon sens, être approfondies, notamment au niveau mondial.
               

                  Nous avons voté ce matin mon rapport, un petit rapport d'initiative sur notre rôle dans les enceintes globales. Je pense que l'une des valeurs ajoutées de l'Union européenne, cela doit être de se battre pour la mise en œuvre et pour les sanctions. Nous, nous sommes un ordre de droit, et il faut que cela se répande au niveau mondial.
               

                  Encore une fois, nous serons à votre disposition, la présidence et la Commission, pour vous aider. C'est un sujet sérieux et qui, malheureusement, n'est pas près de disparaître de nos écrans radars.
               

Fabio De Masi,
im Namen der GUE/NGL-Fraktion
. – Herr Präsident! Bei Panama Leaks geht es um organisierte Kriminalität der Reichen und Mächtigen. Mossack Fonseca hat im Auftrag von Deutscher Bank und Co. schmutziges Geld gewaschen und den Steuerdieben geholfen. Die Banken des Islamischen Staates dürfen weiter das internationale SWIFT-System nutzen. Mit schmutzigem Geld werden daher auch die Morde in Paris und Brüssel finanziert.
               

                  Was für eine feine Gesellschaft auf der Panama-Liste: russische Zuhälter, der ukrainische Oligarch und Präsident Poroschenko, der britische Premier Cameron, die FIFA natürlich, die Ehefrau des EU-Kommissars Cañete und auch der Front National.
               

                  Ich habe meinen Namen auf meinem Briefkasten stehen. Die Mehrheit der Bevölkerung versteuert jeden hart erarbeiteten Cent. Wahr ist: Wenn wenige Superreiche ein immer größeres Stück vom Kuchen wollen, müssen sie es den anderen wegnehmen. Das nennt man ganz gewöhnlichen Diebstahl.
               

                  Die Debatte über Panama offenbart doch Heuchelei: Deutschland – im Schattenfinanzindex fünf Plätze vor Panama – sperrt sich gegen ein öffentliches Register für die Inhaber von Briefkastenfirmen. Banken haben in Deutschland bei Geldwäsche nichts zu befürchten. Mit der vierten EU-Geldwäscherichtlinie sollen Scheindirektoren von Briefkastenfirmen legalisiert werden. Cameron machte sich für eine Ausnahme von Offshore-Trusts stark und parkte dort Geld. Die Niederlande besteuern Finanzflüsse in Steueroasen nicht. Und die USA haben Delaware und boykottieren den Informationsaustausch. Kommen die jetzt alle auf die schwarze Liste der EU?
               

                  Die USA haben mit der Schweiz und Liechtenstein vorgemacht, wie es geht: Wir brauchen Quellensteuern auf Finanzflüsse in Steueroasen. Wir brauchen ein Strafrecht für Unternehmen. Banken, die bei Steuerhinterziehung helfen, muss die Lizenz entzogen werden. Wir brauchen ein öffentliches Register über die wahren Eigentümer von Briefkastenfirmen, ein Vermögensregister und eine Vermögensabgabe. Und wir brauchen eine Konzernberichterstattung für jedes Land statt des Basars um schwarze Listen.
               

                  Meine Fraktion fordert einen permanenten Untersuchungsausschuss zu Steueroasen, der hätte die Mehrheit in diesem Haus. Und auch der verehrte Kollege Pittella hätte schon nach LuxLeaks vor der eigenen Tür kehren sollen.
               

                  Schon Jesus wusste: Eher wird ein Kamel durch ein Nadelöhr gehen, als dass ein Reicher ins Paradies geht. Der arme Jesus konnte nicht wissen, dass es dafür Steuerparadiese gibt. Trocknen Sie die Steuerparadiese in und außerhalb der EU endlich aus, anstatt hier weiter Sonntagsreden zu halten!
               

Philippe Lamberts,
au nom du groupe Verts/ALE
. – Monsieur le Président, chers collègues, chez nos concitoyens, le sentiment que nos démocraties ne fonctionnent plus qu'au profit d'une minorité est en train de croître, et je voudrais attirer notre attention à tous sur le fait que, dix jours après le scandale des Panama papers, l'adoption après-demain d'une directive qui, sous prétexte de protéger les secrets d'affaires, rendra le travail des journalistes et des lanceurs d'alerte qui ont créé Panama Leaks plus compliqué est une insulte au bon sens et à la démocratie.
               

                  J'ajoute à l'intention de la Commission européenne et, en particulier, du commissaire Moscovici – notre précédent échange ici était plutôt sur un ton humoristique et léger – que je n'ai plus du tout le cœur à rire. Je suis plutôt exaspéré, Monsieur Moscovici. Cela fait trois ans qu'Offshore Leaks a été révélé, cela fait un an et demi que LuxLeaks a été révélé, cela fait seize mois que l'obligation de reporting pays par pays est imposée à toutes les banques qui opèrent en Europe, sans distinction de pays et, depuis tout ce temps, la Commission européenne joue la montre.
               

                  Vous ne voulez pas d'un reporting pays par pays qui s'adresse à toutes les entreprises et pour tous les pays. Vous n'en voulez pas! Je suis désolé, il n'y a aucun argument – je dis bien, Monsieur, et je vous regarde dans les yeux, il n'y a aucun argument qui tienne pour limiter le reporting pays par pays à certaines entreprises et à certains pays. Vous n'avez aucun argument! Une PME qui opère entre la Belgique et la France sait combien d'employés elle a en Belgique et en France, combien de taxes elle paie en Belgique et en France et quels chiffres d'affaires et profits elle fait en Belgique et en France. N'allez pas me dire qu'elle ne dispose pas de ces données car, si c'était le cas, il s'agirait d'entreprises bien mal gérées.
               

                  Par conséquent, même une petite entreprise transnationale dispose de ces données. Et il n'y a aucun pays auquel nous ne pourrions pas l'imposer, que nous ne pourrions pas englober. Nous l'avons imposé aux banques et donc, si vous ne le faites pas, c'est que vous jouez la montre, mais au profit de qui? Il y a un seul stakeholder qui s'oppose à cette mesure, et il a fait son communiqué de presse aujourd'hui. C'est Businesseurope, qui représente le MEDEF, la FEB et toutes les fédérations d'entreprises. Il n'en veut pas parce qu'il sait très bien que la transparence lui coûtera non pas en termes de compétitivité, mais en termes de réputation. Vous défendez leur mauvaise réputation. Je le regrette.
               

Steven Woolfe,
on behalf of the EFDD Group
. – Mr President, on the release of the Panama Papers, we have once again seen the usual outcry from politicians saying the rich are not paying their fair share of tax – like Mr Moscovici here in his speech before us today: he wants to make the rich pay their fair share. Well, Mr Moscovici, you are one of those rich: you earn over EUR 20 000 a month; you have a residence allowance of EUR 3 000 a month; a EUR 600-a-month expense allowance; a pension people would only dream of – EUR 300 000 a year. You said tax transparency should apply to everyone. Therefore I say to you: will you agree that you and all your other Commissioners should put your tax accounts online so that the public can see the tax transparency of the Commissioners?
You also said that you want to crack down on tax havens. Well, I agree with you. So, therefore, will you crack down on Europe's biggest tax haven – that of Brussels? Whilst the people of Belgium and across Europe pay tax rates of 30, 40 or 50% you, EU Commissioners, civil servants and EU staff can pay as little as 8%. Whilst we have youth unemployment across many countries of 30 and 40% or even more, you are enjoying the luxury of high salaries and low taxation. And will the EU MEPs pay themselves at the same levels of tax as in their own countries? The biggest scandal of all is that whilst the people pay their tax, the Eurocrats pay virtually nothing. There is the scandal.

Elnökváltás: GÁLL–PELCZ ILDIKÓ


alelnök


Bernard Monot,
au nom du groupe ENF
. – Monsieur le Président, Monsieur le Commissaire, face à ce nouveau scandale fiscal des Panama papers, qui n'est d'ailleurs pas un scoop, le Front national rappelle sa détermination politique et éthique.
                  

                     En effet, depuis le début de la mandature, nous avons voté tous les textes européens de lutte contre la fraude et contre l'évasion et l'optimisation fiscales. Je vous invite à le vérifier.
                  

                     Contrairement à M. Juncker, nous refusons le double langage et l'hypocrisie de certains gouvernements. Les impôts qui échappent aux États et à leurs systèmes sociaux doivent être compensés par les citoyens, alors que les déficits publics que vous supervisez, Monsieur Moscovici, sont au plus haut. Cette iniquité fiscale est un crime économique contre les peuples. Il faut condamner les multinationales qui ont recours à ces systèmes d'évasion fiscale, notamment les entreprises américaines Google, Apple, Facebook, Starbucks, etc., dont le sport favori est d'escamoter le paiement de l'impôt sur les sociétés en Europe par des montages contestés.
                  

                     Mais il faut également dénoncer la responsabilité des avocats des multinationales, leurs conseils, les ‘Big Four’, notamment PriceWaterhouse, leurs comptables et certaines banques, telles qu'HSBC, UBS, etc.
                  

                     Au-delà de la simple condamnation de principe de la fraude, les États-Unis sont les grands absents de l'enquête du consortium international des journalistes d'investigation. Pas de révélations sur les paradis fiscaux américains, tels que le Nevada, etc. Aucune personnalité nord-américaine, aucune grande banque de Wall Street, aucun fonds spéculatif, lorsque l'on sait que les bailleurs de fonds qui financent le consortium sont les fondations Ford, Carnegie, Rockefeller, Kellogg's et un certain Soros, on comprend mieux: dis-moi d'où viennent les fuites, et je te dirai à qui cela profite.
                  

                     Dans la guerre économique mondiale actuelle, ces Panama papers ont un but inavouable, c'est-à-dire de dénoncer des personnalités non-américaines, mais attention à ce petit jeu d'un document compromettant […]
                  

(Le Président retire la parole à l'orateur)


(L'orateur accepte de répondre à une question ‘carton bleu’ (article 162, paragraphe 8, du règlement))


Jérôme Lavrilleux (PPE),
question ‘carton bleu’
                        
. – Madame la Présidente, je m'étonne qu'en un peu plus de deux minutes trente, notre collègue du groupe ENF n'ait pas trouvé le temps d'évoquer, en ce qui concerne le scandale des Panama papers, le fait que le nom du fondateur du Front national ait été cité pour un compte au Panama, tout comme celui de la principale société chargée de la communication des campagnes électorales du Front national. Je pense qu'il parlait de l'arroseur arrosé, c'était un début d'autocritique de sa part.
                  

Bernard Monot (ENF),
réponse ‘carton bleu’
                        
. – Vous êtes bien placé pour parler, n'est-ce pas? C'est ça, sauf que le Front national n'a rien à voir, de près ou de loin, avec ces affaires de paradis fiscal.
                  

                     Moi, je parle du Front national, d'accord? Les deux personnes auxquelles vous faites référence ont d'ailleurs fait apparaître qu'elles n'avaient rien à voir avec ça… D'accord? Il y a une transparence, tout a été déclaré; en ce qui concerne M. Le Pen, il n'a rien à voir avec ça, d'accord? Donc c'est une diffamation et une calomnie, vous vous appuyez derrière votre … comment dire…?
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI). – Κυρία Πρόεδρε, οι πρόσφατες αποκαλύψεις σχετικά με τις υπεράκτιες εταιρείες στον Παναμά απλά επιβεβαίωσαν τα όσα ήδη γνωρίζαμε ή έστω υποψιαζόμασταν. Η πολιτική τάξη της Ευρώπης ακολουθεί κατά πόδας το παράδειγμα των διεφθαρμένων επιχειρηματιών. Πολλοί εκπρόσωποι και των δύο αυτών τάξεων θεωρούν πως είναι υπεράνω του νόμου, την ίδια στιγμή που επιβάλλουν στους πολίτες μέτρα άγριας λιτότητας και εμφανίζονται ως σταυροφόροι ενάντια στη φοροδιαφυγή. Πόσα από αυτά τα χρήματα έχουν φορολογηθεί; Πόσα προέρχονται από παράνομες δραστηριότητες και πόσα είναι νόμιμα;
                  

                     Υπάρχει σοβαρότατο ηθικό ζήτημα και πρέπει όσοι εμπλέκονται σε αυτή την υπόθεση να λογοδοτήσουν και να αναλάβουν τις βαρύτατες ευθύνες τους. Θα πρέπει να αναλάβουμε δράση για την ανακάλυψη όλων όσων διατηρούν λογαριασμούς σε υπεράκτιες εταιρείες, καθώς τα ονόματα που έχουν διαρρεύσει είναι ένα ελάχιστο κλάσμα μπροστά στο συνολικό αριθμό. Το σημαντικότερο, όμως, είναι να πάρουμε μέτρα τα οποία θα αποτρέψουν την επανάληψη του φαινομένου. Οι υπεράκτιες εταιρείες δεν εξυπηρετούν κανέναν άλλο σκοπό, πέρα από το να διευκολύνουν τους έχοντες ώστε να αποφεύγουν τα βάρη που τους αναλογούν. Πρέπει να επανεξετάσουμε το καθεστώς τους σε ολόκληρη την Ευρώπη. Εξυπηρετεί πράγματι την κοινωνία η ύπαρξή τους; Υπάρχει έστω μία αληθοφανής δικαιολογία για τη λειτουργία τους;
                  

                     Επειδή η απάντηση είναι πως στην ουσία δεν υπάρχει καμία, πρέπει να κινηθούμε στην κατεύθυνση της πλήρους απαγόρευσης δραστηριοποίησης υπεράκτιων εταιρειών. Οποιαδήποτε εταιρεία επιθυμεί να δραστηριοποιηθεί στην Ευρώπη θα πρέπει να αποκτά φορολογική έδρα εντός της Ένωσης. Φυσικά, εταιρείες φαντάσματα χωρίς κανένα αντικείμενο λειτουργίας, δεν θα πρέπει να συνεχίσουν να υπάρχουν. Όμως, φοβάμαι πως δεν υπάρχει πολιτική βούληση για τέτοιου είδους μέτρα, γιατί πιθανότατα, όπως αποκαλύφθηκε πρόσφατα, μεγάλο μέρος των εταιρειών αυτών ανήκει σε πολιτικούς.
                  

(Ο ομιλητής δέχεται να απαντήσει σε ερώτηση με γαλάζια κάρτα (άρθρο 162 παράγραφος 8 του Κανονισμού))


Janusz Korwin-Mikke (NI),
pytanie zadane przez podniesienie niebieskiej kartki
. – Chciałbym zapytać, czy nie uważa Pan, że jeżeli Bank Europejski okrada Europejczyków na osiemdziesiąt miliardów miesięcznie, drukując pieniądze bez pokrycia, to może działalność tych ludzi polega na tym, jak Robin Hood, że odkradają te pieniądze z powrotem.
                  

Λάμπρος Φουντούλης (NI),
απάντηση σε ερώτηση με ‘γαλάζια κάρτα’
                        
. – Συμφωνώ απόλυτα μαζί σας. Η Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα καταληστεύει τους Ευρωπαίους πολίτες και παράλληλα, όπως αποδείχτηκε από τα Panama Papers, πολιτικοί έχουν τοποθετήσει πάρα πολλά μαύρα χρήματα σε αυτές τις υπεράκτιες εταιρείες.
                  

Luděk Niedermayer (PPE). – Madam President, I believe that the Panama Papers scandal confirms the need to take bold and efficient action to improve the firmness and efficiency of taxation. The reasons lie not only in the money that should be collected under the budget, but also in the credibility of the government and fairness on the market. It should also be noted that there are some differences between the Panama Papers and LuxLeaks. First of all, with the Panama Papers we are mostly dealing with individuals and not with firms. I believe that with the Panama Papers we are looking more at tax evasion and not so much at tax avoidance, and the sources of the money in the Panama accounts are probably not always that clean.
Also it should be noted that many cases in the Panama Papers are a little bit older. I am saying that because the big difference is that in the area of tax manipulation as described in the Panama Papers, many actions have been taken over the last few years. I am talking especially about the automatic exchange of information and the improvement of anti-money laundering.
So that is why I would like to call on the Commission to make a review to ascertain if the measures adopted are sufficient, and eventually what are the holes, the missing elements in the regulation that deal with the problems described in the Panama Papers. Also I would like to encourage the Commission to continue with its tax agenda, especially in the area of corporate taxation and the improvement of VAT collection. It has my full support.

Elisa Ferreira (S&D). – Senhora Presidente, as revelações dos papéis do Panamá impõem, antes de mais, o reconhecimento público do trabalho extraordinário do consórcio internacional de jornalistas de investigação e também do trabalho dos lançadores de alerta que lhes fornecem os dados. Recorde-se que Antoine Deltour, um dos lançadores de alerta do Luxleaks, vai ser julgado este mês por violação do segredo profissional e comercial, e daí que, juntando-me e associando-me à Comissão Europeia, ao Senhor Comissário, neste elogio, eu gostaria de ver acelerado também, na sua lista, o estatuto europeu de proteção de apoio jurídico para estes cidadãos, como foi recomendado na TAXE.
                  

                     Uma segunda nota sobre a dimensão deste icebergue dos papéis do Panamá: ele obriga a que, definitivamente, a União Europeia avance para uma definição clara do que são os paraísos fiscais, com critérios objetivos e transparentes e uma lista de sanções a quem opere com eles. Eu olho para a Comissão Europeia, não para a criticar, antes para a elogiar e estimular, mas gostaria de ter um compromisso do Conselho, se possível ainda mais firme, de que o bloqueamento que o Conselho tem feito à agenda em matéria fiscal está, neste momento, reduzido a zero perante o escândalo que é a situação de apatia da União Europeia relativamente à matéria fiscal. Muito obrigada.
                  

Sander Loones (ECR). – Keihard, zo moeten we de Panama-schandalen aanpakken, keihard! Sommigen willen gewoon niet bijdragen. Zij ontlopen de fiscus, terwijl de gewone man in de straat torenhoge belastingen moet betalen. Dat kan inderdaad niet! Dat moeten wij bestrijden, dat doen we met meer transparantie en met meer samenwerking tussen de belastingdiensten. En als in dit Parlement de wens bestaat om een enquêtecommissie in te stellen, dan zal de N-VA die wens steunen.
                  

                     Samenwerking, transparantie en dus niet steeds hogere belastingen, want dat lijkt soms de droom te zijn van velen hier in dit Parlement, altijd maar hogere belastingen, terwijl de realiteit is dat zeker zelfstandigen meer dan driekwart van hun inkomen aan de overheid moeten afstaan. Zelfs daar komt de regering niet mee toe en worden schulden opgestapeld. Zelfs dan volstaat dat nog niet en rekenen wij bijvoorbeeld op de Europese Centrale Bank om geld bij te drukken, waardoor wij opnieuw worden gepakt: hogere belastingen, geen rente meer op ons spaargeld. Collega's, alles hangt samen!
                  

                     Als wij de belastingen willen laten dalen, zal iedereen zijn eerlijke deel moeten betalen. Ook zij die nu liever onder een palmboom in Panama liggen!
                  

Michael Theurer (ALDE). – Frau Präsidentin, Herr Kommissar, liebe Kolleginnen und Kollegen! Das Panama-Datenleck ist das größte der Geschichte mit 11,5 Millionen Dokumenten, und es bringt einen verheerenden Zustand ans Tageslicht. Ja – man wusste von Steueroasen, aber die Dimension ist doch immens, und vor allen Dingen sind Personen der globalen Elite betroffen, nicht nur aus der Geschäftswelt, Sportler, bekannte Künstler, Schauspieler, Regisseure und auch Politiker.
                  

                     Und wenn da bei den Bürgerinnen und Bürgern der Eindruck entsteht, dass deshalb in der Politik nicht entschieden Front gemacht wird gegen diese Steuervermeidungsmodelle, weil Politiker beteiligt sind, dann untergräbt es die demokratische Legitimation. Deshalb gibt es ein überragendes Aufklärungsinteresse des Europäischen Parlaments im Auftrag der Bürgerinnen und Bürger.
                  

                     TAXE 1 hat bereits die Grundlage gelegt. Wir waren nicht blind gegenüber Steueroasen. Wir haben klare Maßnahmen gefordert. Wir haben die Kommission aufgefordert, eine Definition vorzulegen und ein Maßnahmenpaket. Einige Dinge sind jetzt präsentiert worden, aber das reicht noch nicht aus, und wir brauchen einen TAXE-Ausschuss, der wirklich investigative Kompetenzen bekommt.
                  

Marisa Matias (GUE/NGL). – Senhor Presidente, Senhor Comissário. Se os papéis do Panamá são uma gota no oceano, as propostas da Comissão são passinhos de bebé. Eu gostaria que aproveitássemos os papéis do Panamá para falar de nós e do problema de fundo, que é mesmo a existência de paraísos fiscais. Os paraísos fiscais são aquela coisa que ninguém gosta mas, na verdade, ninguém quer fazer nada para acabar com eles e se às multinacionais e às grandes fortunas se pode falar de otimização fiscal, aos trabalhadores e pequenas e médias empresas fala-se de fuga ao fisco. Não há vontade política na União Europeia, porque na União Europeia existem paraísos fiscais, existem países que são mesmo paraísos fiscais, a Holanda, o Luxemburgo, a Bélgica, enfim, a própria Madeira e, por isso, a União Europeia tem que ter vontade política porque é a maior detentora de paraísos fiscais a nível mundial e esse é verdadeiramente o problema de fundo, Senhor Moscovici. A manutenção de paraísos fiscais no espaço europeu envia aos cidadãos uma mensagem muito clara: aqueles que fogem a impostos com cem euros, são criminosos, quem foge com cem milhões de euros, são empreendedores. Isso não é, seguramente, uma matéria de justiça fiscal.
                  

Sven Giegold (Verts/ALE). – Madam President, I think it is important when we view this scandal to see that it is not mainly a tax scandal, it is a money laundering scandal which has tax consequences. Most of the activities which have been uncovered are already in violation, as far as Europe is concerned, of existing money laundering law which has been in place since 2005. Therefore we have to be serious about implementing existing legislation.
I have been informed by a whistle-blower that he has been in touch with the Commission for years to insist that existing money laundering legislation is not being implemented in reality. Therefore it is legitimate that this Parliament looks into why Member States do not implement European law and why the Commission is not insisting enough that law is really arriving on the ground of the Member States.
I therefore plead to the Commission to immediately launch infringement procedures against Member States in order to make sure that existing legislation is enforced. This Parliament needs to set up an investigative committee to look into this lack of implementation.
Lastly, it is important if we launch a new committee now that we do not shelve the work we have done in TAXE but that we realise what we have done there, because citizens will not accept that we jump from scandal to scandal and finish nothing – that is not acceptable.

Barbara Kappel (ENF). – Frau Präsidentin, Frau Ministerin, Herr Kommissar! Laut einer OECD-Studie gehen den nationalen Haushalten jährlich bis zu 210 Milliarden Euro durch aggressive Steuerplanung multinationaler Unternehmen verloren. Das sind 10 % der Steuerleistung dieser Unternehmen. Diese Zahl macht deutlich, dass die Bekämpfung aggressiver Steuerplanung oberste Priorität hat. Wer das noch nicht erkannt hat – spätestens nach den Panama Papers ist es offenkundig: Ziel all dieser Maßnahmen muss es sein: Gewinne sollen dort versteuert werden, wo die wirtschaftliche Tätigkeit erfolgt.
                  

                     Die UN-OECD-Initiative BEPS ist eine wichtige Initiative, dieses globalen Problems der Steuerflucht auch global Herr zu werden. Der 15-Punkte-Aktionsplan sieht eine internationale Abstimmung bei der Besteuerung von Unternehmenseinkünften, das Schließen von Finanzschlupflöchern und die Erhöhung der Transparenz vor. 96 Länder haben sich bereits verpflichtet, den automatischen Informationsaustausch über Finanzkonten durchzuführen. Panama tut dies nicht, auch die USA nicht, die mehr und mehr Steuerparadies Nummer eins werden. Delaware – diese Provinz – hat mehr Briefkastenfirmen als Einwohner, und in North Dakota, in South Dakota und in Nevada wird Geld im großen Stil hinterzogen, nämlich an der Steuer vorbeigeschleust. Einfach eine E-Mail-Adresse, und eine Firmengründung ist da.
                  

                     Das Maßnahmenpaket der Kommission vom Jänner dieses Jahres ist ein wichtiger Beitrag, ebenso die aktuellen Berichte im ECON-Ausschuss für mehr Transparenz und zur Bekämpfung von Steuervermeidung. Das country-by-country-reporting für Unternehmen, die mehr als 750 Millionen Euro Jahresumsatz haben, und ein Transparenzregister werden sicherlich zur Transparenz beitragen. Ecofin hat sich bereits verpflichtet, dies umzusetzen. Das reicht aber nicht. Ein globales Problem braucht eine weltweite Vernetzung der Transparenzregister, ein weltweites Register der wirtschaftlich Berechtigten, Vereinheitlichung der schwarzen Liste über Steueroasen und eine Verschärfung der Verjährungsfristen.
                  

David Casa (PPE). – L-Unjoni Ewropea rnexxielha tagħmel kisbiet importanti fil-ġlieda kontra l-ħasil ta' flus u fiż-żieda tat-trasparenza fiskali. Però l-Panama Papers urewna li dawk li jkollhom intenzjonijiet li jqarrqu u biżżejjed poter f'idejhom, jistgħu jinfluwenzaw u jduru mal-liġijiet u mar-regoli. Qed nirreferi naturalment għall-ħabi ta' fondi permezz ta' strutturi komplessi.
                  

                     Malta għandha industrija tas-servizzi finanzjarji li hi waħda soda, u li tikkonforma mal-ogħla standards regolatorji. Għandna ġurisdizzjoni li ngawdu l-ogħla reputazzjoni għas-servizzi finanzjarji, b'leġiżlazzjoni stretta u b'sorveljanza regolatorja effettiva ferm.
                  

                     Azzjonijiet ta' klikka żgħira, però, ta' nies fil-poter li kellhom jirrikorru għal servizzi ġewwa l-Panama mhumiex xhieda ta' dan li qiegħed ngħid. Il-persuni involuti mhumiex Malta, għeżież kollegi, u ma jirriflettux il-bżulija, id-dixxiplina u l-karattru onest u korrett tal-poplu Malti. Il-poplu Malti, flimkien magħkom, flimkien mal-maġġoranza ta' din il-Kamra, huwa ekwivoku u qed jgħid illi l-atti ta' korruzzjoni u leġiżlazzjoni laxka huma kompletament inaċċettabbli u mhux se jkunu tollerati.
                  

                     U allura, jiena nixtieq naqbel ma' Membri Parlamentari li ġejjin min-naħa l-oħra ta' din il-Kamra, li huma Maltin bħali, illi jħeġġu lil min għandu jieħu deċiżjoni f'pajjiżi biex jeħodha kemm jista' jkun malajr biex ma tibqax issir ħsara lil Malta, li hija Malta onesta u Malta konformi mar-regoli Ewropej.
                  

(Il-Kelliem aċċetta li jwieġeb mistoqsija ‘karta blu’ (skont l-Artikolu 162(8) tar-Regoli ta' Proċedura))


Eduard Kukan (PPE),
blue-card question
. – A simple and direct question to our distinguished colleague, Mr Casa. Can you confirm that there will be a vote of no-confidence in the Maltese Government precisely because of the Panama Papers? I would like a direct answer, please.

David Casa (PPE),
tweġiba karta blu
. – Iva Sinjura President, nikkonferma li l-oppożizzjoni talbet vot ta' sfiduċja fil-gvern. M'aħniex interessati f'elezzjoni ġdida, m'aħniex interessati li nidħlu fil-gvern - għalissa (il-gvern fadallu sentejn), imma naħseb li l-Prim Ministru, il-Ministru responsabbli tiegħu f'dan l-iskandlu għandhom jirriżenjaw.
                  

                     Però, saret ukoll dimostrazzjoni li għaliha attendew eluf kbar ta' Maltin li ġejjin minn kull naħa tal-lenti politika Maltija. U sfortunatament bħalissa, Sinjura President, qed isir attakk orkestrat kontra individwi li attendew għal din il-protesta, individwi li huma nies serji, li huma nies onesti, li jagħmlu ħafna ġid għal Malta. U dan huwa ta' skandlu ieħor, li jkollok gvern li jħalli li jsir attakk fuq dawn il-persuni.
                  

Peter Simon (S&D). – Frau Präsidentin, liebe Kolleginnen und Kollegen! Wir haben im letzten Jahr in Europa im Bereich Steuern mehr auf den Weg gebracht, als in vielen Jahren zuvor möglich war, und dies nur, weil wir im Zusammenspiel von Whistleblowern, von Presse, von Europäischer Kommission, aber insbesondere auch diesem Haus mit seinem Sonderermittlungsausschuss TAXE und seinem Fortführungs-Sonderermittlungsausschuss TAXE 2 hier den notwendigen öffentlichen Druck aufgebaut haben.
                  

                     Wenn wir jetzt durch die herausstechende Rechercheleistung der Süddeutschen Zeitung mit Panama Papers eine neue Dimension erreichen, bei der nicht nur Unternehmen benannt sind, bei der auch Einzelpersonen, Verbände benannt sind, müssen wir als Parlament eine entsprechende Antwort finden, um diesen Druck aufrechtzuerhalten. Es ist an der Zeit, dass wir einen Untersuchungsausschuss einrichten, der uns hier die notwendigen Instrumente in die Hand gibt, gemeinsam mit der Kommission über lange Zeit den Druck auf Mitgliedstaaten zu entfalten, dass sie deutlich geschmeidiger werden, deutlich eher willens sind, hier die notwendige Gesetzgebung mit uns gemeinsam auf den Weg zu bringen, um weitere immer noch vorhandene Löcher zu schließen.
                  

Pirkko Ruohonen-Lerner (ECR). – Arvoisa puhemies: SwissLeaks, LuxLeaks ja nyt Panaman paperit. Kuinka monta uutta tietovuotoa me vielä tarvitsemme, että veronkierto saadaan loppumaan? Voin vastata: emme yhtään. Tietoa on jo nyt riittävästi ja tahtoa, sitäkin on yli puolue- ja valtionrajojen. Nyt on aika toimia.
                  

                     Mitä sitten tehdä? Selvää on, että globaalit ongelmat vaativat globaaleja ratkaisuja. EU ei yksin pysty estämään veronkiertoa. Tämän vuoksi tarvitsemmekin maailmanlaajuista, kattavaa läpinäkyvyyttä, kuten Saksan valtiovarainministeri Schäuble on vastikään esittänyt.
                  

                     Täytyy muistaa, että jos emme onnistu estämään veronkiertoa, seuraukset eivät ole ainoastaan taloudellisia. Tieto siitä, että rikkaat ja etuoikeutetut pelaavat eri säännöillä kuin muut, murentaa yhteiskuntien moraalista perustaa. Oma linjani on selvä: verotiedot tulee julkistaa, niitä tulee vaihtaa ja veroparatiisit pitää saada mukaan tähän toimintaan tavalla tai toisella – jos ei hyvällä, niin pahalla.
                  

Miguel Viegas (GUE/NGL). – Este escândalo fiscal, mais um, vem alertar-nos para uma realidade que não é nova. Tivemos no passado o Luxleaks, o Swissleaks, o Offshore Leaks e temos agora o Panama Papers.
                  

                     Esta realidade não pode ser dissociada da emergência do paradigma neoliberal e da desregulamentação do sistema financeiro que começa a dominar a partir dos anos oitenta. Não pode ser dissociada da onda de privatizações das instituições financeiras públicas criadas no pós-guerra. Este escândalo não é um acidente de percurso. Trata-se de um fenómeno estrutural que exige medidas de fundo, como o fim dos paraísos fiscais, atacando igualmente o coração do sistema que reside na rede tentacular da banca e das instituições financeiras.
                  

                     Contem connosco para medidas firmes de combate à fraude e à evasão fiscal, colocando entraves às transferências de lucro e de capital para as regiões offshore. Impomos regras de transparência a todos os processos, incluindo o livre acesso a toda a informação fiscal. Não contem connosco para fingir o que é que está a ser feito para ficar tudo na mesma.
                  

Eva Joly (Verts/ALE). – Madame la Présidente, Monsieur le Commissaire, les révélations de la semaine dernière nous rappellent une chose: les règles anti-blanchiment ne sont pas respectées, ni par certaines très grandes banques et autres intermédiaires fiscalistes, ni par certains États membres et autorités nationales de contrôle qui ont laissé faire. Le blanchiment est un business.
                  

                     Le ras-le-bol des citoyens a atteint un paroxysme. Le double langage de nos gouvernants et la frilosité des propositions législatives ont miné la confiance. Le secret et le peu de moyens mis au service des enquêteurs fiscaux touchent nos démocraties en plein cœur.
                  

                     Nous avons le droit de savoir qui a triché et comment, et les responsables doivent en répondre devant la justice.
                  

                     C'est pour faire la lumière sur ce système de fraude à échelle industrielle que mon groupe a proposé de créer une commission d'enquête.
                  

                     Je remercie tous les collègues qui ont apporté leur soutien.
                  

                     Monsieur le Commissaire, nous ne laisserons pas les effets d'annonce se succéder sans que rien ne se passe, et nous ne comprenons pas pourquoi, alors que vous avez un boulevard devant vous et que vous auriez le soutien de l'opinion publique mondiale, vous ne nous proposez pas de véritable …
                  

(La Présidente retire la parole à l'oratrice)


Hugues Bayet (S&D). – Madame la Présidente, l'Histoire, comme une idiote, mécaniquement, se répète – c'est l'écrivain et diplomate français Paul Morand, Monsieur le commissaire, qui le constatait au siècle dernier, et c'est malheureusement ce qui me vient en tête quand je découvre l'excellent travail qui a été réalisé par le consortium de journalistes sur le dossier dit des Panama papers. Ces lanceurs d'alertes doivent, bien évidemment, être protégés, on l'a dit.
                  

                     C'est aussi ce qui me vient en tête quand je constate les tergiversations, les questionnements, les hésitations parfois au sein de cet hémicycle sur l'organisation ou non d'une commission d'enquête.
                  

                     C'est pourquoi je me réjouis que le groupe S&D ait pris, avec d'autres, ses responsabilités rapidement pour demander la création d'une commission d'enquête. J'espère que nous serons suivis et qu'une majorité se dégagera, car nous ne pouvons nous contenter d'une commission spéciale, comme celles qui ont été mises en place après le scandale LuxLeaks. En effet, très rapidement, vous le savez, les membres de cette commission ont été confrontés aux limites d'une commission spéciale. Il a même fallu menacer les multinationales de leur retirer l'accès au Parlement européen pour les obliger à se présenter devant nous et, quand elles l'ont fait, cela a été pour tenir un discours convenu et s'abstenir de répondre à nos questions. Cela ne nous a pas empêchés de formuler un grand nombre de propositions ambitieuses, mais qui n'ont malheureusement pas été suffisamment reprises par les 28 États membres – et vous l'avez souligné, Monsieur le commissaire.
                  

                     C'est pourquoi j'appelle vraiment à soutenir la mise en place de cette commission d'enquête: c'est le seul moyen d'enquêter de manière approfondie sur ce nouveau scandale pour délimiter les responsabilités et comprendre les mécanismes mis en place.
                  

                     Je demande aussi à ce qu'on élargisse le périmètre d'enquête, en s'intéressant également aux mécanismes qui permettent le blanchiment d'argent. Ces mécanismes financent le terrorisme international; on en a parlé au cours du débat précédent.
                  

                     Il est donc temps que les chefs d'État et de gouvernement comprennent que les citoyens ne doivent pas être les seuls à faire des efforts en cette période de crise. Il n'y a pas qu'eux qui doivent se serrer la ceinture; on sait qu'il y a de l'argent, on sait où il se trouve, il reste maintenant à avoir le courage d'aller le chercher.
                  

Monica Macovei (ECR). – Doamnă președintă, scandalul Panama Papers este fără precedent și este îngrozitor. Ne arată că trăim în lumi diferite, unii care sunt foarte bogați și care conduc lumea, practic ne conduc și pe noi, sunt între politicieni, și alții care muncesc pentru un trai decent și își plătesc taxele. Dar este bine că știm. Mulțumesc și jurnaliștilor de la RISE Project din România. Pierderile anuale generate de folosirea companiilor offshore și a paradisurilor fiscale sunt de circa un trilion de euro, așa cum a estimat comisarul pentru taxare.
                  

                     Acum întreb, un om cu un salariu decent pentru care muncește, poate să înțeleagă cifra asta: un trilion de euro? Nu, n-o va înțelege. Nici eu nu o înțeleg. Tot ce înțelegem este că există o caracatiță morală din care fac parte și aleșii noștri, cei care ne conduc, oameni de afaceri. Toți și-au bătut joc de noi, ne-au furat, au scos un trilion de euro din investiții și din consum, au adâncit și criza economică și au și omorât oameni: pe cei care s-au sinucis în timpul crizei financiare, cei care mor de foame și de frig, cei care mor pentru că nu au medicamente. Trebuie neapărat să confiscăm acești bani care provin din evaziune fiscală și spălare de bani. Dacă nu, să plecăm…
                  

(Președinta a întrerupt discursul vorbitorului.)


Miguel Urbán Crespo (GUE/NGL). – Señora Presidenta, Señorías, parece que lo que preocupa a las autoridades europeas no es la magnitud del fraude fiscal de los papeles de Panamá, sino que los nombres de los evasores se hagan públicos. Nombres entre los que se encuentran destacados políticos europeos, que se llenan la boca de patriotismo, pero que tienen su dinero fuera o lo sacan a través de familiares directos, como es el caso del propio Comisario Cañete, lo que compromete aún más la fiabilidad de la Comisión.
                  

                     Ya sabíamos que en Europa las grandes fortunas no necesitan acudir a Panamá para no pagar impuestos. Pueden coger un tren e ir a Luxemburgo, Suiza o Andorra. Otra cosa es descubrir que también pueden contar con la ayuda de los grandes bancos europeos, que han facilitado la evasión de sus clientes en colaboración con Mossack Fonseca. Qué coincidencia que la misma semana que debatimos las filtraciones de los papeles de Panamá se presenta una directiva que endurece el secreto comercial y deja desprotegidos a los filtradores justo ahora. Se confirma lo que llevamos mucho tiempo gritando en las plazas: ¡que esto no es una crisis, es una estafa!
                  

Molly Scott Cato (Verts/ALE). – Madam President, the debate on the Panama Papers has so far focused on corrupt politicians and downright criminals who have hidden their wealth or laundered money. But at the heart of this scandal are the British overseas territories, and they are crucial to the global network that facilitates tax avoidance. More of half of the companies that appear in the files – 113 000 in total – are registered in the British Virgin Islands. It is the relationship between these overseas territories and the City of London that facilitates tax avoidance by the wealthy.
David Cameron has sought to portray himself as the champion of tax transparency. Yet we have seen him personally intervene to water down provisions to control money laundering and to exclude the very sort of trusts that we now know he has benefited from. By enabling tax avoidance by the wealthy, the legal limbo-land of British overseas territories is depriving us of public revenue at the very time when the NHS is showing record debts and services to the disabled and vulnerable in my country are being slashed. So much for the slogan: ‘we are all in this together’.

Jeppe Kofod (S&D). – Madam President, how many papers give a rare insight into how a corrupt global elite keeps millions in offshore tax havens? They cast light on secret structures in Panama that could be used for tax dodging, money laundering, corruption and terrorist financing. And remember, this is only the tip of the iceberg. One law firm, Mossack Fonseca; one country, Panama – but there are many others out there. We know that at least 8% of private household assets are hidden away in tax havens and that corporate profits for many of the biggest multinationals on this planet are shifted to tax havens. What we see is billions in tax money escaping European shores while our citizens are struggling with economic and social crisis – billions in tax money that could be used for public services, health, education and jobs. It is a provocation to ordinary citizens who pay their fair taxes and it destroys jobs when SME tax burdens are 30% higher than those of multinational corporations. And fundamentally, these economic criminals and tax evaders are undermining justice and eliminating trust in our societies and economies.
Therefore we need effective rules about transparency and public country-by-country reporting, as is the case for the financial sector. We need to blacklist tax havens like Panama and the UK Virgin Islands. We need an easy way to identify beneficial ownership by public registration and end the secrecy around all types of entities, including trusts. And we need to end the global tax-dodging industry of tax advisers, banks, accounting firms and law firms like Mossack Fonseca when repeatedly and systematically engaging in tax dodging.

Jean-Luc Mélenchon (GUE/NGL). – Madame la Présidente, depuis 2001 et l'affaire Clearstream, il y a un scandale par an concernant la fraude fiscale et le trafic fiscal. La vérité, c'est que tout cela est installé dans le code génétique de l'Union européenne, qui favorise la fraude fiscale.
                  

                     L'article 163 interdit l'harmonisation fiscale, ce qui revient à encourager le moins-disant. L'article 63 facilite toutes les transactions et interdit qu'on y mette une limite entre pays. Voilà la raison pour laquelle, parce que ce système est légal, vous avez réussi à élire comme président de la Commission la personne qui était responsable d'un de ces scandales. Et, au bout de deux réunions de la session de la commission parlementaire, vous n'avez toujours rien trouvé. Mais, le 26 avril prochain, les deux lanceurs d'alerte qui ont révélé ce scandale, eux, vont être jugés. Ils risquent dix ans de prison et un million d'euros d'amende. Dans ces conditions, avec l'affaire Panama papers, c'est la même histoire qui recommence. La Société générale, banque française, était sous contrôle de la BCE pendant qu'elle ouvrait des sociétés offshore. Son président a menti sous serment devant des parlementaires français, mais qui est poursuivi? C'est moi, pour diffamation.
                  

                     Vous n'avez qu'une chose à faire ici puisque vos dispositifs ne servent à rien, c'est protéger les lanceurs d'alerte, parce qu'eux paient cher leur courage pour nous tous.
                  

Ernest Maragall (Verts/ALE). – Señora Presidenta, Panamá es la punta del iceberg. Alguien dice que es, en cierto modo, un modelo gastado u obsoleto. Un indicio en ese sentido es la llamativa ausencia de sociedades y grandes fortunas procedentes de los Estados Unidos, quizá porque ya cuentan con otras ubicaciones y con métodos aún más sofisticados. La comisión de investigación que estamos proponiendo deberá contemplar el iceberg completo, en toda su dimensión.
                  

                     Combatir la elusión fiscal no es solo una cuestión moral: es una cuestión de equidad y de eficiencia económica. Hay que acabar con el capital parásito que se come nuestro bienestar. Hay que volver el capital productivo que nos ha de devolver, crecimiento y equidad social. La responsabilidad es, desde luego, de sus titulares, incluyendo esos ministros y exministros, presidentes de Gobierno, uno de ellos —por cierto— aún miembro en activo de la Comisión Europea; en todo caso, también del aparato jurídico y financiero que legaliza y blanquea ese dinero.
                  

                     Pero nada sería posible sin el silencio o la complicidad de los Estados. La elusión fiscal es un cáncer para Europa: ¿cuándo vamos a empezar a aplicar los tratamientos preventivos y curativos pertinentes?
                  

Ramón Jáuregui Atondo (S&D). – Señora Presidenta, ‘los paraísos fiscales nos roban’, ha dicho literalmente el señor Moscovici. Y yo creo que es una expresión correcta. Nos roban. Nos roban a todos los ciudadanos, a las haciendas públicas y al bienestar. No solamente blanquean el dinero negro, sino que nos roban el dinero a los ciudadanos. Y hay que recuperar ese dinero.
                  

                     Para eso, yo creo que tenemos una oportunidad fantástica, porque hay indignación, hay indignación ciudadana, hay alarma social y hay una oportunidad de hacer las cosas bien. No con el catastrofismo, no con la idea de cambiar absolutamente todo, sino con la idea de tomar medidas poco a poco, en una batalla que será larga, que durará tiempo, pero que puede ser una verdadera revolución fiscal en el mundo en los próximos diez años.
                  

                     Empecemos por establecer cuál es el concepto de paraíso fiscal, empecemos por establecer la lista consensuada de los paraísos fiscales, establezcamos sanciones contra ellas, establezcamos acuerdos con los bancos para que no operen allí e iremos ganando esta batalla, clave para el futuro de la justicia fiscal y social en el mundo.
                  

Ana Gomes (S&D). – Panama papers: mais um escândalo à escala mundial que exige da União Europeia que combata os esquemas da criminalidade financeira que facilitam a fuga ao fisco, a corrupção e todo o tipo de criminalidade organizada, incluindo o terrorismo.
                  

                     É imperativo e urgente confiscar os proventos e punir políticos, bancos, consultores e advogados que servem, e se servem, do secretismo offshore para capturar governos, roubar os cidadãos e a democracia.
                  

                     A Comissão Europeia propôs a publicação obrigatória de relatórios de contas, país por país, por parte das multinacionais mas, de forma coxa, tem que ser sobre todos os países em que opera e não apenas na Europa. Deve também exigir o registo público de beneficiários efetivos de empresas, fundações e trusts, acessível online a todos os cidadãos na anunciada revisão da Diretiva anti branqueamento de capitais.
                  

                     Mas não nos enganemos, sem harmonização fiscal na União Europeia o dumping fiscal continuará, com vários Estados-Membros servindo de autênticos paraísos fiscais e arruinando outros. É o que acontece à Holanda, relativamente ao meu país.
                  

Pervenche Berès (S&D). – Madame la Présidente, Monsieur le Commissaire, vous êtes chargé d'un dossier qui, pendant des années, n'a pas bougé. J'ose espérer que, sous votre impulsion, avec le soutien de ce Parlement, comme nous avons commencé à le faire, et avec le soutien de tous ceux qui, lanceurs d'alerte, journalistes, citoyens, sont mobilisés pour que ce scandale de l'évasion fiscale cesse, nous puissions progresser.
                  

                     Alors je veux ici vous assurer de notre soutien plein et entier et vous dire ma conviction que, si ce Parlement européen transforme sa commission spéciale en une commission d'enquête, le seul objectif est de pouvoir consolider notre position dans cette lutte que nous devons mener de manière déterminée, ici, au sein de l'Union européenne, sur la base des propositions que, jour après jour, vous mettez sur la table, mais aussi dans les réunions du G20, tant cette question est une question que nous devons traiter d'égal à égal avec nos partenaires, si nous voulons enfin répondre aux attentes de nos concitoyens dans un domaine où au fond, au fil des ans, nous avons trop laissé les multinationales mener la danse et où c'est, aujourd'hui, à nous de dire quelle est la règle.
                  

(La Présidente retire la parole à l'oratrice)


'Catch the eye' eljárás


Romana Tomc (PPE). – Panama papers afera seveda zbuja veliko pozornosti te dni, ampak, bodimo pošteni, to ni zadeva od včeraj. Že dolgo vemo zanjo.
                  

                     Kljub temu, da smo na evropski ravni sprejeli že zelo veliko ukrepov in sklenili veliko dogovorov s tretjimi državami, to očitno še vedno ni dovolj. Še vedno na milijarde evrov polzi mimo proračunov. To je denar, ki bi ga lahko porabili za naše šolstvo, za naše izobraževanje, otroke, zaposlovanje, nova delovna mesta.
                  

                     Utajevanje davka in skrivanje nezakonito pridobljenega premoženja je seveda nedopustno. Ampak, ali smo sploh poskusili to zgodbo pogledati tudi iz druge plati?
                  

                     Zakaj so davčne oaze tako prijazne in privlačne? Morda bi se morali vprašati o tem, kako neprijazni pa so naši, domači davčni sistemi. In nekaj bomo morali narediti tudi na tem.
                  

Nicola Caputo (S&D). – Signora Presidente, onorevoli colleghi, la rivelazione dei Panama Papers rappresenta un grave vulnus alla stabilità del sistema finanziario che ormai è bene pubblico mondiale.
                  

                     Emerge la necessità dell'affermazione di un concetto di trasparenza naturale nei processi finanziari, ma affiora anche la necessità che l'Unione europea reagisca con determinazione per guidare la governance globale. Bisogna dunque intervenire al più presto per assicurare trasparenza e comportamenti responsabili in materia fiscale prevedendo disposizioni europee efficaci contro l'elusione e l'evasione fiscale.
                  

                     La nuova proposta del Commissario Hill sulla country-by-country disclosure, cioè sull'obbligo per le imprese di rendere pubblici i bilanci delle proprie attività e dei versamenti fiscali, paese per paese, va integrata con la previsione di disposizioni che blocchino la pratica del trasferimento dei profitti nei paesi con imposizione fiscale più bassa. Va innalzata la soglia di fatturato oltre la quale le società sono sottoposte all'obbligo di notifica estendendola a tutte le società quotate con attività transnazionali. ‘Unione europea, batti un colpo’. Si esprima con una sola voce per tutelare i valori europei.
                  

Νότης Μαριάς (ECR). – Κυρία Πρόεδρε, δεν χρειαζόταν τα έγγραφα του Παναμά για να μάθουμε ότι μεγάλες πολυεθνικές επιχειρήσεις, που παράγουν υπερκέρδη, φοροδιαφεύγουν μέσω των ενδοομιλικών συναλλαγών και άλλων τρόπων και αποκρύπτουν τα κέρδη τους σε φορολογικούς παραδείσους. Άλλωστε, οι ειδικοί υπολογίζουν το ποσό των κεφαλαίων που τοποθετούνται σε αυτά τα κράτη από επτά έως είκοσι τρισεκατομμύρια δολάρια παγκοσμίως, ήτοι από δέκα έως τριάντα τοις εκατό του Ακαθάριστου Παγκόσμιου Προϊόντος.
                  

                     Στην Ευρωπαϊκή Ένωση οι απώλειες λόγω εταιρικής αποφυγής μέσω μεταφοράς κερδών υπολογίζονται σε πενήντα έως εβδομήντα δισεκατομμύρια ευρώ ετησίως. Από τα αρχεία που διέρρευσαν στον τύπο φαίνεται ότι στις πρακτικές φοροδιαφυγής συμμετείχαν κυρίως εταιρείες του τραπεζικού τομέα, όπως η Société Générale και η Deutsche Bank, αλλά και άλλες εταιρείες που έχουν απασχολήσει τη δικαιοσύνη κατά το παρελθόν, όπως η Siemens.
                  

                     Για τις δήθεν επενδύσεις των ευρωπαϊκών εταιρειών σε τρίτες χώρες υπεύθυνη είναι η Ευρωπαϊκή Ένωση. Ήρθε καιρός να δημιουργηθεί ένα δίκαιο φορολογικό σύστημα, χωρίς γκρίζες ζώνες, σε πανευρωπαϊκό επίπεδο με στόχο να σταματήσει το φορολογικό ντάμπινγκ των πολυεθνικών εταιρειών σε Λουξεμβούργο και Ολλανδία και να φορολογούνται τα κέρδη των πολυεθνικών στις χώρες όπου αποκομίζονται.
                  

Ivan Jakovčić (ALDE). – Gospođo predsjednice, do kada će prevaranti biti brži od nas, do kada će lopovi biti brži od nas, do kada će teroristi biti brži od nas? Zaista se pitam kako ovdje neki mogu biti protiv stvaranja zajedničkog europskog obavještajnog tijela koje će omogućiti zaista efikasnu borbu protiv terorizma, ali i efikasnu borbu protiv prijevara i lopova koji su oko nas.
                  

                     Sve se svodi na isto. Netko kaže da, bilo je legalno i to je nekakvo izbjegavanje poreza ili pranje novca. Sasvim je svejedno jer na kraju mi taj novac ovdje nemamo, a stalno govorimo o tome kako ćemo namaći više novca za sve probleme s kojima se suočavamo i za sve probleme o kojima kontinuirano raspravljamo u ovoj dvorani. Ja pozivam zaista, gospodine povjereniče, da vrlo energično nastupate narednih mjeseci. Imate naše povjerenje i vjerujem u vašu efikasnost.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL). – Κυρία Πρόεδρε, οι πρόσφατες αποκαλύψεις μέσω Παναμά, για φοροδιαφυγή και ξέπλυμα βρώμικου χρήματος σε μαζική κλίμακα, καθιστούν εμφανή την ανάγκη αντίδρασης της Ευρωπαϊκής Ένωσης σε συνεργασία και με όσα μη ευρωπαϊκά κράτη αποδειχθούν πρόθυμα να ακολουθήσουν. Η ύπαρξη, σε διάφορα μέρη της υφηλίου, των λεγόμενων ‘φορολογικών παραδείσων’ όπου υποθάλπονται όλες οι μορφές του οργανωμένου οικονομικού εγκλήματος αποτελεί διαρκή πρόκληση, όταν μάλιστα τα συστήματα κοινωνικής προστασίας των οικονομικά ασθενέστερων κατεδαφίζονται στο όνομα της δημοσιονομικής έκτακτης ανάγκης.
                  

                     Πρέπει να καταρτιστεί ένας παγκόσμιος κατάλογος των κρατών τα οποία παρέχουν αθέμιτα πλεονεκτήματα στα εξωχώριας προέλευσης κεφάλαια και να φορολογηθούν όλα τα εμβάσματα προς τράπεζες των κρατών αυτών. Πρέπει, ακόμα, να θεσπιστεί ένα ολοκληρωμένο σύστημα προστασίας των πληροφοριοδοτών, ούτως ώστε να διαλευκανθούν τα οικονομικά εγκλήματα. Η ώρα για δράση είναι τώρα.
                  

Judith Sargentini (Verts/ALE). – Als rapporteur voor de vierde herziening van de richtlijn tegen witwassen van crimineel geld heb ik destijds het openbaar register voor uiteindelijk belanghebbenden in die richtlijn onderhandeld. Dank aan het parlement om dat mogelijk te maken.
                  

                     Dat register is noodzakelijk om brievenbusfirma's het werk onmogelijk te maken. Om dit soort zaken als Panama papers openbaar te krijgen en niet alleen maar afhankelijk te hoeven zijn van lekkages, van onderzoeksjournalisten.
                  

                     Nu weet ik dat de Europese Commissie op 1 juni met nieuwe voorstellen gaat komen om deze richtlijn opnieuw aan te passen om de terrorismefinanciering aan te scherpen. Dat lijkt mij hét moment om nog een keer naar het register te kijken, want één tekortkoming in dat register is dat het geen trusts meeneemt. We konden dat met de Raad op dat moment niet onderhandelen, onder andere omdat David Cameron dat niet wilde. Maar er waren meer lidstaten. Dus 1 juni lijkt mij het aangewezen moment voor nieuwe voorstellen voor trusts.
                  

Ivana Maletić (PPE). – Gospođo predsjednice, otkrića iz ‘Panamskih dokumenata’ potaknula su više država da otvore istrage. Svima je jasno da je odgovor na izbjegavanje plaćanja poreza i pranje novca usvajanje globalnih standarda i automatske razmjene podataka između svih država svijeta. Problemi su i ‘Panamskih dokumenata’ bili više nego očiti. Gubitak poreznih prihoda od 50 do 70 milijuna eura godišnje golema je prepreka rastu i razvoju država EU-a.
                  

                     U ožujku ove godine na Posebnom odboru za odluke o porezima bili su predstavnici multinacionalnih kompanija, koji su pozdravili OECD-ove globalne standarde koji će pomoći u pojednostavljenju i transparentnosti poreznih pravila, ali informacije o svom poslovanju radije bi držali u tajnosti.
                  

                     Komisija je danas napravila važan korak dalje i zahtijeva objavu ključnih informacija uvažavajući poštivanje poslovnih tajni. To je važan korak, a čeka nas još mnogo novih koraka i posebna kampanja da se standardi transparentnosti usvoje na razini svih država u svijetu.
                  

Maria Grapini (S&D). – Doamnă președintă, domnule comisar, combaterea fraudei fiscale și a spălării banilor nu este o acțiune și o preocupare nouă a Comisiei Europene și a Consiliului. Problema este însă ce rezultate avem. Și, iată, după ce vorbim în statele membre, în Uniunea Europeană despre o bună guvernanță, constatăm că furturile, frauda fiscală și spălarea de bani înfloresc, creându-se o rețea internațională în componența căreia se află oficiali ai lumii.
                  

                     Este inadmisibil, cetățenii statelor membre sărăcesc, fiscalitatea omoară micii întreprinzători în timp ce devalizarea la nivel înalt continuă. Pe bună dreptate cetățenii să întreabă ce a făcut Comisia, ce au făcut statele membre, ce au făcut instituțiile internaționale și naționale? Este o palmă pe obrazul acestor instituții faptul că niște jurnaliști au demascat acest dosar Panama. Ce facem însă? Domnule comisar, trebuie măsuri ferme. Cei prinși cu infracțiuni de spălare de bani și fraudă fiscală trebuie să plătească pentru acest lucru, trebuie să li se confiște banii și să li se interzică operarea în spațiul economic.
                  

Tibor Szanyi (S&D). – Elnök Asszony! Tisztelt Európai Parlament! Tartok tőle, hogy sokkal nagyobb az a baj, amiben valóban beleestünk, vagy szenvedünk, mint az, amit ez a mai vita bemutat. Személyes tapasztalatból mondom, újságolvasó emberként is: nem tudok olyan jelentősebb európai cégről, amelynek ne lenne valamilyen off-shore leányvállalata, helyenként talán több, vagy több tucat, vagy tán több száz is. Bankok, olajtársaságok, hatalmas nagy ipari vállalatok rendelkeznek ilyen kapacitásokkal, ami azt jelenti, hogy az európai jövedelmeknek valami elképzelhetetlen nagy hányada kerül gyakorlatilag adófizetés nélkül külföldre, és ez az oka annak, hogy az elmúlt néhány évben gyakorlatilag a világ 1%-a tette rá a kezét a világ vagyonának több mint 50%-ára. És én úgy gondolom, hogyha ez ellen akarunk fellépni, akkor most teljesen tiszta vizet kell önteni a pohárba. Köszönöm szépen!
                  

A ‘catch the eye’ eljárás vége.


Pierre Moscovici,
membre de la Commission. – Madame la Présidente, merci Mesdames et Messieurs les députés, pour cet excellent débat qui montre sur tous les bancs le souhait partagé d'une lutte forte, active, je dirais même virulente, contre l'évasion fiscale et le blanchiment d'argent.
                  

                     Les Panama papers ont souligné le besoin d'une approche qui soit plus globale, qui soit mieux coordonnée, qui soit plus forte encore, pour lutter contre l'évasion fiscale, contre le blanchiment d'argent dans l'Union européenne et au-delà de l'Union européenne.
                  

                     Nous sommes là face à un problème d'une telle ampleur que nous avons besoin d'une réponse politique qui soit transnationale, et cette Commission, je veux le dire, est articulée autour de cela et elle est unie pour cela. Nous sommes ici plusieurs commissaires et nous tirons vraiment dans le même sens avec beaucoup de force. Dans un avenir immédiat, la Commission a plusieurs initiatives encore plus ambitieuses dans le pipeline, comme on dit en anglais.
                  

                     Par exemple, nous allons présenter nos amendements à la directive anti-blanchiment d'argent d'ici à juin, et cela va renforcer encore notre approche préventive contre ce phénomène, le combat contre les transactions anonymes et la cohérence de notre réponse pour affronter ce risque dans les pays tiers, mais ma collègue Věra Jourová est là pour vous donner tous les détails nécessaires.
                  

                     Nous allons revenir aussi sur le vieux projet dit d'ACCIS (CCCTB), d'ici à la fin de l'année, avec une volonté aussi de le voir contribuer à la fois à l'efficacité économique et à la lutte contre l'évasion fiscale, au moins dans le marché intérieur. Nous allons présenter un tableau qui permettra de retracer les différents régimes dans les pays tiers, et ce sera aussi une première étape pour construire la liste noire commune que j'évoquais d'ici à l'été. Puis, nous allons continuer à travailler étroitement avec nos partenaires internationaux – je pense au G20, je pense à l'OCDE, je pense au GAFI – pour nous assurer que les engagements qui sont pris sont des engagements qui deviennent petit à petit des standards de bonne gouvernance mondiale. Et je sais à quel point toutes ces préoccupations – je le dis – sont partagées par la présidence néerlandaise qui est vraiment très investie sur ce sujet. Jeroen Dijsselbloem et son secrétaire d'État partagent totalement notre souci d'aboutir, et je crois que, d'ici au mois de juin, nous devons faire des progrès décisifs et mettre les États membres face à leurs responsabilités. Puis, nous irons aussi plus loin. Il y a beaucoup de propositions qui ont été faites ici qui doivent alimenter nos réflexions.
                  

                     Voilà l'écho que je voulais donner aux réflexions des parlementaires, avec quand même trois réponses que je veux faire à titre particulier à des parlementaires pour qui j'ai de l'estime, mais avec lesquels j'ai des relations un peu différentes.
                  

                     D'abord à M. Lucke, qui s'est demandé pourquoi la Commission n'avait pas agi plus tôt. Il sait bien que la Commission ne peut que proposer et, à cet égard, je dirai, par exemple, en ce qui concerne la proposition d'échange automatique d'informations sur les tax rulings, que nous avons accéléré considérablement le projet et que nous avons profité du mouvement pour aller plus vite.
                  

                     Je pense que les Panama papers sont aussi un point d'appui. Plutôt que de critiquer la Commission, je pense que le Parlement européen et nous devons travailler vraiment main dans la main parce que, je le répète, nous sommes des alliés. Nous avons les mêmes convictions.
                  

                     M. Woolfe, avec son élégance habituelle, a voulu présenter la Commission européenne comme je ne sais quel paradis fiscal, accuser les 47 000 fonctionnaires de ce système d'être autant de fraudeurs et les commissaires, au fond, d'être leurs chefs. Je caricature à peine, et tout cela est vraiment scandaleux parce que, contrairement à une idée reçue – et j'en profite pour le dire ici – nous payons des impôts! Bien sûr, l'idée du commissaire qui serait je ne sais quel fonctionnaire international exempt d'impôt est totalement faux, et cela vaut, bien sûr, pour tous les fonctionnaires de la Commission. Nous avons, au contraire, une approche qui permet de faire des économies sur la période 2014-2020. Je rappelle que nous allons faire des économies pour l'ensemble de notre administration de l'ordre de 4,3 milliards d'euros, et de 1,5 milliard d'euros par an sur le long terme, avec une politique de modération salariale. Les responsables de l'Union européenne paient des impôts progressifs entre 8 % et 45 %, qui sont en vérité supérieurs, pour beaucoup, à ce qui se fait dans les États membres. Je ne parle pas des paradis fiscaux. Ils paient aussi, bien sûr, des contributions sociales. Par conséquent, arrêtons ce type de démagogie ou alors je vais aller demander aussi d'autres revenus en Grande-Bretagne. Et puis, quand même un peu de décence! Je voudrais rappeler ici qu'il y a deux députés européens, membres de l'Ukip, qui ont été condamnés à de la prison. Je dis bien de la prison, pour des fraudes commises avec de l'argent public. Alors, franchement, d'abord tout cela est totalement erroné, et puis, c'est plus que de mauvais goût. Il faut quand même avant tout commencer par balayer devant sa porte.
                  

                     Enfin, ma dernière réponse est pour M. Lamberts, pour qui j'ai la plus grande estime, et qui est un très bon connaisseur de ces sujets. D'ailleurs, on finit par avoir des échanges qui se ressemblent tous parce qu'il m'apostrophe, et ensuite il s'en va, et il n'est pas là quand je lui réponds. Alors, cela fait sans doute des vidéos très intéressantes, mais c'est mieux de temps en temps de se confronter et d'attendre que la Commission réponde. J'ai été vraiment blessé par son propos. Il dit que notre dernier échange était plaisant et qu'il l'avait fait rire, et moi aussi. Celui-ci n'est pas plaisant et il ne me fait pas rire parce qu'au fond, il a accusé la Commission d'attendre et d'être dans la main de je ne sais quel lobby. Il n'y a rien qui soit plus faux, rien qui soit plus faux! Tout à l'heure, Jonathan Hill a présenté une proposition de directive sur le CbCR qui va au-delà de ce que toutes les instances internationales proposent. Le seuil des 750 millions d'euros, c'est celui de l'OCDE. Quand vous prenez l'OCDE, que dit-elle sur l'étendue? Elle dit échange entre administrations fiscales; nous disons publicité. Et là je crois que, pour une fois, il s'est trompé. On va savoir, bien sûr, ce que fait n'importe quelle multinationale en Belgique, en Irlande, ailleurs en Europe et à l'extérieur de l'Europe. Nous allons demander des données agrégées et même, pour certains pays qui sont des paradis fiscaux, nous allons demander des données détaillées. Nous sommes les premiers au monde, les premiers au monde! Les plus ambitieux au monde. Alors je comprends qu'un parlementaire fasse de la politique. Je comprends qu'il soit plus exigeant, et je peux comprendre qu'il souhaite qu'on aille plus loin, et les États membres auront cette responsabilité d'ailleurs, le cas échéant. Mais, enfin, quand nous faisons un progrès collectif, quand nous le faisons ensemble, quand cela va dans la bonne direction, il faut être capable de dire: ‘Oui, c'est bien!’, au lieu de stigmatiser ou d'accuser la Commission. Je le répète: nous sommes des alliés. Nous sommes des alliés, et cette Commission, tous les commissaires qui sont là, placés sous l'autorité du président, qui est en appui constant sur ces sujets, nous voulons être les moteurs, les leaders dans le monde de la lutte contre l'évasion fiscale. Ce qui est proposé par cette Commission est d'une ambition sans précédent dans l'histoire des institutions européennes.
                  

                     Voilà, comme je sais que M. Lamberts est très intelligent et qu'il connaît très bien ces sujets, je suis obligé d'en déduire qu'il y a sur ce point une part de mauvaise foi. Ce qui n'est pas la bonne façon de faire de la politique, parce que nous devons plutôt nous respecter et tirer dans le même sens. C'est ce que moi je veux faire avec lui, avec le groupe des Verts, comme avec tous les groupes de cette assemblée, pour qui j'ai la plus grande considération.
                  

                     Oui, le Parlement européen et la Commission poursuivent la même finalité. Cette finalité, nous la connaissons, c'est la transparence et c'est la lutte contre l'évasion fiscale. Alors, avançons ensemble plutôt que nous livrer à de mauvaises polémiques qui sont, je pense, contreproductives en vérité. Cette Commission est une institution comme toutes les autres, qui n'est pas parfaite. Aucune institution ne l'est, mais je vous assure que, sur ces sujets, franchement, elle n'a pas à rougir de ce qu'elle fait et, aujourd'hui, tout particulièrement, je suis très fier de ce que nous avons décidé et de ce que Jonathan Hill a présenté, parce que c'est une avancée qu'aucun pays dans le monde, aucune région dans le monde ne peut revendiquer. Nous, nous le pouvons!
                  

Věra Jourová,
Member of the Commission
. – Madam President, thank you for the opportunity to add a short comment in response to your questions about money laundering. You are right that we have to put in place a number of measures to ensure that authorities have stronger powers to fight money laundering and that suspect transactions are reported to them.
As you know, we have already achieved considerable results with the Fourth Anti-Money Laundering Directive, adopted in December 2014, which, among other things, provides for the setting-up of central registers of beneficial ownership. It now awaits speedy transposition and implementation by the Member States, which is crucial because it has to be brought to life. The registers should be set up by the end of 2016.
The Commission is prepared to provide all necessary support for this transposition, and I am keeping actively in touch with my counterparts in the Member States on this issue. You are also right that the Commission is now working on the revision of this directive. As announced in the action plan on terrorist financing, the revising proposal should be submitted on 1 June; it is focused primarily on addressing risks posed by terrorist financing, and especially on anonymous payments and the like, given that, according to security experts, financial transactions are very often the first indications that terrorist attacks are being prepared. So we need to tackle this issue.
Finally, as also announced in the action plan, the Commission will take forward a legislative proposal harmonising money laundering-related criminal offences and penalties.

Jeanine Hennis-Plasschaert,
President-in-Office of the Council
. – Madam President, a lot has been said, so I think I can cut a long story very short. The Panama Papers revelations do show us that the European Union's work against tax fraud and against money laundering is essential. These are common goals and it is our joint responsibility to pursue them further at a global level by taking up the role of front-runner. To be clear, the Council wants to know the facts as much as you, Parliament, and – I am convinced – the Commission. That is why we will examine the information in the Panama Papers and examine closely our policies with a view to making our fight against evasion and fraud as effective as possible.
I am certain all the EU Institutions will take up their responsibility, and I am certain we can and will work together in this. So yes, we will continue our fight and we are determined to work fast and in an efficient manner on all the elements I mentioned. I call on all the Member States and the European Parliament to support us by working with us on the measures currently on the table and on the measures that will follow, most probably, in the very near future.


Írásbeli nyilatkozatok (162. cikk)



Adam Gierek (S&D),
na piśmie
. – O zaostrzeniu przepisów zapobiegających praniu pieniędzy i unikaniu podatków debatowaliśmy już w PE w maju ub. roku. Zgodnie z przepisami przyjętej wtedy dyrektywy zapobiegającej praniu pieniędzy (AMLD), banki, instytucje finansowe oraz osoby ‘o uzasadnionym interesie’ mające dostęp do centralnego rejestru mają obowiązek zwracać uwagę na podejrzane transakcje.
                  

                     Wykrycie największej w historii afery finansowej ‘dokumentów panamskich’, ujawniających informacje o ponad 200 000 firm założonych w rajach podatkowych oraz ich sekretnych właścicielach, którzy dokonywali miliardowych oszustw podatkowych, zawdzięczamy wnikliwości i współpracy setek dziennikarzy zrzeszonych w Międzynarodowym Konsorcjum Dziennikarzy Śledczych (ICIJ). Celem skutecznego zwalczania oszustw podatkowych należy wzmóc wysiłki we wszystkich państwach członkowskich.
                  

                     Należy kategorycznie sprzeciwić się istnieniu rajów podatkowych. Należy sporządzić ogólnoeuropejską czarną ich listę wraz z listą miejsc, w których zatajane są informacje, a także nałożyć sankcje na organizacje z nich korzystające. A reprezentanci kancelarii Mossack Fonseca, z której wyciekły informacje, oraz przedstawiciele rządu Panamy powinni stanąć przed specjalną komisją parlamentarną zajmującą się sprawami podatkowymi TAXE II.
                  

Benedek Jávor (Verts/ALE),
írásban
. – Változást az egész európai politikában!
                  

                     A Luxleaks, a Dieselgate és most a Panama Papers botrány tökéletesen megmutatja, hogy is áll ma az átláthatóság és a közélet tisztaságának ügye Európában. Sajnos nyugodtan állíthatom: egész Európa ‘megmérettetett és könnyűnek találtatott’.
                  

                     A Panama-akták feltárták az egyik eszközt, amelyet a globális elit használ jövedelmei eltitkolására, kivonva magukat hazájukban a közös terhek viselése alól. Ami mindenfajta illegális gazdasági tevékenység végzésének lehetőségét is megteremti. Mindeközben egész Európában növekedik a szegénység, a közszolgáltatásokra, oktatásra, egészségügyre, a munkanélküliek, a hajléktalanok, a menekültek ellátására egyre kevesebb pénz jut az állami költségvetésekből.
                  

                     Ennek az igazságtalanságnak véget kell vetnünk! Az európai jogalkotók közös felelőssége az, hogy gátat szabjon a korlátok nélküli ‘adóoptimalizáslásnak’. Ehhez első lépésként a politikai elit pénzügyeinek átláthatóságát kell biztosítani európai és tagállami szinten. Szigorú, átlátható és ellenőrizhető módon kell szabályozni a különböző politikai funkcióban lévők és családtagjaik összeférhetetlenségi, vagyonbevallási szabályait. Ugyanakkor pontosítani kell a gazdasági elitre vonatkozó átláthatósági szabályokat is.
                  

                     Arról panaszkodunk, hogy az emberek nem bíznak a politikusokban, amit az a közel fél millió aláíró is bizonyít, akik aláírták az offshore cégek és az érintett bankok számonkérését követelő kezdeményezést. Amíg ennek nem teszünk eleget, nem fogjuk tudni visszaszerezni a választók bizalmát.
                  

Julia Pitera (PPE),
na piśmie
. – Położenie geograficzne Panamy sprzyja rozwojowi handlu międzynarodowego i usług bankowych. Na reputację raju podatkowego Panama pracowała od ponad 100 lat. Atrakcyjność spółek offshore funkcjonujących w rajach podatkowych leży m.in. w: całkowitej tajności informacji (w tym dostępu do danych o właścicielach spółek), niskim lub zerowym opodatkowaniu przychodów, braku wymogu zeznań podatkowych. Uchylanie się od opodatkowania i pranie pieniędzy za pomocą offshore stały się dzięki temu jednymi z najbardziej dochodowych przestępstw finansowych dla wielu podmiotów na całym świecie.
                  

                     Działająca od 1977 r. kancelaria Mossack Fonseca osiągnęła perfekcję w montażach finansowych opartych na ukrywaniu prawdziwych beneficjentów oraz kont bankowych związanych z daną spółką. Skala ujawnionej działalności wymaga pilnego ustanowienia wspólnej skutecznej polityki zwalczania rajów podatkowych. Wprawdzie istnieją międzynarodowe przepisy o jawności podatkowej, a UE, współpracując z państwami członkowskimi, stworzyła szereg narzędzi (lista międzynarodowych rajów podatkowych, trzy pakiety reform fiskalnych skupiających się głównie na wymianie informacji na terenie UE, umowy z krajami trzecimi w celu wymiany informacji również poza UE), jednakże skandal ‘Panama papers’ powinien zostać wykorzystany do polepszenia skuteczności istniejących środków, a tym samym rozprawienia się z takimi oszustwami.
                  

Marco Zanni (EFDD),
per iscritto
. – Come sempre l'Europa s'indigna solamente nel momento in cui esplodono scandali di questo tipo. Come possiamo sperare di cambiare la situazione quando alcuni esponenti politici di altissimo livello sono i primi a utilizzare questi metodi per sottrarre profitti alle loro stesse casse nazionali? Mi chiedo quale sia la credibilità di gente come Juncker o Djiesselbloem, che sono parte essi stessi di un sistema di paradisi fiscali all'interno dell'UE. Ieri ci siamo scandalizzati per LuxLeaks, oggi per i Panama Papers: domani magari scopriremo qualcosa sulle Isole Vergini, le Bermuda o le Cayman, nulla di nuovo sotto il sole. Per cercare di risolvere il problema alla radice bisogna partire da un fatto certo, la responsabilità chiara delle banche in tutte queste vicende, principali attori di questo sistema malato. Bastano poche centinaia di euro per creare società offshore e sottrarre così ingenti risorse alla collettività, e le banche guadagnano in queste transazioni: chi collabora con i paradisi fiscali dovrebbe prima essere adeguatamente sanzionato in termini economici, e poi si dovrebbe arrivare al ritiro della licenza bancaria per chi è complice di queste truffe. I mezzi per intervenire ci sono, quello che manca è probabilmente la volontà politica di farlo.
                  

Janusz Zemke (S&D),
na piśmie. – Dobrze się stało, że Rada i Komisja w trybie pilnym wniosły pod obrady PE kwestie dotyczące unikania opodatkowania i prania brudnych pieniędzy. Jest to efekt niedawnej afery Panama Papers, która pokazała, że unikanie podatków jest zjawiskiem masowym. Nie trzeba tłumaczyć, jak negatywny wpływ ma to na gospodarki, na równość podmiotów na rynku, na pogłębianie się nierówności między ludźmi i, wreszcie, jak znacząco ogranicza możliwości rozwiązywania dotkliwych problemów społecznych. Przerażający jest fakt, że tylko ta jedna afera ujawnia informacje o ponad 200 tysiącach firm i ich właścicielach, którzy chcąc unikać płacenia podatków, rejestrują swoje firmy w rajach podatkowych.
                  

                     Ponieważ nie jest to pierwszy taki przypadek, opowiadam się za tym, by nie zakończyć sprawy tylko na debacie. W PE należałoby powołać specjalną komisję, która zajęłaby się całościowo sprawami podatkowymi w Unii Europejskiej. Należałoby stworzyć ogólnoeuropejską czarną listę rajów podatkowych oraz miejsc, w których świadomie zatajane są informacje o unikaniu podatków. Rozwiązania unijne, jak i rozwiązania poszczególnych państw muszą bowiem doprowadzić do ograniczenia tych patologii.
                  

Carlos Zorrinho (S&D),
por escrito
. – O Parlamento Europeu tem vindo a instar a Comissão Europeia e o Conselho Europeu no sentido de reforçarem as iniciativas legislativas e a coordenação no terreno para combater a elisão fiscal e o branqueamento de capitais que, além de constituírem ações contra a equidade e a justiça, contribuem para aumentar as assimetrias de competitividade e de capacidade de crescimento no seio da União Europeia e no mundo.
                  

                     A Comissão TAXE aprovou recentemente um conjunto robusto de recomendações para fazer face a fenómenos como os que foram identificados nas fugas de informação ocorridas no Luxemburgo (Luxleaks) e no Panamá (Panamá Papers). Em Maio de 2015 o Parlamento Europeu aprovou a revisão da Diretiva contra o branqueamento de capitais, que exige que sejam criados e mantidos em todos os Estados-Membros registos centrais sobre os beneficiários efetivos de sociedades, fundações, trusts e outras entidades. As revelações recentes demonstram que as medidas em vigor não são eficazes. É urgente colocar em vigor a Diretiva aprovada e as recomendações TAXE. Novas medidas serão necessárias após o inquérito ao que se passou, mas primeiro que tudo importa concretizar as medidas já desenhadas, com um enorme sentido de urgência.
                  
11.   Corrigendum (Rule 231): see Minutes
12.   Delegated acts and implementing measures (Rules 105(6) and 106(4)(d)): see Minutes
13.   Decision adopted on public tax transparency (debate)

Elnök asszony. – A következő napirendi pont vita a Bizottság nyilatkozatáról: Az adózás nyilvánosság általi átláthatóságáról elfogadott határozatról (2016/2552(RSP)).
               

Jonathan Hill,
Member of the Commission
. – Madam President, I think we just heard in that last debate that it has been a long-standing priority for the Commission to work to make sure that taxes are paid more where profits are generated. I think we heard from Commissioner Moscovici on both the range of the measures that have been taken and the passion with which he is pursuing this.
Clearly, as we discussed in the last debate, the Panama Papers have sharpened the focus, but the proposal that the Commission has brought forward today, to require all large multinationals operating in Europe to publish information on the tax that they pay country-by-country, pre-dates the Panama Papers.
Our proposal builds on the work that has been taken forward by the OECD to require the sharing of information related to corporate income tax between tax authorities. But it goes a step further, and we are the first in the world to require the biggest multinationals to make key information public.
Why? Because this greater transparency will shine a light and help us ask whether we indeed have the right laws in place. It can help the public see whether companies are acting in the best long-term interests of their shareholders from a reputational point of view.
In working on this proposal in recent months we have been guided by a number of clear principles. First, that we should aim to be consistent, with international work being taken forward by the OECD and endorsed by the G20. Then, that we should build on the major reforms already taken forward by my colleague Commissioner Moscovici and others to increase transparency and to fight tax avoidance. We should bring forward measures that will affect all the biggest multinationals operating in Europe, not just the European ones. We should be proportionate in what we do in two main respects: first, we should not undermine the position of European businesses vis-à-vis their global competitors; and second, we should not burden small and medium-sized European businesses – the lifeblood of our economy – which typically operate in one country.
Indeed, for me it is this wish to protect the competitive position of our SMEs which lies at the heart of, and is an important part of, this proposal. It should not be the case that smaller companies, which do not know how to shift their profits – they cannot afford the clever tax advice to minimise their bills – should be at a competitive disadvantage compared with the big multinational companies. In some higher-tax countries it is the case that some of the big multinationals can pay up to 30% less tax than would be paid by the smaller companies.
I say this as someone who is pro-business, but I would prefer businesses to be concentrating on their customers – on the services they offer, on product innovation, on true competition – rather than the competition of the creativity of their tax advisers.
So this legislation that we are proposing would require the biggest multinationals – those with a global turnover above EUR 750 million – to publish information in a number of key areas. On a country-by-country basis, they would in future need to publish the nature of their business activities; how many staff they have; their net turnover; their profit before tax; the amount of tax due based on yearly profits; the amount of tax they actually paid in that same year, and their accumulated earnings.
They would also be required to report on the total tax they pay outside the EU. In addition – and this links to our last debate on the Panama papers – if they pay taxes outside the EU, in countries that do not abide by international governance standards on tax matters – so-called tax havens – multinationals would have to publish the same detailed information as for a European country.
We think that, taken together, this information will give a clear idea of whether a large multinational is paying its tax where it makes its profits. The information would have to be made available for five years on the company's website so that anyone who is interested could see where multinationals are paying their tax and whether there is a level playing field for all businesses.
To make sure European companies are not disadvantaged, these rules would apply also to the subsidiaries of non-European multinationals doing business in Europe, as well as to large European multinationals.
European banks already have to comply with a specific transparency regime in the Capital Requirements Directive that includes country-by-country reporting, so they will not be affected by today's proposal. The only change would be that large banks established outside the EU but doing business inside it would in future be required to publish a country-by-country report.
In preparing this proposal we have looked at the rules already in place for the banks in extractive industries. We have given careful consideration to the ideas that were discussed in this House for the Shareholders' Rights Directive, and we sought to strike a balanced approach – one that does not harm the competitiveness of European businesses but that is nevertheless ambitious on greater tax transparency.
It is now, of course, for the Council and Parliament to consider our proposal. The Commission consulted widely before bringing it forward. We have listened to the views of all interested parties and fed them into our analysis. I think that, as a result of that, the College believes we have a simple, proportionate way to increase accountability.
Now our ambition is to get this agreed as quickly as possible. With your help and the help of Member States we need to seize this opportunity to promote fairer competition and to build trust not just in our tax system but also to build trust again in Europe's businesses.

Pablo Zalba Bidegain,
en nombre del Grupo PPE
. – Señora Presidenta, Comisario Hill, Señorías, lo primero, agradecer la presencia hoy aquí del Comisario y sus explicaciones respecto a su propuesta. Estoy de acuerdo con el Comisario en que, sin duda alguna, tenemos que estar comprometidos en la lucha contra la ingeniería fiscal y, sobre todo, por una razón que nos ha explicado el Comisario: no podemos permitir que nuestras pymes, que son el motor del crecimiento y de la creación de empleo en la Unión Europea, estén en desventaja fiscal respecto a las grandes multinacionales.
               

                  La elusión del impuesto de sociedades y la competencia fiscal perniciosa son dos de los grandes retos a los que nos enfrentamos en la Unión Europea. Las grandes empresas y grandes multinacionales se amparan en la complejidad de las normas en materia fiscal y la falta de cooperación de los Estados miembros para trasladar sus beneficios y reducir al mínimo su carga fiscal y, queridos colegas, no podemos permitirlo. La transparencia fiscal debe ser uno de nuestros objetivos para garantizar que los errores del pasado no se vuelven a repetir.
               

                  La Comisión Europea nos ha presentado su propuesta en defensa de los intereses de los ciudadanos europeos, de las pymes y de la transparencia; damos la bienvenida a estas propuestas. Debemos ser capaces de exigir los datos suficientes para distinguir la parte de la actividad de un negocio con alcance multinacional de la que está relacionada con una jurisdicción específica. En definitiva, no podemos permitir que se eludan los recursos de los ciudadanos que tan necesarios son en otros campos como la educación y la sanidad.
               

PRESIDE: RAMÓN LUIS VALCÁRCEL SISO


Vicepresidente


Elisa Ferreira,
em nome do Grupo S&D
. — Senhor Presidente, Senhor Comissário, eu saúdo a Comissão Europeia pela apresentação da proposta que obriga as multinacionais a reportar publicamente elementos essenciais da sua atividade nos vários países. As minhas palavras são sinceras, são de elogio, são de estímulo. Dito isto, há, de facto, dois elementos onde o progresso ainda era possível e seria bem-vindo. Não faz sentido, apesar das explicações que teve a amabilidade de nos dar, que todas as multinacionais com um volume de negócios inferior a 750 milhões fiquem excluídas deste reporte. Acabamos por abranger apenas 10 a 15% das multinacionais e a informação que se solicita é absolutamente banal para qualquer empresa que opere em mais do que um país. Como referiu, também o setor bancário segue esta prática e dá-se bem com ela.
                  

                     A segunda questão diz respeito à exclusão deste reporte das operações feitas fora da União, que podem ser apresentadas de forma agregada, isto é, sem a identificação do país onde ocorre a operação. A obrigação entretanto introduzida de reportar as operações feitas em paraísos fiscais, uma vez que eles sejam definidos, vai no bom sentido. No entanto, esta possibilidade de reportar, de forma agregada, as operações em jurisdições que não são da União Europeia e também não são paraísos fiscais, pode levar a um efeito não pretendido, que é de deslocalizar a concentração do lucro para jurisdições que têm uma opção, uma oferta fiscal, particularmente vantajosa e não era isso que nós desejávamos para a Europa. Portanto, pode contar com o apoio deste Parlamento e também pode contar com ele se quiser melhorar a proposta que neste momento nos apresentou. Parabéns pelo que foi feito e continuemos.
                  

Sander Loones,
namens de ECR-Fractie
. - In dit Europees Parlement hebben we al heel veel gesproken over belastingfraude, over de bijzondere trucs ook die grote multinationals soms uit hun hoed toveren. Om die fraude te bestrijden, moeten we de OESO-voorstellen uitvoeren. En dan verwijs ik naar het zogenaamde OESO anti-BEPS plan. We zouden ook kunnen spreken van een anti-Panamaplan.
                  

                     Ik denk dat het een uitstekende zaak is dat vandaag de Europese Commissie met voorstellen komt. Dank u wel, commissaris Hill, daarvoor. Het voorstel dat wij vandaag bespreken, deze country by country reporting, is een goed idee. Internationale bedrijven zullen moeten tonen waar zij actief zijn, waar zij winsten maken, waar zij mensen tewerkstellen, welke bezetting zij hebben. Maar ook waar zij belasting betalen en hoeveel belastingen. Een belangrijke stap vooruit dus en bovendien ook logisch om dit Europees te regelen. Want als wij dat met 28 lidstaten zouden doen, dan krijgen we alleen veel meer administratieve rompslomp. We krijgen 28 aangiftes en we krijgen minder transparantie. Ik kies alvast voor deze win win.
                  

Michael Theurer,
im Namen der ALDE-Fraktion
. – Herr Präsident, sehr geehrter Kommissar! Der Vorschlag der Kommission zu länderspezifischen Berichtspflichten ist ein signifikanter Fortschritt hinsichtlich der Bekämpfung aggressiver Steuerplanungsmodelle. Im Bericht des TAXE-1-Sonderausschusses, den dieses Parlament beschlossen hat, haben wir die Kommission aufgefordert, einen country-by-country reporting-Vorschlag vorzulegen. Dabei gilt es, die Transparenz gegenüber den Steuerbehörden endlich herzustellen. Das ist ja auch die OECD-Schablone, die hier umgesetzt wird. Erfreulich ist, dass der Vorschlag der Kommission über den OECD-Vorschlag hinausgeht. Das ist ein echtes, sichtbares Signal, dass sich die Europäische Union für Steuertransparenz einsetzt.
                  

                     Gerade im Lichte der Panama-Enthüllungen sind wir aufgerufen, hier zu handeln. Gleichzeitig muss jetzt bei den öffentlichen Berichtspflichten, die ebenfalls vorgeschlagen werden, genau geprüft werden, was diese Vorschläge bedeuten, ob der Schwellenwert beispielsweise richtig gewählt ist, ob dadurch einige Unternehmen nicht doch durch den Rost fallen und ob der auch im Bericht des Sonderausschusses TAXE geforderten Balance zwischen einerseits Steuertransparenz und gleichzeitig dem berechtigten Wunsch nach dem Schutz von Geschäftsgeheimnissen ausreichend Rechnung getragen wird.
                  

                     Vonseiten der Unternehmen wird ja befürchtet, dass die Berichte den Wettbewerbern dann nutzen könnten und auch Staaten, die eben nicht als Rechtsstaaten anzusehen sind. Richtig ist auch – und auch das ist eine Forderung von TAXE 1 –, eine schwarze Liste der Steueroasen vorzulegen.
                  

                     Ich glaube, man kann abschließend zu diesem Punkt an der Stelle sagen, dass öffentlicher Druck und auch die Arbeit dieses Parlaments – im Sonderausschuss TAXE vor allen Dingen, auch im ECON-Ausschuss – dazu beitragen, dass wichtige Fortschritte erzielt werden. Unternehmen müssen künftig aufzeigen, dass sie ihre Steuern dort zahlen, wo sie Mehrwert und Gewinn erwirtschaften. Wir wollen, dass die aggressiven Steuervermeidungsmodelle beendet werden und dass eben damit auch die Wettbewerbsnachteile kleiner und mittlerer Unternehmen beendet werden und ein level playing field eingerichtet wird.
                  

Δημήτριος Παπαδημούλης,
εξ ονόματος της ομάδας GUE/NGL
. – Κύριε Hill, πολύ λίγα και πολύ αργά αυτά που μας παρουσιάσατε. Η πρόταση της Επιτροπής είναι και καθυστερημένη και ανεπαρκής, αλλά ακόμη κι αν εφαρμοστεί πλήρως και με απόλυτη επιτυχία αφήνει ακάλυπτες ένα μεγάλο μέρος των επιχειρήσεων που κάνουν ένα όργιο φοροδιαφυγής, φοροαποφυγής και φορολογικής απάτης και θα βρουν τις τεχνικές να προσαρμοστούν στα κατώφλια που εσείς ορίζετε.
                  

                     Δυστυχώς, οι διαρροές των Panama Papers και η δημοσιογραφική έρευνα απεκάλυψαν περισσότερα απ' όσα οι μηχανισμοί της Ευρωπαϊκής Επιτροπής και του Συμβουλίου, καθώς και των κρατών μελών. Έχουμε ένα προκλητικό έλλειμμα δικαιοσύνης, αλλά κι ένα έλλειμμα υγιούς ανταγωνισμού, υπέρ των πολυεθνικών σε βάρος των μικρομεσαίων επιχειρήσεων, σε βάρος των εντίμων φορολογουμένων και σε βάρος των προσπαθειών των κρατών να οικοδομήσουν κοινωνικό κράτος, δημόσια παιδεία, δημόσια υγεία.
                  

                     Χρειάζεται, επιτέλους, τα κέρδη να φορολογούνται εκεί που παράγονται, να υπάρχει μητρώο, φορολογική εναρμόνιση σε ευρωπαϊκό επίπεδο και αυστηρές ποινές. Η Επιτροπή πρέπει να τολμήσει περισσότερο και το Συμβούλιο, που απουσιάζει, και τα κράτη μέλη να μην βάζουν διαρκώς εμπόδια στην προσπάθεια να καταπολεμηθεί αυτή η οργιώδης φοροδιαφυγή και φορολογική απάτη.
                  

Ernest Urtasun,
en nombre del Grupo Verts/ALE
. – Señor Presidente, señor Comisario, el escándalo de Panamá está, evidentemente, escandalizando a muchísima gente. Uno tiene la sensación de que nuestras democracias trabajan cada vez más para unos pocos. Y mire, la propuesta que nos traen de transparencia fiscal -que, por cierto, llevamos pidiéndola desde el año 2010- es, una vez más, una buena idea, pero es una propuesta insuficiente por parte de la Comisión.
                  

                     Es insuficiente porque ustedes, una vez más, establecen este tope de 750 millones de euros de ingresos a partir del cual las empresas deberán hacer ese ejercicio, pero dejan fuera a muchísimas otras que nos parece que también deberían hacerlo. Y, por otra parte, con respecto a la propuesta que nos traen de lista de paraísos fiscales en base a un acto delegado, en su propuesta no hay calendario para este acto delegado, ni tenemos criterios claros sobre cómo se hará esa lista.
                  

                     Así que nos parece que es una propuesta que, francamente, se queda muy corta. Y permítame que le diga: si no actuamos de forma decidida, nítida y valiente para combatir los paraísos fiscales, esta Comisión y los Estados miembros perderán toda la credibilidad, si aún la tienen.
                  

Jonathan Arnott,
on behalf of the EFDD Group
. – Mr President, this debate highlights the crossroads at which the British people find themselves: in any society there is a balance to be struck on tax and transparency. On the one hand, we could publish every detail of every person's earnings and every tax return. We could say: if you have done nothing wrong, you have nothing to hide. It would be transparent, but it would provide no privacy. After all, you could allow phone tapping, you could allow looking into anyone's internet history or you could even ban curtains, if you followed that logic. On the other hand, we could do the complete opposite. We could respect everybody's privacy, publish absolutely nothing and allow things not to be exposed when they should be. That would make it difficult to deal with tax evasion and aggressive tax avoidance. It would make it harder to ensure that multinationals do not have a competitive advantage over SMEs. But here is the point.
If on 23 June the United Kingdom votes to leave the European Union, we will have the sovereign right to take those decisions for ourselves and be able to get the balance right between justice and privacy. However, if the UK votes to stay in, those decisions will continue to be taken remotely in Brussels and Strasbourg. So there is a fundamental choice here: who governs Britain? Is it this place, or is it Westminster?

Werner Langen (PPE). - Herr Präsident! Wir haben ja in der Debatte vorher über die Panama-Papiere diskutiert, und das Thema, das Kommissar Hill vorgestellt hat, geht in die gleiche Richtung: Überall dort, wo keine Transparenz, keine Berichtspflichten, keine Übersicht bestehen, gibt es die Chance für Steuerhinterziehung, Steuervermeidung, anonyme Ein-Personen-Gesellschaften etc. Deshalb zeigt Ihr Vorschlag insgesamt in die richtige Richtung, aber er reicht meiner Meinung nach nicht aus. Auch der Vorschlag zur vierten Geldwäscherichtlinie, der ja im Hinblick auf die Terrorbekämpfung vorgelegt wurde, muss auch im Hinblick auf Briefkastenfirmen näher präzisiert werden. Ich bin auch der Meinung, dass das letzte Wort über die Ein-Personen-Gesellschaften noch nicht gesprochen sein kann. Wenn wir für Briefkastenfirmen Transparenz fordern in der gesamten Welt, nicht nur in Panama, sondern vor allen Dingen auch in den britischen Kronkolonien, dann dürfen wir nicht eine neue Personengesellschaft kreieren, die das gerade ermöglicht, weil es nicht mehr der Eigentümer ist, der bekannt gemacht wird, sondern auch Anwälte das machen können. Das heißt: Das große Paket, das Sie sich vorgenommen haben, findet unsere Unterstützung, es ist ein erster Weg. Aber ergänzend dazu müssen wir – davon bin ich überzeugt – in einem Untersuchungsausschuss die noch offenen Fragen insbesondere im Zusammenhang mit den Panama-Papieren klären. Unsere Fraktion wird – davon bin ich ebenfalls überzeugt – dafür eintreten.
                  

El Presidente. – Sé que hay una solicitud de intervención con arreglo al procedimiento de la ‘tarjeta azul’, pero tengo que comunicarles que, por razones que ya comentábamos anteriormente, no vamos a poder otorgar ese derecho que, por otra parte, es suyo. Pero en esta ocasión el Reglamento es explícito. No es posible porque no hay tiempo. Les agradezco su comprensión.
                  

Evelyn Regner (S&D). – Herr Präsident! Transparenz ist eine wesentliche Waffe im Kampf gegen Steuerhinterziehung und Geldwäsche. Transparenz ist daher die erste Grundlage für mehr Gerechtigkeit bei der Steuermoral – allerdings wird das nicht ausreichen. Wir brauchen – wie vorher erwähnt – das große Paket, also ein weltweites Finanzregister als Grundlage eines automatischen Informationsaustauschs, damit wir auch die tatsächlichen wirtschaftlichen Eigentümer erfahren, oder den Schutz der Whistleblower – es gibt sehr vieles zu tun. Und echtes volles öffentliches country-by-country reporting für möglichst viele Unternehmen, auch außerhalb der Europäischen Union, ist absolut notwendig.
                  

                     Herr Kommissar, da ist noch mehr drin bei Ihrem Vorschlag. Ich habe jetzt gleich ganz konkrete Fragen an Sie: Zunächst zu den 750 Millionen, dem Schwellenwert: Das ist die OECD-Schwelle – meines Erachtens nicht besonders engagiert. Was machen Sie mit Unternehmen wie McDonalds, die davon leben, alles in kleine Franchise-Unternehmen zu zerstückeln, dann lauter KMUs zu sein, wie gehen wir diese an?
                  

                     Schauen Sie bitte in die Rechnungslegungs- und in die Transparenzrichtlinie! Hier gibt es Schwellenwerte, die niedriger sind, also muss es machbar sein. Die Kosten sind keine entsprechende Erklärung. Schließlich zu der Definition der blacklist der Steueroasen. Hier scheint mir der Text noch eine Baustelle zu sein. Kann ich die Kriterien jetzt alternativ auffassen, oder muss ich sie kumulativ auffassen? Letzteres ist inakzeptabel.
                  

Zdzisław Krasnodębski (ECR). – Panie Przewodniczący! Jesteśmy chyba wszyscy zgodni na tej sali, że nie można akceptować sytuacji, w której wielkie korporacje nie płacą podatków w kraju, w którym wygenerowały swój zysk, a na małe i średnie przedsiębiorstwa spada największy ciężar podatkowy. Szczególnie cieszy, że – jak się wydaje – również pan przewodniczący Juncker podziela to zdanie, co nie zawsze chyba miało miejsce w przeszłości, sądząc po jego poprzedniej działalności.
                  

                     Sprawozdawczość w podziale na kraje zdaje się właściwym narzędziem w walce z procederem unikania opodatkowania, a nie harmonizacja podatkowa. Dlatego rzeczywiście wydaje mi się, że propozycja zgłoszona przez pana komisarza Hilla jest dobrym krokiem, w dobrym kierunku. Godne jest podkreślenia nałożenie na korporacje obowiązku podawania do wiadomości publicznej ważnych podatkowo informacji. Istotne jest przy tym, by ujawnione sprawozdania obejmowały również filie zarejestrowane w krajach określonych przez UE jako ‘raje podatkowe’.
                  

                     Natomiast niepokoi fakt, że miałoby to dotyczyć tylko około 10 do 15 procent korporacji międzynarodowych, gdyż według propozycji Komisji obowiązkowi publicznego raportowania podlegałyby tylko firmy, których roczny obrót przekracza 75 milionów euro. I tutaj należy pomyśleć o zmianie tego punktu propozycji.
                  

Rina Ronja Kari (GUE/NGL). – Hr. formand! Hvis der er en ting, som vi kan lære af de mange afsløringer om skattely, så er det, at skattely og skatteunddragelse har det bedst i mørket. De lever bedst skjult for offentligheden. Derfor ved vi også, at vores stærkeste kort imod skatteunddragelse det er åbenhed, og det er offentlighed om skatteforhold, og ikke mindst ejerskab.
                  

                     Nu har vi så endnu en skattelyskandale og endnu en chance for at vise borgerne, at vi faktisk vil gøre op med det. Så lad os sætte handling bag ordene og insistere på fuld offentlighed om land-til-land-rapportering og ikke mindst om, hvem der er de reelle ejere af virksomheder og fonde. Vi skal ikke lade os begrænse af EU's grænser. Land-til-land-rapportering skal naturligvis ikke kun gælde inden for EU, men for virksomhedernes aktiviteter i alle lande, så vi får rigtige og opdelte rapporter, som også udviklingslandene kan få glæde af. Der er ikke nogen grund til at vente på andre. Lad os gå foran nu - vise vejen for fuld åbenhed for alle virksomheder.
                  

Pascal Durand (Verts/ALE). – Monsieur le Président, Monsieur le Commissaire, tout le monde va prendre la parole aujourd'hui pour féliciter la Commission pour son travail sur la transparence fiscale.
                  

                     Loin de moi l'idée de briser ce beau et ce touchant moment de communion européenne.
                  

                     Mais enfin, oserais-je rappeler qu'au mois de juillet, ce Parlement a voté une résolution bien plus ambitieuse que le texte que vous présentez aujourd'hui – mais tel n'est pas l'objet de mon propos. Je souhaiterais simplement attirer l'attention, ce soir, sur ceux grâce à qui nous avons pu et nous pouvons avoir ce débat aujourd'hui.
                  

                     Je voudrais qu'il soit rendu hommage à ceux qui, en dépit des risques qu'ils encourent et des poursuites dont ils font l'objet, participent à la défense de l'intérêt public: je pense aux lanceurs d'alerte.
                  

                     Donc, une seule question, Monsieur le Commissaire. Elle est simple, mais je vous demande de répondre en conscience.
                  

                     Pourquoi faut-il attendre que de simples citoyens dénoncent des faits que tout le monde connaît pour que la Commission veuille enfin agir sur la transparence fiscale?
                  

Theodor Dumitru Stolojan (PPE). – Domnule președinte, cred că Comisia a făcut destul de multe până acum în direcția măsurilor pentru prevenirea evaziunii fiscale, a planificării fiscale agresive, a spălării banilor. Problema este însă că oamenii așteaptă mult mai mult și, iată, discutăm deja de ani de zile de această listă a paradisurilor fiscale care nu doresc să coopereze în ceea ce privește transparența fiscală. Mă bucur că în sfârșit Comisia și-a luat angajamentul că în câteva luni va ieși cu această listă.
                  

                     De ce spun acest lucru? Pentru că eu cred că trebuie să fim mult mai hotărâți aici. Eu cred că trebuie ca în Uniunea Europeană să avem inițiativa ca absolut nimeni, nicio companie, nicio bancă să nu mai facă tranzacții de niciun fel cu aceste paradisuri fiscale care nu doresc să coopereze pentru transparență fiscală și să determinăm și Statele Unite ale Americii și alte țări să facă același lucru. Iată, astăzi aflăm cu surprindere că două teritorii jurisdicții dependente de Marea Britanie afirmă că nu vor să dezvăluie niciun fel de informații financiare. Sper ca până la urmă Marea Britanie să reușească să-i determine să înțeleagă că avem nevoie de transparență fiscală.
                  

Sergio Gaetano Cofferati (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, signor Commissario, nei mesi passati questo Parlamento ha approvato un testo di rendicontazione, paese per paese, nell'ambito di una direttiva, quella sui diritti degli azionisti, che rappresenta la montagna. Oggi, la Commissione ci presenta il topolino che è nato da quella montagna.
                  

                     Io non disprezzo nulla, anzi ho molto rispetto per il lavoro che è stato fatto, però non si può negare che siamo di fronte ad una soluzione largamente insufficiente per le ragioni che sono state dette nel dibattito. Il modello dell'OCSE è stato preso a riferimento, ma il modello dell'OCSE era stato considerato da noi largamente insufficiente, esattamente come la vostra proposta. Pensi alla soglia.
                  

                     La soglia, come le ricordava prima la mia collega Ferreira, esclude una parte consistente non delle piccole imprese, ma delle grandi imprese multinazionali. L'ipotesi del Parlamento prevedeva il coinvolgimento di 20 000 aziende, qui siamo vicini ai mille e novecento soggetti coinvolti. Le nostre informazioni, quelle richieste, dovevano includere la proprietà, la vendita e i sussidi pubblici; nella vostra proposta di tutto ciò non si parla.
                  

                     Noi avevamo immaginato di avere queste informazioni non soltanto articolate, ma da tutti gli Stati dell'Unione europea e dal resto del mondo, dove queste aziende lavorano; voi parlate invece solo dell'Unione europea e di paradisi fiscali ancora da definire e sarei curioso davvero di capire quali saranno i criteri che adotterete. Dunque grazie per lo sforzo che avete fatto ma rendetevi conto che siamo in un ambito per noi…
                  

Dariusz Rosati (PPE). – Mr President, I welcome the proposal by the Commission on mandatory disclosure by multinational companies of income tax information. This is yet another legislative initiative aimed at improving tax collection and reducing the scope for tax evasion and aggressive tax planning in Europe. It responds to the growing demand from European citizens for more transparency and fairness in tax policies. I believe we are all keen to ensure as conducive a business environment as possible for European companies, but at the same time we expect these companies to pay their fair share of taxes in our countries.
The draft directive requires multinational companies to make public information on a well-defined and limited set of tax information. It does not impose on them an additional administrative burden, as all the required information is already reported by companies to their shareholders and respective national tax authorities. It helps to re-establish a level playing field between EU and non-EU companies and it reduces the scope for aggressive tax planning by large multinationals. It also raises public awareness of tax issues and strengthens the sense of corporate social responsibility among European businesses.
However, having said that, I would like to call on the Commission and Parliament not to go too far with the new requirements. The need for more tax transparency must not hamper the competitive position of European enterprises vis-à-vis their international rivals. Our ambition should be to ensure that the EU becomes the most attractive and business-friendly region globally.

Peter Simon (S&D). – Herr Kommissar! Ich möchte anknüpfen an die Wortbeiträge der Kollegin Ferreira und der Kollegin Regner von vorhin. Die Schwelle der country-by-country reporting-Berichtspflicht auf 750 Millionen Euro festzulegen, ergibt zwar zunächst Sinn, wenn man Ihren Zahlen folgt, weil Sie damit ungefähr 90 % aller zu versteuernden Einnahmen, über die wir reden, erfassen.
                  

                     Aber Steuern ist auch ein Gerechtigkeitsthema, und wenn wir im Umkehrschluss sehen, dass ebenfalls knapp 90 % aller in verschiedenen Ländern tätigen Unternehmen bei dieser hohen Schwelle überhaupt nicht erst in den Anwendungsbereich fallen, habe ich ein Gerechtigkeitsproblem. Große Unternehmen als solche sollten darlegen, in welchem Land sie für welche Einnahmen wie viel Steuern bezahlen. Wir haben die Frage, was ein großes Unternehmen ist, an verschiedenen Stellen in der EU-Gesetzgebung definiert. 40 Millionen sind da die Schwelle, und ich glaube, genau hieran sollten wir anknüpfen. Das ist ein ausgewogener Vorschlag, um das zu vermeiden, was Sie vermeiden wollen, nämlich kleine und mittlere Unternehmen unnötig zu belasten. Aber es gibt gleichzeitig die Handlungsspielräume, um im Sinne von Steuergerechtigkeit die wahrhaft interessanten Unternehmen in Breite zu erfassen.
                  

Brian Hayes (PPE). – Mr President, I welcome the Commission's proposals of today and congratulate Commissioner Hill for bringing those proposals forward. I think there is huge public support for his initiative and that of the Commission when it comes to tax transparency. We should not, however, confuse tax competition on the one hand and tax transparency on the other. It is perfectly logical that we can have both, and we need to have both so that Europe remains strong and we can compete against the United States and other regions of the world.
I very much support the fact that in the proposals announced today, the Commission has set out its view that companies who operate in Europe can no longer aggregate what they provide in terms of offshore locations. It now has to be provided offshore by offshore, as it were, and also that would be crucially important for making sure that there is some confidence in the use of those companies wherever they have their operation. Finally, I want to say this. If we can do anything to speed up this procedure, rather than having it in place in 2018, we should be ambitious enough to have this in place in the earliest possible timeframe.

Emmanuel Maurel (S&D). – Monsieur le Président, Monsieur le Commissaire, beaucoup de collègues l'ont dit sur tous les bancs: c'est parce qu'il y a eu des lanceurs d'alerte, la révélation de scandales, la mobilisation d'associations et d'ONG, la pression, aussi, du Parlement européen – pour une fois, on peut s'en féliciter – que nous en arrivons à ce texte aujourd'hui qui, incontestablement, va dans la bonne direction, parce que le reporting pays par pays permet à la fois de disposer d'une vraie traçabilité des profits des multinationales et d'aller dans le sens d'un rétablissement de l'égalité devant l'impôt.
                  

                     Je rappelle encore une fois, comme d'autres, que les PME payent aujourd'hui beaucoup plus d'impôts sur les sociétés que les multinationales, ce qui est bien, mais comme l'ont dit à plusieurs reprises mes collègues sociaux-démocrates et Peter Simon, à l'instant, je crois qu'on peut aller plus loin sur le chiffre d'affaires, parce que le chiffre de 40 millions que nous avançons, plutôt que 750 millions, figure déjà dans la directive comptable pour caractériser une grande société – allons-y donc, ayons cette audace-là.
                  

                     Quant à la cartographie des informations, cela a été dit par Mme Ferrara tout à l'heure – 28 pays, c'est bien, les paradis fiscaux, c'est bien, mais il ne faut pas encourager les montages frauduleux dans d'autres pays; donc, sur ces deux points, les socio-démocrates …
                  

(Le Président retire la parole à l'orateur)


Pavel Svoboda (PPE). – Děkuji za tento návrh, který vítám. Oceňuji na něm především tu skutečnost, že je postaven na principu nezatěžování podnikatelů další zbytečnou administrativou. Jde zejména o to, aby malé a střední podniky nebyly vystaveny kompetitivním nevýhodám. V této souvislosti jsem rád, že tyto podniky nejsou návrhem dotčeny, ale myslím, že je škoda, že toto není výslovně v návrhu zmíněno. Každopádně už kvůli těmto malým a středním podnikům je třeba Váš návrh přivítat, ony jsou ty, kdo nesou to břemeno daní i za velké podniky, které se ukrývají v daňových rájích.
                  

                     Pokud jde o otázku transparentnosti, je třeba se pokusit o takové řešení, které nesníží tu konkurenceschopnost evropských podniků, a zejména těch malých a velkých.
                  

Anneliese Dodds (S&D). – Mr President, what a difference a scandal makes. Before LuxLeaks and the Panama papers, those of us who were calling for country-by-country reporting were told that it was never going to happen. But here we are today, with the Commission finally acting against the appalling injustice of aggressive tax avoidance and tax evasion.
It is important to recognise moments like this. I am proud to see the introduction of a measure I called for in my report last year, supported by my Labour and Socialist colleagues, though opposed by the UK conservatives. With the backing of great efforts from civil society right across Europe, it goes to show that, acting together in the EU, we can achieve change. But this is no time for complacency; the Commission's proposals need improvement. The EUR 750 million threshold is too high, and we need companies to break down their reports by every country in the world, not just the 28 Member States and a handful of the very worst tax havens. Today is a milestone for tax justice, but the hard work is only just beginning.

Tom Vandenkendelaere (PPE). –‘Tax Freedom Day’ blijkt de afgelopen decennia voor sommigen wel héél vroeg in het jaar gevallen te zijn. Zo net na Nieuwjaar zelfs voor de grootste creatievelingen, zo blijkt.
                  

                     Zo verliest zo'n Tax Freedom Day in wezen elke zin en zouden we er beter komaf mee maken. Ik was sowieso al geen voorstander. Dergelijke dagen ‘vieren’ lijkt me toch wat dubbel. Ja, we moeten kritisch zijn op wat de overheid doet met ons belastinggeld, maar tegelijk is er ook nog zoiets als burgerzin. We moeten er juist trots op zijn dat door bij te dragen aan de staatskas publieke diensten worden betaald die de kern en de kracht zijn van onze Europese sociale welvaartsstaten.
                  

                     In dit verband zie ik in dit Commissievoorstel zelfs een opportuniteit voor bedrijven: ook bedrijven moeten ‘burgerzin’ kunnen tonen: bijdragen aan de infrastructuur, aan de scholing van het personeel enzovoort, maar wel in die landen waar zij hun winsten maken.
                  

                     De overheid heeft ook een plicht: de plicht om die bedrijven niet nodeloos kwetsbaar te maken door hen veel te gevoelige informatie te laten vrijgeven. Het voorstel lijkt op dat vlak gelukkig evenwichtig te zijn en vrijwaart in elk geval de KMO's van onnodige administratieve lasten.
                  

                     Voorzitter, collega's, ik ben noch cynisch noch naïef. Het grootkapitaal valt fiscaal te temmen, maar dat kan enkel als we het op wereldniveau aanpakken.
                  

(De Voorzitter ontneemt de spreker het woord.)


Romana Tomc (PPE). – Menim, da gredo ukrepi Komisije v pravo smer. Lahko rečemo, da končno prehajamo od besed k dejanjem. Potrebujemo več transparentnosti in več izmenjave podatkov. Na ta način bomo prav gotovo dosegli tudi boljše davčno okolje za vse, boljše davčne sisteme.
                  

                     Nedopustno je, da se velike multinacionalke bogatijo na račun malih in srednjih podjetij. Vsi morajo plačevati davke sorazmerno glede na svoj potencial. Vendar moramo biti pri tem dosledni. Ne smemo dopustiti, da bi se ukrepi obrnili tako, da bo Evropa postala manj konkurenčna. Velike multinacionalne ustvarjajo tudi veliko delovnih mest.
                  

                     Od držav članic moramo zato zahtevati tudi ne samo, da so transparentne, ampak da prilagodijo svoje davčne sisteme tako, da so enostavni in konkurenčni.
                  

Tadeusz Zwiefka (PPE). – Panie Przewodniczący! Z zadowoleniem witam propozycje Komisji Europejskiej. Na trzy rzeczy chcę zwrócić uwagę. Po pierwsze to, że będą zmiany w dyrektywie o księgowości, czyli instrumencie horyzontalnym – o to nam właśnie chodzi. Kwestia wprowadzenia konieczności sprawozdawczości poprzez firmy, które funkcjonują na rynku europejskim, ale mają siedziby w innych krajach. To jest to, czego się domagamy od dłuższego czasu, i to powinno poprawić sprawiedliwość funkcjonowania elementu fiskalnego.
                  

                     Chcę wreszcie zwrócić uwagę na fakt, że europejska, unijna lista wskazująca na konkretne jurysdykcje, które nie spełniają właściwych wymogów w sprawozdawczości finansowej, pomoże nam w rzeczywistości skuteczniej z tym wszystkim walczyć.
                  

                     Było tutaj sporo wezwań o ambicję ze strony Komisji Europejskiej, że to jest za mało, że trzeba więcej. Dla mnie ważniejsze jest to, że to będą przepisy, które będą miały szansę realnie zaistnieć w naszej rzeczywistości, a tak się stanie tylko wówczas, jeżeli te zaproponowane pozostaną w pierwotnym zaproponowanym kształcie.
                  

Deirdre Clune (PPE). – Mr President, I welcome Commissioner Hill's proposals today building on the work that is being done at OECD level and the base erosion and profit shifting (BEPS) movements there, going of course one step further in ensuring that there is public disclosure of tax paid by multinationals and which countries it is paid in within the EU.
It is very important in terms of transparency. I welcome and would agree with your comments, Commissioner, also when you say you are pro-business. I would be pro-business also because I think business is important, whether they be multinationals, SMEs or micro-enterprises, because businesses employ people and they do provide very valuable employment. Indeed many SMEs also depend on the existence of multinationals in the supply chain and also provide services to the employees there. So there is a symbiotic relationship that needs to be recognised.
Nonetheless, if the figures are that the tax authorities across the EU are losing EUR 50 to 70 billion a year, I think it is time that action was taken to ensure that multinationals pay taxes in the jurisdiction in which they make their profit.

Angelika Niebler (PPE). – Herr Präsident, Herr Kommissar, liebe Kolleginnen und Kollegen! Steuerflucht und Steuervermeidung sind mittlerweile zu einem Volkssport geworden. Briefkastenfirmen, Gewinnverlagerung, Missbrauch und Umgehung von Steuervorschriften – was durch die Panama Papers bekannt geworden ist, sprengt jegliches Vorstellungsvermögen. Das muss endlich ein Ende haben! Steuern sind in den Ländern zu zahlen, in denen die Wertschöpfung stattfindet. Das fordern wir im Europäischen Parlament seit langem, und dazu brauchen wir Transparenz.
                  

                     Herr Kommissar, ich begrüße die von Ihnen vorgeschlagenen Vorschläge zum country-by-country-reporting. Ich denke, das ist ein Schritt in die richtige Richtung. Wir müssen Einzelheiten noch diskutieren, insbesondere die Frage, wie effektiv gegen die Verlagerung von Gewinnen in Steueroasen vorgegangen werden kann. Der Vorschlag mit der blacklist, den Sie auf den Tisch gelegt haben, und auch der Vorschlag, eine Balance zu finden zwischen den Interessen unserer Unternehmen und der öffentlichen Transparenz, ist ein sinnvoller Vorschlag. Einzelheiten werden wir noch diskutieren. Und ich glaube auch, ein Untersuchungsausschuss zu den Panama Papers kann diese Debatte auch zu Ihrem Vorschlag noch entsprechend bereichern.
                  

Intervenciones con arreglo al procedimiento de solicitud incidental de uso de la palabra (‘catch the eye’)


Paloma López Bermejo (GUE/NGL). – Señor Presidente, es paradójico que una iniciativa de mayor transparencia fiscal se presente el día antes de la votación para prohibir filtraciones como la de los papeles de Panamá, sin las cuales debates como el de hoy no serían posibles. Pese a ello, hay elementos positivos en esta propuesta.
                  

                     Más información sobre la fiscalidad de las multinacionales contribuirá a que el pueblo europeo sea todavía más consciente de cómo muchos gobiernos europeos han amparado complejos sistemas de elusión fiscal, que legalizan el robo de los más ricos a los pobres. Hasta 860 000 millones anuales -según algunos estudios- se pierden cada año y van de nuestras escuelas, nuestros hospitales, nuestros ayuntamientos a los bolsillos de las multinacionales. Sin embargo, es insuficiente. Si se siguen los criterios propuestos, nada sabremos de lo que sucede en algunos paraísos fiscales, como Delaware en los Estados Unidos, y tampoco sabremos qué sucede con otras empresas. Pediremos, entre otras cosas, una regla de transparencia simple: que se informe de la actividad fiscal en cualquier Estado, sea o no de la Unión Europea. Hay que ser más ambicioso.
                  

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, σύμφωνα με πρόσφατες μελέτες του ΟΟΣΑ ο επιθετικός φορολογικός σχεδιασμός και οι πρακτικές φοροαποφυγής και φοροδιαφυγής, που ακολουθούν πολλές πολυεθνικές επιχειρήσεις, συνεπάγονται για τους προϋπολογισμούς των κρατών μελών της Ένωσης απώλειες φορολογικών εσόδων ύψους τουλάχιστον πενήντα έως εβδομήντα δισεκατομμυρίων ευρώ ετησίως.
                  

                     Φυσικά, πρωταγωνιστές σε αυτές τις πρακτικές φοροαπαλλαγής και φοροαποφυγής είναι οι πολυεθνικές επιχειρήσεις οι οποίες καταβάλλουν ψίχουλα ως πόρους, με αποτέλεσμα να διαβρώνουν την εθνική φορολογική βάση και να πλήττουν την οικονομία. Επιπλέον, αυτές οι εταιρείες μέσω των ενδοομιλικών συναλλαγών αποφεύγουν την καταβολή φόρων για τα κέρδη τους, γλυτώνοντας έτσι δισεκατομμύρια ευρώ.
                  

                     Για την αντιμετώπιση αυτών των πρακτικών τύπου tax ruling, θα πρέπει τα κέρδη κάθε εταιρείας υποχρεωτικά να φορολογούνται εκεί όπου πραγματοποιούνται, ώστε να πάψουν οι εταιρείες να στρέφονται σε φορολογικούς παραδείσους, όπως στην Ολλανδία ή στο Λουξεμβούργο. Αλλιώς, οι χώρες της Ευρώπης δεν πρόκειται να μπουν στο δρόμο της ανάπτυξης όσο θα υπάρχουν εταιρείες που φοροαποφεύγουν και φοροδιαφεύγουν. Αντίθετα, θα επιβαρύνονται όλο και περισσότερο με τεράστιο δημόσιο χρέος τα κράτη αυτά.
                  

Κώστας Χρυσόγονος (GUE/NGL). – Κύριε Πρόεδρε, η πρόταση της Ευρωπαϊκής Επιτροπής να υποχρεωθούν οι πολυεθνικές επιχειρήσεις με ετήσιο παγκόσμιο κύκλο εργασιών πάνω από εφτακόσια πενήντα εκατομμύρια ευρώ, οι οποίες δραστηριοποιούνται στην Ευρώπη, να δημοσιεύουν πληροφορίες για τις χώρες προέλευσης και φορολόγηση των κερδών τους είναι θετική. Αν και το όριο των επτακοσίων πενήντα εκατομμυρίων πρέπει να μειωθεί.
                  

                     Δεν αρκεί, όμως, αυτό προκειμένου να αντιμετωπιστεί το πρόβλημα της μεγάλης κλίμακας φοροαποφυγής από τους πολυεθνικούς κολοσσούς, που έχει ως αποτέλεσμα τη συρρίκνωση των φορολογικών εσόδων των κρατών μελών της Ένωσης και την επίρριψη του φορολογικού βάρους στους ώμους μισθωτών και συνταξιούχων
                  

                     Χρειαζόμαστε τη θέσπιση ενός κοινού ευρωπαϊκού συντελεστή φορολόγησης των εταιρικών κερδών, ώστε να σταματήσει ο άτυπος μειοδοτικός διαγωνισμός των κρατών που οδηγεί στην μη φορολόγηση των πολυεθνικών, προκειμένου κάθε κράτος να τις προσελκύσει στην έδρα του. Αυτός είναι ο σωστός δρόμος για τη δημοσιονομική εξυγίανση και όχι η διαρκής μείωση των κοινωνικών δαπανών.
                  

(Fin de las intervenciones con arreglo al procedimiento de solicitud incidental de uso de la palabra (‘catch the eye’))


Jonathan Hill,
Member of the Commission
. – Mr President, thank you for all the comments that have been made in the debate. I take the general thrust of the comments very much as support for this measure. Clearly I hear that there are some parts of the House which understandably want people to go further and to go faster, but I think overall the support for the proposal from the Commission is clear. I also think that there was an important set of remarks about balance, and balance is what we have tried to strike with this proposal: the balance between more transparency and wanting to defend and protect and promote the competitiveness of European businesses.
I think that links to the questions I have been asked about the threshold in particular, because one of the principles that we have pursued, not just on this proposal but more generally, is to want to take our ideas forward in concert with international work, with the work being done by the OECD and the G20. The reason for that is that this work in international fora has been taken forward over many years, and I think the more we can do it in step, the more we can ensure we can make progress, and the more we can make sure that we can make progress that will be of benefit for Europe, European taxpayers and European businesses.
This point about competition and the need to make sure that this proposal applies equally to non-European multinationals and to European multinationals lies at the heart of the proposal. So, OECD: why 750 million? Yes, because it is consistent with the OECD approach, and I think it is important to preserve an international approach on it. But to be clear: this would capture 90% of the revenues of all multinationals, so that is not an inconsiderable slice of the revenues from the multinationals.
I was also asked a question about the aggregated figure. Why do we not have a disaggregated figure for outside the EU as well as within the EU? Again, this comes back to the point of competition. We do not have the wherewithal to insist that companies outside the EU share, for instance, information between the United States and Singapore and publish the same information that we could require companies within the EU to provide.
Why is it important to try and pursue an approach in parallel? Because if our companies were having to provide more information than was the case with companies outside the EU, that could not only be of commercial advantage to their competitors, who would have more information on European businesses to be able to find out, for example, what their strategies might be on R&D to help them with their commercial strategies, but also to third-country tax jurisdictions, so that European businesses might end up being taxed twice. So that was why we have gone for an aggregated figure outside the EU, and I think it was sensible to take that balanced approach.
In terms of the questions I was asked about the blacklist and how that process is being taken forward, Commissioner Moscovici will be responsible for most of that work. He was saying earlier today that he would hope to be able to get that list together in six months.
In terms of that process, his intention here is to come up with one which is a fair but careful assessment using all those four criteria on which the list is based. The process, to be clear, is that all third-country jurisdictions would be screened – not automatically just homing in on any particular country or jurisdiction – and then on the basis of that screening we would talk to the jurisdictions in question and ultimately, depending on the severity of the problem in relation to one or more of those criteria, we would put together a list based on that assessment. So it is more of a dynamic process, where we hope to be able to make progress together.
I was also asked about what would happen with a non-EU company that might have a smaller subsidiary or branch in the EU. That is subject to our proposal even if the subsidiary is only medium-sized, so we would be able to get those non-EU multinationals through those subsidiaries or branches.
Finally, a couple of comments on timing. I do not accept that this work has been taken forward by the Commission simply because of the Panama Papers and that that is what has belatedly prompted the Commission to ask. As colleagues here will know, we have been working on this proposal for a long time. We have carried out a full impact assessment. We have discussed it over many months.
The difference, I think, with the Panama Papers disclosures is that it has sharpened the focus of the proposal and has made us reconsider how we go about tackling the question of jurisdictions that do not have high standards of governance in terms of their corporate governance over the so-called tax havens, and that element of the proposal has been refined in light of the Panama Papers. But we had been working on it, and I think we share the sense of urgency that has been expressed by a number in this debate.
And so, finally, on timing: how quickly can we take it forward? I agree with the point made by Mr Hayes that the sooner we can get on with this, the better. I know that Parliament will want to make progress as rapidly as possible, and we will be seeking to make progress as rapidly as we possibly can with the Member States, so that we can get a measure implemented as soon as possible, because I think that is part of how we can have a system of taxation in which our citizens have confidence, but also so that our businesses can go about the task of rebuilding trust with our citizens. Because without businesses in which citizens have trust, we will not have the tax revenues that we all want.

El Presidente. – Se cierra el debate.
                  


Declaraciones por escrito (artículo 162 del Reglamento)



Olga Sehnalová (S&D),
písemně
. – Zajistit maximální daňovou transparentnost je jednou z dlouhodobých priorit sociálních demokratů. Aktuální kauza Panama Papers jenom ukazuje, jak velkému problému čelíme. Vítám, že se o této problematice hovoří, návrh, který předložila Komise, však zdaleka není dostatečný. Nesouhlasíme např. s tím, že Komise se ve svém návrhu zabývá pouze situací mimo Evropskou unii, a budeme usilovat o to, aby do posuzování byla zahrnuta mnohem širší škála firem jak mimo, tak i v rámci EU. Je důležité vědět, kdo fiktivní společnosti vlastní, kdo z nich těží, a pokud chceme být skutečně důslední v tomto boji, pak musíme přijmout řadu komplexních opatření.
                  

Igor Šoltes (Verts/ALE),
pisno
. – Evropska komisija je na aprilskem plenarnem zasedanju podala izjavo v Evropskem parlamentu o načrtovanih ukrepih na področju javnega preglednosti davkov.
                  

                     V primeru Panama Papers se je ponovno potrdilo, da je tako želena globalizacija pisana na kožo finančnemu kapitalu, ki ima virtualnega lastnika brez odgovornosti.
                  

                     Afera, ki jo je s pomočjo 11,5 milijona dokumentov razkril Mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev, odkriva do sedaj še nevidene razsežnosti davčnih goljufij in pranja denarja.
                  

                     To nedvomno priča o tem, da so davčne oaze na široko ponujena in ustvarjena priložnost, ki je bila dobro izkoriščana v zadnje pol stoletja in bo tudi v prihodnosti, če se pristojne institucije držav in mednarodne skupnosti ne zganejo.
                  

                     Davčne politike držav so si različne, skupno pa jim je, da želijo v državno blagajno spraviti čim več sredstev, davčni prihodki pa pri tem predstavljajo praktično glavnino prilivov.
                  

                     Koliko so pri tem uspešne in kako se soočajo s sivo ekonomijo, davčnimi utajami ter prevarami, pa je drugo vprašanje.
                  

                     Nujno potrebujemo temeljito davčno reformo, ki se bo odločno lotila izvorov problema. Pri tem je ključna večja davčna preglednost nad aktivnostmi podjetij in javno poročanje po državah, kjer je bistveno predvsem to, kje podjetja delujejo in kje plačujejo davke.
                  

Sergei Stanishev (S&D),
in writing. – Tax avoidance is not always illegal, but it is always immoral. I therefore welcome the Commission proposals for public country-by-country reporting which builds on the work of Commissioner Moscovici to address tax evasion and tax fraud. This is an essential step forward towards achieving tax transparency, and ensuring that taxes are paid where the profit is generated. Behind the numbers and sweetheart deals for large companies, the real victims of tax avoidance and tax evasion are social justice, prosperity and the common good of societies, transparency, fairness and, ultimately, the ordinary people who suffer from all these. European socialists have long campaigned for fair tax policies, including a European Financial Transaction Tax, but also to crack down on tax heavens, as they are used to hide assets and wealth on a massive scale. Instead of facilitating investments, untraceable finance flows fuel global corruption, crime and war, bypassing national legislation, international sanctions and evading justice. In Europe and the world we want to live in, there is no place for such abrupt robbery – robbery of people's lives and future. We cannot allow crime to thrive right under our nose, hidden in complex legislation and paperwork. EU governments must act. Now.
14.   Main aspects and basic choices of the common foreign and security policy and the common security and defence policy (Article 36 TEU) (debate)

El Presidente. – El punto siguiente en el orden del día es el debate a partir de la Declaración de la Vicepresidenta de la Comisión y Alta Representante de la Unión para Asuntos Exteriores y Política de Seguridad sobre los aspectos principales y opciones fundamentales de la política exterior y de seguridad común y de la política común de seguridad y defensa (artículo 36 del TUE) (2016/2564(RSP)).
               

Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
. – Let me start by quoting Article 36, which says that ‘the High Representative of the European Union Foreign Affairs and Security Policy shall regularly consult the European Parliament on the main aspects and the basic choices of the common foreign and security policy and the common security and defence policy and inform it of how those policies evolve’. It goes on to say ‘he’ – so probably not me – ‘shall ensure that the views of the European Parliament are duly taken into consideration’.
Let me start by saying that I believe that in the last year we have managed to successfully do this, by having regular consultations and listening to updates, developments and the implications for our policies, in constant dialogue. But for the sake of clarity and frankness, let me also say that I find it hardly acceptable that we are having five debates this evening in this Hemicycle. We have 2.5 hours. I think this is not respectful to your work and to my work.
Having said that, let me say that this year has been a very demanding one for our foreign policy. The deal with Iran has opened an intense phase for our European diplomacy, especially on Syria. After the attacks in Paris, a Member State invoked Article 42.7 for the first time in our history, an issue that we debated the last time we met in this Hemicycle.
Our response to the refugee crisis has put together an unprecedented number of foreign policy tools, from operation Sophia in the Mediterranean to the new trust fund for Africa, from financing schools or health care inside the refugee camps to the economic compact for Jordan and Lebanon, which we remarkably put together for the London conference.
The months ahead will be just as challenging. The foreign policy community is sometimes tempted to look at the electoral years in the United States as years of transition, but this is not a sabbatical year, especially not for the European Union. On the contrary, in some cases we face a window of opportunity that could soon close, and in others inaction can make things terribly worse.
In this debate I will focus on the immediate priorities of our foreign policy, as we will have time for a broader conversation on the medium and long-term in our debate on the EU global strategy later in the night. By the way, let me repeat once again that I see no particular reason for holding two debates in a row on topics that are completely similar. So I would ask you once again to avoid this kind of repetition, and spend our time more logically and efficiently.
Back to our priorities: ending the great civil war in the Middle East and North Africa remains our most urgent commitment. It is a war that is being fought on different fronts, from the border between Syria, Iraq and Turkey to Yemen and Libya. Each of these fronts has its own history and its own actors, and probably also its own development. But in each one, the solution to the conflict has to come through national reconciliation. The defeat of Daesh, Al Qaeda and all terrorist groups can only go hand in hand with these political processes.
We are working hard for this to happen, and we are beginning to see some fragile first results. For them to consolidate, regional powers will need to stop feeding the war, support and encourage reconciliation and head towards some kind of cold peace. What is happening in Syria seemed impossible just a few months ago; the ceasefire is fragile but it is largely holding. Humanitarian aid has reached a number of besieged areas, even if it is far from perfect. Staffan de Mistura is touring in the region to build support for the talks. We are in constant contact, and I was in Geneva with him last month as I was also meeting the parties in the talks. We coordinated our position on Syria with the G7 Foreign Ministers just yesterday in Japan.
We need progress and we need it quickly. Peace has a huge number of enemies. That is why a strong sense of urgency has to drive our engagement, and at the same time we will need the same patience that has led us here. The negotiations will not be easy, but perseverance has always paid off.
The same will go for Libya. Most of the Presidency Council is finally in Tripoli after months of hard work to build a fragile consensus around it. But this is only a starting point; all actors have to facilitate a peaceful transfer of powers to the new government. On our side we are ready to help, and we are working with the Presidency Council and Fayez Sarraj on this because – let me be very clear on this, as I always have been – whatever we do, we will do it with the Libyans. If they ask for support, we will give them the support they need and want, be it on humanitarian aid, training, security forces, the judiciary or border management. But the future of the country is in their hands. The stability and prosperity of Libya and defeating Daesh depends first and foremost on national unity. The solution to the conflict in Libya can only be political and can only be Libyan. Our responsibility is to consistently support it.
The third point on the region concerns Yemen. Our focus in the coming months will obviously have to be on Syria and Libya, but we cannot afford to close our eyes to other crises, even if they do not make the headlines. The conflict in Yemen has caused a humanitarian tragedy at a massive scale, with 80% of the population that is now in need of humanitarian assistance. Instability is a breeding ground for terrorist groups at the very crossroad, among the Middle East and the Horn of Africa, the Indian Ocean and the Mediterranean.
I met the UN special envoy last week, and we are working together on the ceasefire that began last Sunday, accompanying this process with our concrete support for the preparation of negotiations and with a massive regional outreach. Let me finish on this first priority on the Middle East peace process because – despite the lack of media attention – we cannot forget the conflict in Israel and Palestine. With no progress towards peace, it is only a matter of time before the next escalation comes. Together with the rest of the Quartet and with our Arab partners' involvement we are working on a report with substantive recommendations on how to move beyond the deadlock towards a two-state solution. To sit and wait is simply not an option, and our work has never stopped; it is sometimes quiet but always ongoing. Public opinion is not currently focusing on it, but this does not mean we are stopping our work. Putting an end to this conflict in Libya and Syria and Yemen – as well as in the Middle East as a whole – building strong partnerships with our neighbours, but also with key actors in Africa and in Asia, will be the best way to respond to the threat of terrorism in the region, the world and the European Union.
We can close the vacuum that Daesh uses in territories with no government, and we can prevent radicalisation in partnership with Muslim-majority countries that are promoting coexistence and respect for diversity. We can increase the security of Europe by increasing and improving the security of our partners: in the Middle East, in North Africa, in the Sahel, in South-East Asia, in the Western Balkans.
The second broad issue we need to deal with has much to do with conflicts in the Middle East, and yet the issue of refugees and migrations will not stop even with peace in Syria and Libya. Let us face it: big movements of people are the new normal, and again this is something we discussed recently in this room.
Walls will not stop the flows; they can only make the situation worse: opening new routes, destabilising more countries and creating an incentive for human smugglers. We can only manage this together with our neighbours, not against them. For this reason, I was in Lebanon and Jordan last month and in Africa last week. At the end of this week I will board one of our Operation Sophia vessels that just yesterday rescued hundreds more lives.
The third field where we need to urgently engage is self-evident if we want to manage the two priorities I have just mentioned. This is launching multilateralism as the privileged format for dealing with all international issues. This might sound less urgent if you do not think about the concrete meaning of multilateral diplomacy. Multilateral diplomacy led to COP21 and to the Sustainable Development Goals. Multilateral diplomacy made our deal with Iran possible. It is the comprehensive approach: win-win solutions and the rules-based scenario. It is the European way for foreign policy. We will need more of this in the coming months, including in the field of non-proliferation.
The international community has shown unity in responding to North Korea's new tests. I have just attended two important events on disarmament and nuclear security: in Washington with President Obama and in Hiroshima at the G7 just yesterday. For the first time ever, we and the rest of the G7 honoured the memory of the victims of the atomic bomb. The discussion was positive, and it is in our common European interest to work for closer and deeper cooperation at international level on the issue of nuclear security, non-proliferation and disarmament.
Let me include, under the same headline – multilateralism and international cooperation – the issue of our relationship with Russia. On most of the files I have mentioned so far – on Iran, on Israel and Palestine, on Libya and partially on Syria – the Russian leadership has shown some interest in cooperating with Europe and with the rest of the world. We decided, together with the European Union foreign ministers, a few weeks ago that we will engage with Russia in the fields where we have an interest to do so. A few days ago a new meeting of the NATO-Russia Council was announced – and today the date was confirmed, I believe – after having been suspended for some years. Does this mean that our relations with Russia can go back to normal? My friend Jan Stoltenberg explained the NATO position with these words that, I believe, reflect very well where we are: ‘there will be no return to business as usual until Russia again respects international law’.
Our European position was agreed unanimously in the Foreign Affairs Council just one month ago. We have all signed off on five principles of our policy towards Russia. Selective engagement goes together with the implementation of Minsk, our relationship with our eastern partners, the strengthening of our own resilience and support for Russian civil society. I chaired the Foreign Affairs Council one month ago, and let me tell you that all Member States are now on the same page. On Russia, as on most other topics, we will need more of the same unity to make our way through these difficult times.
I believe that we as Europeans all share the exact same interests on all the issues I mentioned tonight. Our governments are starting to understand that, but our citizens already do. They know that we will either have a common European foreign policy or no real foreign policy at all, because it is only together that we have the tools and the weight that are needed in today's world, and this is the best answer to our people's need. I count on the continued support of this Parliament to manage to shape that effective common foreign security policy now and in the years ahead.

Elmar Brok,
im Namen der PPE-Fraktion
. – Herr Präsident, Frau Vizepräsidentin, Hohe Beauftragte, Kolleginnen und Kollegen! Herzlichen Dank für Ihre Darlegungen, mit denen ich in vielen Punkten übereinstimme. Aber ich möchte nach den Terrorakten in Brüssel auch zum Ausdruck bringen, dass wir verstärkt über eine neue Definition von Sicherheitspolitik nachdenken müssen. Das ist nicht mehr das Klassische. Der Islamische Staat führt einen Landkrieg in Syrien und in Irak, er führt einen Wirtschafts- und Terrorkrieg in Nordafrika, in Tourismusbezirken, um die Wirtschaft lahmzulegen, um recruitment haben zu können von arbeitslosen jungen Leuten, und er führt einen Terrorkrieg in Europa. Das ist ein einheitliches Konzept. Und ich glaube, diese Einheitlichkeit der Antwort darauf – die Zusammenarbeit zwischen Innen- und Außenpolitik, aber auch, wenn wir über Afrikapolitik reden, der Außen- und Entwicklungspolitik –, ich glaube, dies müssen wir in einer größeren Dimension betrachten, weil es auch wegen der Herausforderungen heute anders zu betrachten ist, als das in der Vergangenheit der Fall war.
               

                  Dazu gehört natürlich insbesondere auch eine Stärkung unserer Nachbarschaft und die Kooperation aus Gründen des Friedens – des Friedens, den Sie richtig angesprochen haben, in Syrien und Irak, aber auch des Friedens in der Ukraine. Das heißt, wir müssen in all diesen Fällen deutlich machen, dass wir auf der Seite derjenigen stehen, die einen Frieden schaffen wollen, und dass wir unseren Einfluss möglich machen sollten, dies zu tun. Da dies in bestimmten Fällen auch mit Migration zu tun hat, ist dies auch wiederum Bestandteil eines gesamten größeren Sicherheitsbegriffes, den wir nehmen sollten.
               

                  Kolleginnen und Kollegen! Ich muss auch sehen, dass wir in der entscheidenden Frage des Waffenstillstandes in Syrien gesehen haben, dass das die Russen und die Amerikaner erst einmal allein gemacht haben. Das bringt mich zu der Überlegung, ob die soft power, bei der wir besser sind als viele andere – 60 % der Entwicklungshilfe dieser Welt wird von der Europäischen Union und ihren Mitgliedstaaten geleistet –, ob die soft power oftmals auch nur dann erfolgreich ist, wenn man auch weiß, derjenige, der die soft power hat, hat zur Not auch hard power, und ob wir deswegen nicht ehrgeiziger sein müssen mit den Möglichkeiten des Vertrags von Lissabon, wie wir eine verstärkte Sicherheits- und Verteidigungspolitik auch auf europäischer Ebene aufbauen können, die notwendigen Synergieeffekte schaffen, um auf diese Art und Weise auch hier Stärkeres vorweisen zu können. Wir verschwenden Geld.
               

                  Eine letzte Bemerkung, weil meine Zeit abläuft: Frau Mogherini, Sie haben vorhin die Frage der multilateralen Diplomatie angesprochen. Dem stimme ich zu. Aber ich glaube, wir müssen uns auch ernsthaft darüber unterhalten, welche Rolle Europa in einer multipolaren Welt spielt. Da haben wir uns, glaube ich, unsere eigene Definition an dieser Stelle noch nicht ausreichend vorgenommen.
               

Knut Fleckenstein,
im Namen der S&D-Fraktion
. – Herr Präsident, Frau Vizepräsidentin! Lieber Herr Brok, Ihre Zeit ist noch nicht abgelaufen – Gott sei Dank, umso mehr, da ich Ihnen in vielen Punkten Recht geben möchte.
               

                  Wer eben gut zugehört hat, hat auch gesehen, wie sich unser Sicherheitsumfeld verändert. Neben den regionalen Konflikten in der Nachbarschaft sehen wir uns heute mit Bedrohungen konfrontiert, die eben nicht nur auf einzelne geografische Regionen beschränkt sind. Bedrohungen wie Terror und Cyberkriminalität lassen zudem die Grenzen zwischen innerer und äußerer Sicherheit verschwimmen.
               

                  Wenn die Mitgliedstaaten in den Bereichen der Rüstungsplanung und der Beschaffung zusammenarbeiten würden, könnten wir kostspielige Überschneidungen vermeiden. Es bedarf der Koordinierung und der Steuerung auf EU-Ebene und damit auch der Stärkung der europäischen Verteidigungsagentur. Gemeinsame Verteidigungspolitik heißt ja nicht automatisch mehr Rüstung, sondern heißt: Eine intelligentere Ausstattung unserer Armeen wird möglich.
               

                  Wenn die EU in den Bereichen der Friedenskonsolidierung, der Konfliktprävention, des Krisenmanagements ein ernsthafter globaler und autonomer Partner und Akteur sein will, dann müsste es eben eine gemeinsame Sicherheits- und Verteidigungspolitik geben, denn Sicherheitspolitik und Diplomatie gehören zusammen. Nur wenn beides erfolgreich betrieben werden kann, können wir insgesamt auch unsere Interessen durchsetzen.
               

Geoffrey Van Orden,
on behalf of the ECR Group
. – Mr President, I shall confine my remarks to CSDP, and I must say from the outset that the ECR Group attaches great importance to the transatlantic Alliance, to NATO; indeed that attachment is among our founding principles. The EU, however, seems to imagine that it is bearing the world's problems on its shoulders, minimising the effort of others. In fact, in the military field, the European Union has no special requirements and no capabilities different to NATO.
There is no need for the European Union to be militarily involved, and it is a complete distortion to imagine that CSDP might somehow reinforce NATO. It could complement NATO with civil capabilities, but this ignores the very reasons for CSDP: to create autonomous European military structures and decision-making processes in which the United States is not involved, and to make the EU an actor on the world stage.
Actually, this obsession with CSDP is a distraction from NATO at the very time when the Alliance needs fresh vitality and commitment in the face of some very real threats. And I have to say: why is it that just four European countries are engaged with the United States and its other allies in the battle against ISIS when ISIS is shown to be the most immediate threat to European security and our wellbeing?
Instead of the continental European countries investing in increased defence capabilities and showing real political resolve, they prefer the pretence of military activity offered by the EU and they mislead the United States into imagining that European allies are thereby pulling their weight.

Jozo Radoš,
u ime kluba ALDE
. – Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospođo Visoka predstavnice, u ime ALDE grupe zahvaljujem na objektivnom izvješću i sigurno bi i svijet i Europa bili u težoj situaciji da nema zajedničke vanjske, sigurnosne i obrambene politike, no ta politika ima dva velika problema.
               

                  Prvi je da je ona vrlo malo zajednička. Naime, od 190 milijardi ukupnih troškova za obranu u Europi, zemlje članice, tek oko pet milijardi se troši na zajedničke investicije i oko sedam milijardi na zajedničke misije, što znači zapravo da se svega oko 6,3 % ukupnih troškova za obranu troši zajednički i to je velika slabost zajedničke sigurnosne i obrambene politike.
               

                  Druga je poteškoća te politike što ona nema pravne instrumente djelovati na krize koje ih se tiču. Niti jedna velika sila, neeuropska velika sila, članica Vijeća sigurnosti, neće donijeti odluku da Europska unija, i kada bi imala snage, intervenira tamo gdje to nije njihov interes, a njihov interes nužno ne mora biti niti stabilnost na Bliskom istoku, a često puta može biti i destabilizacija prostora i poteškoće koje Europska unija može imati.
               

                  Stoga gospođo Visoka predstavnice treba se nadati da će rat na Bliskom istoku i krizna žarišta u sjevernoj Africi i u subsaharskoj Africi doprinijeti tome da brže dođemo do više zajedničke sigurnosne i vanjske politike.
               

Sabine Lösing,
im Namen der GUE/NGL-Fraktion
. – Herr Präsident! Die Frage der Verteilungsgerechtigkeit, sowohl innerhalb von Gesellschaften als auch zwischen den Regionen der Welt, ist die wichtigste Frage, wenn es um Frieden und Sicherheit geht. Das betrifft auch die Nachbarschaftspolitik der EU. 2004 wollte man noch einen Ring aus Freunden bilden. Geschaffen wurde ein Ring aus Feuer. Evaluation heute hier in der Debatte? Fehl am Platze. Und wenn es dann nicht klappt mit den Nachbarn? Mehr Geld für Waffen und Rüstungsschmieden. Kein Thema sind die Auswirkungen der aggressiven EU-Außenwirtschaftspolitik, die zum Beispiel zu desaströsen Handelsbilanzen in den Ländern der EU-Nachbarschaft führte. Die steigenden Rüstungsexporte in die MENA-Region sind zwar Thema, aber deshalb wird kein Rüstungsunternehmen daran gehindert, das große Geschäft zu machen. Im Gegenteil: Es gilt die strategisch verbesserte Verfolgung und Durchsetzung der eigenen Interessen.
               

                  Und immer öfter stört die Demokratie – wie gerade in den Niederlanden – oder stören die Vetorechte von nationalen Parlamenten. Weg damit! Damit es noch schneller geht, schneller mit Militäreinsätzen, vorgeblich im Namen von Demokratie und Menschenrechten. Und dann vergrößert sich in der Folge rasant die Gerechtigkeitslücke, die Sicherheitslage wird wieder angespannter, und die Spirale dreht sich weiter und dreht sich weiter und dreht sich weiter. Doch damit nicht genug! Nun soll auch noch die Nutzung ziviler Gelder für militärische Zwecke missbraucht und umgeleitet werden.
               

Bodil Valero,
för Verts/ALE-gruppen
. – Herr talman! Det finns ett antal områden som vi gröna prioriterar. Jag kommer bara att nämna ett antal av dem.
               

                  Det långsiktiga konfliktförebyggandet arbetet är ett av dessa områden. Med det menar jag inte bara diplomati eller säkerhetssektorreformer, utan jag menar att vi också ska bekämpa klimatpåverkans konsekvenser, fattigdom, förtryck, orättvisa handelsvillkor m.m. Klimat-, handels- och utvecklingspolitik är viktiga för att nå en rättvisare och fredligare värld.
               

                  EU:s huvudfokus måste också vara mänsklig säkerhet och också fredsbyggande. I det perspektivet skulle vi vilja uppmuntra medlemsländerna att faktiskt delta mer i FN:s fredsbevarande insatser. Det är det nämligen väldigt få som gör i dag.
               

                  EU måste också vara garanten för respekt för internationell rätt, mänskliga rättigheter och andra gemensamma värderingar. I det perspektivet tycker jag inte att överenskommelsen med Turkiet lever upp till det, och inte heller den militära insatsen Eunavfor MED Sophia.
               

                  Kommissionären talade om nedrustning. Jag tycker att det är mycket bra. Vi måste arbeta aktivt för en global nedrustning. Vi ska emellertid också vara försiktiga när vi exporterar vapen till tredjeland. Vi lever i en helt ny säkerhetspolitisk situation, där den som i dag är vän i morgon kan vara fiende.
               

                  Vi ska också bekämpa terrorism på ett sätt så att vi inte skapar fler terrorister eller uppmuntrar konflikter. Det bästa sättet är att förebygga radikalisering. Sedan måste vi också värna det öppna Europa, till skillnad mot ett alltför militariserat Europa.
               

James Carver,
on behalf of the EFDD Group
. – Mr President, I welcome the High Representative's presence in the Chamber tonight to inform not just all of us, but – equally as important – our constituents back home over development in the European Union's common foreign and security policy and common security and defence policy. Most EU citizens are unaware of the extent to which the European Union's powers in this area have matured since the Lisbon Treaty and where the ideologues within the European Commission intend to take it next, all without the direct consultation or full information provided to the public.
The EU intergovernmental structures for foreign affairs and defence are already in place. We have before us a representative who determines and guides European Union Foreign Policy, whilst representing the EU's interests – not on the basis of the 28 Member States but as its own independent political entity throughout the world. She is, of course, supported by the European External Action Service and European Defence Agency – if you like, the EU's very own Foreign Office and Ministry of Defence. Currently, the High Representative is reviewing the foreign and defence policy of the EU, with her bolder and far more intrusive policy expected to be announced in the Foreign Affairs Council timed to take place not before, but shortly after, the British referendum on my country's continued EU membership at the end of June.
In last week's referendum, the Dutch people democratically rejected the EU's foreign policy ambitions in Ukraine. I urge the British people to bravely follow suit and reject this entire failing project outright, thus protecting us from ever-closer Union and, not least, eventual European Union armed forces.

Mario Borghezio,
a nome del gruppo ENF. – Signor Presidente, onorevoli colleghi, Alto rappresentante, Lei ci dipinge sempre un quadro molto ottimistico della situazione, ma la realtà stride. Sicurezza e difesa: un grande fallimento.
               

                  In termini anche solo propagandistici l'Isis ha raggiunto una serie di pesanti e schiaccianti vittorie, che nelle comunità islamiche di tutto il mondo produrranno solo nuove adesioni, reclutamenti, finanziamenti, mentre in quelle comunità, non in tutte, si festeggia la mattanza dei cristiani. Le sfide erano diverse e andavano rafforzate le leadership laiche dei paesi mediterranei e nel combattere senza pietà i movimenti estremisti e terroristici, non rafforzare al-Nusra contro Assad solo per eliminare un supposto sostenitore di Putin.
               

                  Tutti sanno che la Turchia ha alimentato un flusso di armi e non solo verso i gruppi terroristici anti-Assad. E Lei non dice niente al riguardo. Beh, noi riteniamo che la sicurezza venga invece dal controllo millimetrico dei confini e laddove questi non siano controllati dall'UE siano gli Stati membri a occuparsene seriamente. Chiediamo un approccio diverso, colpendo l'estremismo che genera i terroristi e non solo il terrorismo già manifesto e quindi gli Imam, le moschee, chi diffonde il verbo terrorista in mezzo ai nostri paesi e alle nostre case.
               

Γεώργιος Επιτήδειος (NI). – Κύριε Πρόεδρε, επί δεκαπέντε περίπου χρόνια, η Ευρωπαϊκή Ένωση συζητά την αναγκαιότητα να υπάρξει κοινή εξωτερική πολιτική και κοινή πολιτική άμυνας και ασφάλειας. Όμως, όσες εργατοώρες και αν καταναλωθούν, όσοι τόνοι μελάνης κι αν χαθούν, δεν πρόκειται να υπάρξει κοινή εξωτερική πολιτική στην Ευρωπαϊκή Ένωση.
               

                  Ο λόγος είναι προφανής: όσο η Ευρωπαϊκή Ένωση ήταν ένωση οικονομική, τα συμφέροντα των κρατών μελών συνέπιπταν ή, εν πάση περιπτώσει, υπήρχε η δυνατότητα να βρεθεί ένας τρόπος αυτά να συγκλίνουν. Από τη στιγμή κατά την οποία η Ευρωπαϊκή Ένωση αποφάσισε να γίνει και πολιτική ένωση, τα συμφέροντα των κρατών άρχισαν να γίνονται αντικρουόμενα. Έχασε η Ευρωπαϊκή Ένωση τη συνοχή της. Η αλήθεια αυτή απεδείχθη πρόσφατα: προκειμένου να αντιμετωπίσουν το τσουνάμι των προσφύγων και των παράνομων μεταναστών, πολλά κράτη έκλεισαν τα σύνορά τους, αδιαφορώντας εάν με αυτό τον τρόπο καταργούσαν ουσιαστικά τη Συνθήκη Σένγκεν. Και το έκαναν αυτό, διότι αυτό επέβαλε το συμφέρον τους.
               

                  Η Μεγάλη Βρετανία επισείει την απειλή του Brexit διότι αυτό επιβάλλει το συμφέρον της. Ακόμη χειρότερα, η Γερμανία έχει κατορθώσει να κυριαρχήσει σε όλη την Ευρώπη, με αποτέλεσμα να υπάρξουν κράτη τα οποία αντιδρούν επειδή θίγονται τα συμφέροντά τους. Άρα, λοιπόν, όση καλή θέληση και αν θέλουμε να επιδείξουμε, όση προσπάθεια και αν καταβάλουμε…
               

(Ο Πρόεδρος διακόπτει τον ομιλητή)


Cristian Dan Preda (PPE). – Monsieur le Président, tout d'abord, je suis triste de ne pas pouvoir débattre sur ce point dans le cadre du rapport Kalniete, comme notre groupe l'a proposé, car nous n'avons malheureusement pas reçu l'appui des autres groupes politiques.
               

                  C'est un thème extrêmement important, cela été dit. Les attentats terroristes, y compris récemment à Bruxelles, nous amènent à nous interroger une fois de plus sur l'efficacité de nos choix de politique étrangère et de sécurité et puis, comme Elmar l'a dit également, sur cette frontière entre menace intérieure et menace extérieure.
               

                  C'est pour cela, d'ailleurs, qu'en ce moment, nous sommes obligés de réclamer une solution en Syrie et en Libye et que, par ailleurs, nous souhaitons un renforcement de la coopération entre nos polices, une centralisation des politiques de contrôle aux frontières, de collecte et de partage du renseignement, tout simplement parce que les deux aspects, interne et externe, sont terriblement liés dans le dossier central du terrorisme.
               

Victor Boștinaru (S&D). – Domnule președinte, doamnă Înalt Reprezentant, acum, când discutăm, contextul față de dezbaterea din 2014 s-a schimbat considerabil. Și acest context diferit pune în discuție capacitatea de a anticipa și capacitatea de a răspunde a Uniunii Europene. Mă voi referi punctual la câteva elemente din politia de securitate și apărare. Cred că în momentul de față este necesară o cooperare extinsă în vederea securizării frontierelor externe ale Uniunii Europene și contribuția în acest sens a tuturor statelor membre, fără diferența între statele membre Schengen și non-Schengen. În al doilea rând, cred că, în contextul amenințărilor teroriste crescute, este vitală definirea unui cadru instituțional de cooperare în domeniul inteligence sharing, ca și a unor mecanisme contraterorism bine definite, nu doar ad hoc și subiective. În sfârșit, implicarea concretă în soluționarea conflictelor din zona MENA care trebuie să fie realizată, cum ați menționat și dumneavoastră, prin implicarea statelor din regiune, prin regional ownership-ul care poate asigura mai multă stabilitate. Având în vedere escaladarea și diversificarea provocărilor de securitate, colaborarea cu NATO nu mai poate fi opțională. Statele vecine răsăritene și sudice trec printr-un nou val de violențe, la care nu putem răspunde decât printr-o abordare concertată cu NATO.
               

Anna Elżbieta Fotyga (ECR). – Pani Wysoka Przedstawiciel! Warunkiem niezbędnym skutecznego prowadzenia obydwu polityk jest zbliżone postrzeganie wyzwań i zagrożeń. Takie wspólne postrzeganie zagrożeń znacząco podważyło w odniesieniu do Wschodu, do Rosji, referendum w Holandii, wynik tego referendum. Niestety muszę zauważyć, że również język, który Pani stosuje, opisując te wyzwania, uległ znaczącej zmianie od ostatnich konsultacji. Ten opis jest znacząco rusocentryczny, Pani Wysoka Przedstawiciel. Przecież nawet ani razu w tym kontekście nie została wymieniona Ukraina. Musimy poważnie przeanalizować zagrożenia, z którymi mamy do czynienia. Również powody, dla których społeczeństwo Holandii wyraziło swoją wolę w taki sposób. Czy to przypadkiem nie był rosyjski StratCom?
               

Reinhard Bütikofer (Verts/ALE). – Herr Präsident, Frau Mogherini, liebe Kolleginnen und Kollegen! Die Bürger erwarten, dass die EU sicherheitspolitische Verantwortung übernimmt. Soweit wir das nicht tun oder zu wenig tun, untergraben wir damit unsere eigene Legitimität. Allerdings, glaube ich, müssen wir bei der Einschätzung unserer sicherheitspolitischen Rolle realistisch sein und sie im Rahmen des multilateralen Gesamtgefüges definieren. Da sympathisiere ich – es wird Sie vielleicht überraschen – durchaus mit einigen der kritischen Bemerkungen, die Herr Van Orden vorhin gegenüber anderen Kollegen in diesem Hause gemacht hat.
               

                  Und ich glaube, wir brauchen nicht nur eine multilaterale Diplomatie, sondern wir müssen auch gezielt multilaterale Institutionen stärken, wenn wir nicht wollen, dass dieser Grundgedanke der internationalen Herrschaft des Rechts abgelöst wird durch eine neue Polarisierungsphilosophie, die von anderen Mächten vertreten wird.
               

                  In aller Kürze will ich drei Aspekte nennen, die mir im Rahmen dieser multilateralen Politik besonders wichtig sind. Erstens: Ich stelle fest, der Barcelona-Prozess ging noch von einer gemeinsamen Mittelmeerpolitik aus. Inzwischen betrachten wir das Mittelmeer als etwas, was uns scheidet und schützt. Ich glaube, das müssen wir neu bedenken.
               

                  Zweitens: Wir brauchen eine strategische Partnerschaft, insbesondere mit Subsahara-Afrika. Und drittens: Wir sollten unsere Kooperation mit ASEAN aufwerten, und ich würde hoffen, dass es eine klare Stellungnahme gibt noch vor dem Sommer zu der Entscheidung …
               

(Der Präsident entzieht dem Redner das Wort.)


Jonathan Arnott (EFDD). – Mr President, the European Union is reviewing its foreign and defence policy. It might actually come as a surprise to many people in the United Kingdom that the European Union has a foreign and defence policy, so I thought, in the interests of transparency, that I would point out some of the things that are being said out here. Last year, for example, Commission President Juncker called for the creation of an EU army, but at least he said: ‘you wouldn't create a European army to use it immediately’. In September, Angela Merkel told David Cameron that he would not get any meaningful reform to the UK's relationship with the European Union unless he dropped opposition to an EU army. Well David Cameron has gone awfully quiet about it, hasn't he? Maybe he caved in. Maybe he sold our birthright for a pot of stew, coming back from Brussels giving us three things we already had and one we did not want, but now perhaps plans to give up the defence of the realm in exchange.
I wonder how many people in the UK know that there is a European Defence Action Plan coming in June, very soon after the referendum, for example, or that the ultimate aim is an EU army. But if they knew that we were being threatened with the creation of an EU army, I do not think that they would risk staying in the EU. I think they would vote to leave on 23 June.

Franz Obermayr (ENF). – Herr Präsident! Gemäß Artikel 24 und 21 des EU-Vertrags sind die Ziele einer Gemeinsamen Außen- und Sicherheitspolitik die Förderung der Demokratie, Rechtsstaatlichkeit und Menschenrechte. Mit viel Getöse hat die Union also mit der Türkei dieses Rückführungsabkommen abgeschlossen, und diejenigen, die sich als die Hüter der Demokratie, der Menschenrechte fühlen, die immer mit erhobenem Zeigefinger hinweisen und auf die europäischen Werte zeigen, gerade die waren sehr froh, dass nun jemand anderer die europäischen Außengrenzen schützt und diesen unbequemen Schutz übernimmt. Doch man hat sich den Falschen ausgesucht: Erdoğan ist ein Despot, der Presse- und Menschenfreiheit mit Füßen tritt, Minderheiten ignoriert, der die Türkei mehr und mehr islamisiert und sogar gegen die eigene Bevölkerung einen Bürgerkrieg führt.
               

                  Meine Damen und Herren! So sieht keine glaubwürdige Politik aus! Unsere Bürger können diese hohlen Phrasen, was man alles tun müsste, nicht mehr hören. Statt die Verantwortung abzuwälzen, müssten wir selber Europa schützen und Politik mit Rückgrat machen und nicht mit Scheckbuch.
               

Janusz Korwin-Mikke (NI). – Nawiążę do tych ostatnich słów, mianowicie normalne imperia prowadzą swoją politykę przy pomocy armii. My nie mamy armii, my robimy to przy pomocy książeczki czekowej, czy kupując polityków: a to w Polsce, żeby ją przyłączyć do Unii, a to polityków w Turcji, na Ukrainie. Ta polityka poniosła klęskę po ostatnim referendum w Holandii.
               

                  Natomiast mamy, jak wiadomo, do czynienia z innym zagrożeniem. I tu chcę powiedzieć jedno: w tej chwili całe grupy terrorystów na świecie rywalizują o to, kto pierwszy doprowadzi znów do łez panią Federikę Mogherini, bo nic tak nie zachęca do agresji, jak pokazywana słabość, jak pokazane łzy. I to Pani, Pani Mogherini, jest zagrożeniem dla Unii Europejskiej, okazując słabość. A poza tym sądzę, że Unia Europejska powinna zostać zniszczona.
               

Sandra Kalniete (PPE). – Mr President, I welcome the recent steps towards a closer EU-NATO cooperation, such as the practical cooperation between Frontex and NATO in the Aegean Sea and the closer cooperation with NATO on countering hybrid threats as envisaged in the newly-adopted ‘Joint Framework to counter hybrid threats and foster the resilience of the EU’. I encourage you, Madam Vice-President, to work towards the implementation of this document, both in the area of closer cooperation with NATO and the other 21 action items. We are looking forward to adopting the necessary legislative and political measures for their implementation.

PRÉSIDENCE DE MME Sylvie GUILLAUME


Vice-présidente


Richard Howitt (S&D). – Madam President, in this last annual debate on common foreign and security policy before the British referendum, let us say Britain is stronger in Europe and helps make Europe stronger in the world. Europe's anti-piracy mission on the Horn of Africa was controlled from the UK Forces command headquarters in Northwood. Britain formed the EU 3+3 that led to the Iran nuclear deal. The London Donor Conference for Syria was made a success because the EU leveraged the three billion raised.
EU foreign policy has a veto for all, but where we do agree, we all exercise more influence. Britain leaving the EU would carry more international burden. According to the Director of Europol and the former Chief of British Special Forces, my country would be less secure. And as has been argued today, it would harm the whole international order. In the modern world of partnerships, the US and Chinese Presidents, the Indian Prime Minister and Commonwealth allies including Australia and New Zealand all say that it is better for Britain to remain in the EU. As Chancellor Merkel has said, only Vladimir Putin would be happy if Britain left.
Throughout history, from the Congress of Vienna to the end of the Napoleonic Wars, to the Locarno Pact at the end of the First World War to the great Labour Foreign Secretary Ernest Bevin, who forged the relationship between America and Europe at the end of the Second World War, Britain has engaged in Europe to secure peace. I do not believe British Eurosceptics know better than the Nobel Prize Committee, which says that the EU is the most successful peace process in history. My parents fought the war in Europe to win the peace. I will fight the referendum to keep it.

Marek Jurek (ECR). – Pani Przewodnicząca! Ostatnio władzom Unii Europejskiej o wiele łatwiej przychodzi atakowanie państw Europy, niż ich bronienie w konkretnych sytuacjach. Rzeczywiście przez ostatnich kilka lat łatwiej było atakować bez przerwy Węgry, niż na przykład wystąpić w obronie prawa Polski do uczciwego śledztwa po śmierci naszego prezydenta w katastrofie smoleńskiej, czy do zwrotu materialnych dowodów potrzebnych w tym śledztwie. Od dwóch lat, Pani Wiceprzewodnicząca, współpracujemy z Panią (no prawie o dwóch lat), mimo że w tym czasie Parlament Europejski wystąpił z poparciem praw Polski w tych sprawach, nie usłyszeliśmy żadnych konkretów. Tak jak przez parę lat Pani poprzedniczka nie zrobiła nic w tej sprawie, żeby nam pomóc, tak samo teraz nawet nie słyszymy o tym problemie. Rzeczywiście łatwiej jest robić taki rajd dookoła świata – Jemen, Libia, rozwiązywanie wszystkich problemów na świecie, niż wspomóc konkretne państwo Europy, które ma prawo do pomocy ze strony Unii Europejskiej.
                  

Krisztina Morvai (NI). – Mogherini Asszony! Szeretnék tényszerű és számszerű felvilágosítást kérni Öntől arról, hogy mi a pontos jogi helyzete azoknak, akik Európából elmennek az Iszlám Állam kötelékében harcolni, és utána visszatérnek Európába? Hány ilyen személyről tudunk? Bűncselekménynek minősül-e az, hogy valaki ezt teszi, vagy pedig meg kell várni, amíg megöl valakit, amíg terrorcselekményt követ el, és majd csak akkor vonják felelősségre? Ha ez idő szerint nem bűncselekmény, akkor nem kellene-e bűncselekménnyé nyilvánítani – úgy nevezett sui generis – saját képi bűncselekménnyé – azt, hogy ha valaki egy terrorszervezet kötelékében külföldön harcol? Ha visszajönne Európába, mehetne a börtönbe, ha meg nem európai állampolgár, akkor ki is lehetne utasítani. Megfontolás alatt van-e ez a kérdés, illetőleg tévednek-e azok, akik hozzám hasonlóan úgy gondolják, hogy itt valami nagyon-nagyon nincs rendben? Várom a válaszát, köszönöm.
                  

Michael Gahler (PPE). – Frau Präsidentin! Frau Mogherini, ich danke Ihnen zunächst für Ihren kontinuierlichen Dialog mit unserem Parlament. Wir erleben gemeinsam, dass wir dann, wenn wir als Europäer zusammenstehen, auch etwas erreichen können. Das Abkommen mit dem Iran und die gemeinsame Haltung gegenüber Russland in Sachen Ukraine seien hier genannt.
                  

                     Ich wünsche mir aber mehr EU-Engagement jetzt im syrischen Friedensprozess. Denn wenn er scheitern würde, wären wir als Europäer von neuen Flüchtlingsströmen und anderen Effekten viel mehr betroffen als die USA und Russland. Aber um ernst genommen zu werden, müssen wir soft power und hard power können. Wenn wir als EU militärisch nur im NATO-Rahmen handeln könnten, würden wir uns jederzeit von einem möglichen Veto, zum Beispiel von Herrn Erdoğan, abhängig machen.
                  

                     In Sachen Libyen sollten wir uns alle Optionen offenhalten, vorzugsweise die Kooperation mit der neuen Regierung, aber auch die Möglichkeit, mit Sophia direkt gegen IS, Al-Qaida und die Schleuser in diesem Land vorzugehen. Ich hoffe, dass die neue globale Strategie, die Sie im Juni vorstellen, auch eine neue europäische Sicherheitsstrategie beinhalten wird.
                  

Ioan Mircea Pașcu (S&D). – Madam President, with defence and security clearly in national hands, the CSDP has been in effect a crisis management instrument rather than a real tool for our common defence. Common defence in the face of external aggression has been entrusted to NATO, as the Treaties clearly state in Article 42.7 and Article 222.
Today, however, if we ask European citizens what they are most afraid of, they will answer that they fear for their lives following the guerrilla warfare brought to our streets by the terrorists. Consequently, common defence and security have a clear internal connotation which now overshadows its traditional external dimension.
Even if we did achieve more in respect of our internal security – see the number of agencies and strategies – there is ample room for improvement, especially in respect of cooperation between national authorities and the EU agencies and even between the various branches of the national authorities. Indeed, even if the police, special forces and the military had been deployed simultaneously both in Paris and Brussels after the attacks, they take orders from their respective separate commands.
Therefore, apart from improving the interaction between the national authorities and the EU agencies, to have a more efficient response we need to start integrating the upper part of our internal security toolkit with the lower part of our military toolkit so we would have an integrated response.

Francisco José Millán Mon (PPE). – Señora Presidenta. Gracias, señora Mogherini, por su presentación. El auge del terrorismo del Dáesh, la inestabilidad en nuestra vecindad, desde Libia hasta Ucrania pasando por Siria o Iraq, o la situación en el Sahel, la presión sobre nuestras fronteras y los numerosos retos y amenazas globales nos muestran que una política exterior común, en la que usted se esfuerza, no es una opción, es una necesidad. Juntos, desde luego, somos más fuertes. Y además de una política exterior de la Unión dotada de medios e instrumentos también necesitamos la voluntad política, evidentemente, de los Estados miembros.
                  

                     Hay otra consideración general: los países de la vecindad deben ocupar un lugar primordial en nuestra acción exterior. Pero la Unión Europea también debe proyectarse en el plano global. En un mundo tan interdependiente, nada nos es ajeno. No cabe el repliegue en un entorno tan interconectado. Espero, señora Mogherini, que el documento que presente al Consejo Europeo de junio sobre la estrategia global de la política exterior y de seguridad esté a la altura de las circunstancias e incluya un capítulo relevante sobre la necesaria profundización en materia de seguridad y defensa.
                  

Afzal Khan (S&D). – Madam President, High Representative, the decision of the EU to lift sanctions against Myanmar in support of the democratic transition was right. Regrettably, since then the situation of Myanmar's Muslim Rohingya and Christians has not improved. There is now strong evidence that the crimes against the Rohingya could amount to genocide. Last year, in this very Chamber, you said there is no real border between external and internal events, and so there must be no real border between our external and internal action. I agreed with you then, and I still do today.
The people who committed the brutal attacks on Paris and Brussels were radicalised because they saw the world divided between us and them. We must defeat this pernicious ideology, but in order to do so we must shape our actions to demonstrate our values. I urge you today to put the situation in Myanmar back on the agenda. If no progress is made in the coming weeks with the new government, then we must be prepared to reintroduce a tough sanctions policy.

Arnaud Danjean (PPE). – Madame la Présidente, Madame la Haute représentante, vous avez un job impossible, et je suis très attristé de voir que ce Parlement ne vous facilite pas la tâche avec ses séances interminables.
                  

                     En un mot, puisqu'une minute pour parler de sujets aussi sérieux, c'est quand même assez ridicule, la stratégie globale qui va être élaborée, c'est un exercice indispensable et bienvenu, mais je ne voudrais pas qu'il nous fasse perdre de vue une autre priorité, qui est la mise en œuvre des stratégies déjà existantes.
                  

                     L'Union européenne et vos services croulent sous les stratégies. Chaque zone géographique, chaque thématique a déjà une stratégie, et nous peinons à les mettre en œuvre efficacement.
                  

                     Un exemple assez tragique: cet après-midi, la France a perdu un nouveau soldat de 19 ans au nord du Mali, et trois blessés sont gravement atteints.
                  

                     Nous avons, depuis plus de cinq ans, une stratégie pour le Sahel – une stratégie intelligente, qui combine sécurité et développement. Nous sommes encore loin de l'avoir mise efficacement en œuvre. Donc, je dis ‘oui’ à une stratégie globale, mais, de grâce, qu'il y ait des résultats, de la mise en œuvre, de la flexibilité et des priorités.
                  

Francisco Assis (S&D). – Senhora Presidente, Senhora Comissária Mogherini, a União Europeia só poderá recuperar influência no mundo se se conseguir afirmar como potência capaz de prevenir, dissuadir e proteger. A União Europeia tem de se assumir como um garante da paz e da estabilidade regional e mundial, mas para isso tem de se comprometer com uma política de defesa e segurança comum adaptada aos novos riscos e novos perigos. Em face a dramas atuais como a guerra civil na Síria e a desagregação da Líbia, as ações do Daech e o terrorismo, os conflitos no Sahel e no Corno de África, a União Europeia tem de assumir as suas responsabilidades e não pode transferi-las para outros atores. Até porque, pelos princípios e valores em que assenta, a União Europeia é quem está em melhores condições de garantir uma política comum de segurança e defesa devidamente interligada com as políticas para os assuntos externos, a ajuda humanitária e o desenvolvimento. Trata-se, no fundo, de encontrar um equilíbrio entre a função mediadora e a função preventiva e dissuasora. Isso implica desde logo uma maior cooperação com outras organizações regionais e internacionais, como por exemplo a Liga Árabe e a União Africana.
                  

Eduard Kukan (PPE). – Madam President, I would like to thank the High Representative for her introduction. Now more than ever, we feel the close link between foreign policy and domestic security. Unfortunately, Europe has become quite fragile in this situation. We need to reassure our citizens that we are capable of making both CSDP and CSFP work. If we want them to work, we need to enhance mutual cooperation within the European Union. We need to strengthen our policy where it matters the most: in issues such as security in areas such as our neighbourhood, south and east, or our closest partners in the Balkans. Unfortunately, exactly here we see a rise in crises, conflicts and new security threats reaching Europe. We have to be ready to face these challenges and put the priorities right.
On our external policies, we need to apply common sense. For example, if we are to enhance our energy security and help our eastern partners, we should not become more dependent on Russian gas.

David McAllister (PPE). – Frau Präsidentin! Wir haben es von der Hohen Vertreterin und auch in der Debatte gehört: Die Herausforderungen für Europa sind immens, und mehr denn je lässt sich beobachten, dass eben die Übergänge zwischen äußerer und innerer Sicherheit fließend sind.
                  

                     Mehr europäische Gemeinsamkeit in der Außen- und Sicherheitspolitik ist eine Notwendigkeit – das haben die Vorredner zu Recht unterstrichen. Ich möchte auch darauf hinweisen, dass die Mehrheit der Bürgerinnen und Bürger in der Europäischen Union hier an unserer Seite steht, denn viele Meinungsumfragen zeigen, dass die Menschen in Europa mehr Gemeinsamkeit in der Außen- und Sicherheitspolitik wünschen.
                  

                     Unsere neue Strategie, die bis zum Juni vorgelegt werden soll, sollte meiner Auffassung nach die vielfältigen Bedrohungen herausarbeiten, unsere Interessen nach Prioritäten sortieren und die notwendigen Instrumente und institutionellen Abkommen für die EU festlegen. Dafür wünsche ich Ihnen, Frau Mogherini, von Herzen viel Erfolg!
                  

Interventions à la demande


Henna Virkkunen (PPE). – Arvoisa puhemies, Euroopan turvallisuusympäristö on muuttunut entistä epävakaammaksi. Sisäinen ja ulkoinen turvallisuus ovat kietoutuneet yhteen. Cyberuhkat, hybridisodan käynti, ääriliikkeiden nousu, radikalisaatio, terrorismi, maahanmuuttokriisi, kaikki nämä tarkoittavat sitä, että Euroopan unionin on toimittava entistä tiiviimmin yhteen turvallisuuden varmistamiseksi ja tiedonkulun parantamiseksi.
                  

                     Samaan aikaan kuitenkaan perinteinen sotilaallinen uhka ei ole väistynyt Euroopan rajoilta. Sen osoittaa Venäjän aggressiivinen toiminta Ukrainassa. Edelleenkin Euroopan maille Nato on turvallisuuspoliittinen ja sotilaspoliittinen perusratkaisu, eikä Euroopan unionin pidä lähteä Naton rinnalle rakentamaan kilpailevaa organisaatiota. Mutta on kannatettavaa, että Euroopan unionin maat tiivistävät omaa yhteistyötään osana Naton eurooppalaista pilaria, ja on aivan oikein ja perusteltua, että Eurooppa ottaa itse myös enemmän turvallisuuspoliittista ja sotilaspoliittista vastuuta Euroopasta.
                  

Νότης Μαριάς (ECR). – Κυρία πρόεδρε, κυρία Mogherini, η βασική αρχή της Κοινής Εξωτερικής Πολιτικής και Πολιτικής Ασφάλειας είναι η αλληλεγγύη της Ευρωπαϊκής Ένωσης προς τα κράτη μέλη της. Δεν είδα όμως καμία αλληλεγγύη της Ευρωπαϊκής Ένωσης προς την Ελλάδα, κατά των παρανόμων ενεργειών των Σκοπίων.
                  

                     Στις 29 Μαρτίου, σας υπέβαλα γραπτή ερώτηση με προτεραιότητα, με την οποία σας ζητούσα να λάβετε μέτρα κατά των Σκοπίων, διότι στα μέσα Μαρτίου η αστυνομία των Σκοπίων επιτέθηκε κατά προσφύγων που ήταν εντός του ελληνικού εδάφους, στην Ειδομένη, ρίχνοντας δακρυγόνα και χημικά. Όμως, δεν έγινε τίποτε και την προηγούμενη Κυριακή αποθρασύνθηκαν τα Σκόπια. Επιτέθηκαν στους πρόσφυγες, είχαμε πολύ περισσότερους τραυματίες, πυροβόλησαν και έριξαν σφαίρες με καουτσούκ και είχαμε πάρα πολλούς τραυματίες.
                  

                     Για ποιον λόγο, λοιπόν, γίνονται αυτά; Εάν είχατε απαντήσει έγκαιρα στην ερώτηση που σας είχα υποβάλει με προτεραιότητα, εντός δέκα ημερών, τότε ίσως στις 8 Απριλίου να είχατε απαντήσει και να είχατε ‘κόψει τον βήχα στους Σκοπιανούς’. Περιμένω μια απάντηση έστω και τώρα.
                  

Andrej Plenković (PPE). – Gospođo potpredsjednice, poštovana Visoka predstavnice Mogherini, zahvaljujem na još jednoj prigodi za vrlo intenzivan dijalog koji u okviru vaših aktivnosti vodite s Europskim parlamentom, a vjerujte, svi zastupnici to izuzetno cijene. U našim vanjsko-političkim izborima i zauzimanju važnih pozicija kao globalnog aktera, htio bih izdvojiti tri pitanja koja mi se čine važnima za aktualni kontekst.
                  

                     Prvo je povezanost vanjske sigurnosne politike i naše unutarnje sigurnosti, gdje su borba protiv terorizma i napor da kontroliramo migracijski val neraskidivo vezani. Drugo je upravo u tom kontekstu specifičan odnos s Turskom, gdje se miješa i stabilnost u regiji i proces proširenja i kontroliranje migracija i nadzor naših vanjskih granica.
                  

                     A treće je tema koju detaljno pratimo, Ukrajina, gdje smo vidjeli kako u Nizozemskoj jedan nacionalni referendum na europsku temu ima međunarodne posljedice. Svima nama zadaća je da bolje rastumačimo vanjsko-političke implikacije našeg djelovanja nacionalnim javnostima.
                  

(Fin des interventions à la demande)


Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
. – Madam President, first of all let me say I just checked with my officers and I think I replied to the honourable Member's letter just today, so he might receive it tonight or tomorrow morning.
Then I would like to underline what many Members have mentioned in this first debate tonight concerning the links between the internal and external security aspects. Indeed today this Chamber discussed two aspects on the internal side of our policies on which we also have an external approach: the response to migration and the refugee crisis, and counter-terrorism after the recent attacks in Brussels. These are two aspects of our policies that have both an internal and an external angle, and we have developed an approach over recent months – especially inside the Commission, but also on the Council side – of integrating more and more our internal and external responses.
All of this will, I expect, be included in our debate in a couple of hours on the global strategy that we are preparing, because the whole exercise about the global strategy is exactly that of merging different strands of policies that we have inside the European institutions to overcome the gaps that today we know are there in the use of internal and external tools.
Let me again underline the fact that the debates in this room show that, at parliamentary level too, we have to develop new ways of thinking and dealing with issues, because we have those that deal with internal aspects of our policies discussing terrorism and migration, and those that deal with external aspects of our policies dealing exactly with the same kind of topics, but in two separate meetings and in two separate debates.
So again, maybe we could look at innovative ways – different ways – of tackling the same issue from different angles, because this is the added value of the European Union. We have so many different tools: internal and external, soft and hard – the so-called comprehensive approach – but then sometimes we are the first ones inside the institutions, including this one, not to have that comprehensive approach.
Many of the things that have been raised here tonight actually fit in other kinds of debates we will have tonight. That is certainly true for the definition of our role in this world that Elmar Brok defined as multipolar. I have my doubts that this world is multipolar anymore; we probably lack the poles to define the world as multipolar – we are living in a changing world. But again, this is a strategic debate we will have in a while, as well as the issue that Mr Danjean raised, which I believe is key, on how we implement the strategies we put in place. Here again I would like to come back to this point in our debate on the global strategy, because implementation is the key element of our strategies. It is not the end of it; it is not the subsequence only but it is an integral part, I believe, of our strategies.
The other issue that was raised is that there are many other policies and many other priorities – key areas – on which I did not focus tonight. This does not mean that they are not priorities for us.
I will name three of them: energy security, which was mentioned just now; our relations with ASEAN, which was mentioned in a previous speech and intervention – I am just back, before being in Japan for the G7, from Jakarta, where we had an excellent meeting with the ASEAN Secretariat for the Member States, deciding precisely to proceed on upgrading our relationship to a strategic one; and thirdly, the work we do with the Sahel, which is key to our security; it is key to our management of the refugee and migrant flows, and it is key to economic development and global issues as such. But again, I am trying to focus on the immediate and ongoing priorities, as this is the purpose of this debate as I understand it.
Let me say some final words on an issue on which many of you have commented, which is the European Union's added value or non-added value to foreign security policy. Let me say this very clearly: I see a growing awareness among our people, among our European citizens, and even a growing one in our Member States, that not even the biggest Member States are world powers anymore.
I often say that we have two kinds of countries in Europe: the small ones and the ones that have not yet realised they are small. But this is the reality of our history. This is the size of foreign policy and also security policy, and there is nothing that any of our Member States can do better alone than all together. I think that we are going in the right direction now.
I have also heard a lot of this thinking about the United Kingdom's role in the Union on foreign and security policy, and let me mention an example that Richard Howitt mentioned before.
We met in London two months ago for the London conference on Syria, where the European Union as such, together with the Member States, provided two thirds of the pledges – two thirds – making the London conference a success. But my example goes beyond that. The UK on that occasion put forward an idea for economic compacts for Lebanon and Jordan, with creative ideas on how to make the fact that Jordan and Lebanon are hosting so many refugees, either in refugee camps or in host communities, sustainable in the mid-term.
That idea moved forward, and we are now putting it into practice together because – and simply because – the European Union put at the disposal of that idea the instruments, especially relating to trade, that made it possible to create this compact, which relates to decisions that the European Union, and not one single Member State, has the capacity to take.
This means that the brilliant UK idea that helps all of the European Union and its neighbours has been made possible by a common decision of the Union to implement this idea. This is a win-win – more than that, a win-win-win for the UK, for Europe and for the neighbourhood. Win-win-win: three times, rather than a loss all alone.
Sure, we still have difficulties and limits, and some things that do not work. But the point is that our role is not to say: it does not work. Our role as decision-makers, as policy-makers, is simply to try and make things work, and that is what I believe we are trying to do.

La Présidente. – Le débat est clos.
                  


Declarations ecrites (article 162)



Louis Aliot (ENF),
par écrit. – Nous devons ce jour intervenir sur les principaux aspects et choix fondamentaux de la politique étrangère et de sécurité commune et de la politique de sécurité et de défense commune.
                  

                     Vos principaux aspects de politique étrangère et de sécurité commune se caractérisent par vos échecs. Jamais l'Europe n'a été aussi inaudible et méprisée dans tous les grands dossiers qui agitent le monde et, pourtant, jamais les périls n'ont été aussi grands. Ce sont les États-Unis, la Russie ou la Chine qui se parlent, agissent, négocient et tirent bénéfice de leurs puissances.
                  

                     Vos principaux choix en matière de politique étrangère relèvent d'une soumission à des intérêts qui ne sont pas les nôtres et qui nous privent de moyens important pour faire entendre notre voix. Votre structure n'existe que sur le papier. Le haut représentant de l'Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité est une coquille vide qui n'a aucune influence sur les affaires du monde et qui dépense inutilement l'argent des contribuables européens. Nous rappelons que les nations sont souveraines et que la défense et les affaires étrangères relèvent des domaines régaliens de chaque État.
                  

Bogdan Andrzej Zdrojewski (PPE),
na piśmie
. – W roku 2016 będziemy świadkami istotnych wydarzeń z punktu widzenia wspólnotowej polityki zagranicznej i obrony. W czerwcu Wysoka Przedstawiciel zaprezentuje nową Globalną Strategię Polityki Zagranicznej i Bezpieczeństwa UE. W lipcu odbędzie się szczyt NATO w Warszawie, a jesienią zaprezentowana zostanie nowa Strategia dotycząca Przestrzeni Kosmicznej. W tym kontekście chciałbym podkreślić 3 kwestie.
                  

                     Ogromnym wyzwaniem i kierunkiem, w którym powinna podążać UE i każde europejskie państwo, jest stałe podnoszenie zdolności obronnych poprzez inwestycje w technologie. Nasza europejska baza technologiczna musi stać się jeszcze bardziej konkurencyjna i powinna otrzymywać stałe impulsy do rozwoju.
                  

                     WPBiO jest widoczna poprzez swoje działania w różnych miejscach: od Bośni przez Ukrainę po państwa Afryki. Nasze działania muszą podlegać ścisłej i metodologicznej kontroli i być szeroko konsultowane z partnerami z NATO i ONZ, jeśli chcemy, by stanowiły one wartość dodaną.
                  

                     Jedną z najważniejszych sfer, które wspierają europejskie bezpieczeństwo i obronność, są technologie kosmiczne. Europejskie programy kosmiczne, jak Galileo i Copernicus, mają kluczowe znaczenie dla obserwacji Ziemi, granic, ruchu na morzach czy pozycjonowania. Powinniśmy w przyszłych politykach wspierać je z całą mocą, tym bardziej, że ich planowanie i działanie obliczone jest na wiele lat. Odpowiednie finansowanie zapewni nie tylko żywotność tych programów, ale także nasze bezpieczeństwo.
                  
15.   Situation in Nagorno-Karabakh (debate)

La Présidente. – L'ordre du jour appelle le débat sur la déclaration de la vice-présidente de la Commission et haute représentante de l'Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité sur la situation dans le Haut-Karabakh (2016/2650(RSP)).
               

Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
. – Madam President, let me start by saying I am very glad that we are having this debate tonight. The situation in Nagorno-Karabakh was probably the centre of my talks both in Armenia and Azerbaijan when I was visiting those countries last month. When I was looking at the last time this issue was discussed in plenary, I saw that it was in 2011, so I am really glad that this Parliament is addressing it for the first time in plenary. It is going to be very helpful and useful, because events in Nagorno-Karabakh are another reminder of how dangerous a protracted conflict can be.
Just days before the latest and unprecedented escalation, we had cautioned that the status quo was unsustainable. From a tense situation to large-scale hostilities can be a very short step. For this reason, we are increasing our efforts towards a settlement of the conflict. It has already inflicted too much suffering. It continues to pose a threat to regional security in our neighbourhood, and it is an obstacle towards the development of both countries and of the entire region.
The South Caucuses is a crucial region for Europe. It lies at the crossroads between Europe, Asia and the Middle East. It holds a huge potential for growth, but such a potential is held back by instability and war, and again this came out very clearly in my recent talks in both capitals. A large-scale conflict is not in the interests of anyone and can lead nowhere.
This conflict hinders the development and the stability of the two countries and of their neighbours, as well as the rapprochement with the European Union. As you know, at the beginning of April, the violence surged to a level that was unprecedented since the ceasefire agreement in 1994. We have all seen reports about the use of heavy weapons and the large numbers of casualties, including among the civilian population. Statements from Baku and Yerevan make it clear that there are serious dangers if the situation is not quickly calmed.
Immediately, on 2 April, I called on the parties to stop the fighting and observe the ceasefire, to show restraint and avoid any further actions or statements that could result in escalation. I have reiterated my support for the OSCE Minsk Group and the three co-chairs as the internationally-agreed format for the settlement of this conflict. The EU Special Representative for the South Caucasus, Herbert Salber, made immediate contact with the parties and kept these contacts regularly. I myself had separate constructive conversations with the Foreign Ministers of Armenia and of Azerbaijan. I will stay in contact with them in the coming days and in the coming weeks, and our Special Representative is visiting the region this week. Let me add that I hope that you can contribute to our efforts with your own parliamentary contacts. As you know, I believe very much in parliamentary diplomacy, both with your fellow parliamentarians but also with civil society organisations.
We all know the way ahead. The escalation makes it even clearer that the conflict does not have a military solution. Developments on the ground demand that we stay vigilant and continue to insist on the strict observance of the ceasefire and on moving forward in the peace process. In particular, the targeting of civilians must stop. But obviously we cannot settle for the status quo. A political solution is what is needed, and our political goal must be that the sides resume negotiations on a comprehensive settlement of the conflict. The Minsk Group and its co-chairs are there to further mediate, and the EU has supported a settlement on the basis of the Madrid Principles proposed by the co-chairs. But ultimately we know well that the solution is in the hands of the parties to this conflict. They need to be ready to make meaningful compromises towards peace.
In parallel with observing the ceasefire and engaging in negotiations, it is necessary to create an environment that is conducive to progress. Actions and statements which could further complicate the already complex environment have to stop.
The European Union fully supports measures that can help, for instance, with the repatriation of the bodies of dead soldiers to their families. I am encouraged by the mechanism that has been put in place in recent days by the ICRC and the OSCE. We will also need new efforts that can accompany the political process. These include enhanced security measures, such as the OSCE-proposed mechanism for investigation into the ceasefire violations. This is a mechanism the European Union has endorsed. The EU – complementing the efforts of the Minsk Group co-chairs – has for several years now supported activities that facilitate peaceful contacts between people across the conflict divide. Today this work is more important than ever. The conflict settlement will also continue to be part of the EU's contacts and dialogue with Armenia and Azerbaijan, as partner countries, as well as with key international stakeholders. As I said, this was at the centre of our talks when I visited both countries a month ago.
After this tragic outburst of violence, talking about negotiations and trust might sound out of place. It is not. Actually, it is the only rational thing to do. The alternative to negotiations would be more death and more destruction. Everyone now understands that the status quo can only lead to more violence, and this is exactly what happened. Let us not underestimate the dangers of this conflict, and let us turn the current situation into an opportunity for peace.

Cristian Dan Preda,
în numele grupului PPE
. – Doamnă președintă, recentele evenimente din Nagorno-Karabah ne arată, încă o dată, că marea problemă a așa numitelor conflicte înghețate este că pot deveni fierbinți în orice moment. Săptămâna trecută, ‘dezghețul’ a cauzat 60 de morți în patru zile. În prezent, situația pare să fi revenit la ceea ce înseamnă, în cazul Nagorno-Karabah, normalitatea, adică un fragil acord de încetare a focului stabilit pentru prima dată acum 22 de ani.
               

                  Din nefericire, în fostul spațiu sovietic, astfel de conflicte înghețate sunt numeroase - Transnistria, Abhazia, Osetia de Sud, mai nou estul Ucrainei - și toate aceste conflicte nerezolvate au un punct comun: interesul Rusiei de a le menține. Pentru Federația Rusă, e vorba de pârghii prin care caută să-și controleze vecinii. În cazul Nagorno-Karabah, Rusia joacă de altfel pe două fronturi, fiindcă e un aliat asumat al Armeniei, dar, pe de altă parte, vinde regulat arme Azerbaidjanului.
               

Victor Boștinaru,
on behalf of the S&D Group
. – Madam President, the conflict of about ten days ago should not be underestimated. Despite the very little information that managed to escape from the authorities' control, this was a real large-scale military confrontation which left hundreds dead or wounded on both sides, including civilians. The ceasefire announced on 5 April seems to be holding for the moment, but we have to face the reality that, after more than 20 years, we have no political solution for this frozen conflict but rather a serious aggravation. We call on both sides to show restraint and to stop the confrontation. We also call on the establishment by the OSCE of a real mechanism to monitor the ceasefire in order to avoid another escalation in this large-scale military confrontation, which carries the risk of the involvement of external actors. It is important that the OSCE Minsk Group action is revitalised in order to bring the two sides back to the negotiations. At the same time, it is fundamental that Europe is seen to play a more active role by using more for more, bearing in mind the particular relations we have with Armenia and with Azerbaijan.
Before I conclude, let me add that we consider the region to be very important, bearing in mind EU leverage. It will be important to reflect on a viable solution. You cannot simply support the Minsk Group, you must also play an active role within it.

Charles Tannock,
on behalf of the ECR Group
. – Madam President, since the 1994 war ended we are sadly all too familiar with the occasional recurrence of hostilities, particularly sniper activity along the line of contact. This most recent offensive is, however, quite unprecedented and appears to have been a full-scale mobilisation of Azerbaijani forces across the entire line in an attempt to retake territory, with many casualties.
I am pleased that the ceasefire is holding and I encourage an immediate return to the negotiating table under the auspices of the Minsk Process. The use of advanced Russian weaponry by Azeri forces, such as Smerch rocket launchers, shows us that the policies of Putin are once again at play in his so-called spheres of influence. We must also bear in mind the prevailing low oil price and the domestic effects that this is having on Aliyev's strategy to create an external military diversion.
In a week in which populism triumphed over diplomacy in the Dutch referendum concerning Ukraine's free trade agreement, we should be reminded of the very real potential for destabilisation on our borders if we are unable to act in a cohesive and coordinated way in Europe.

Petras Auštrevičius,
on behalf of the ALDE Group
. – Madam President, all experts agree that, if escalated further, the Nagorno-Karabakh conflict could certainly become far more lethal and ruthless than it was two decades ago. Those who ordered the recent escalations cannot hide from history, an unprecedented arms race by both sides in a conflict that has for a number of years been boosted by one major arms supplier: Russia. Blood money: billions of dollars is pouring into the Russian budget. The Vice-Prime Minister of Russia has recently said the following about the Russian arms supplies: ‘Everything is according to contracts. Both countries are strategic partners to us.’ For me, the question is what we, as the EU, should do in order to deal with the so-called ‘frozen conflict’ and the destructive dominance of Russia in the region. Have we, as the EU, ever asked for our legitimate place at the negotiating table that is supposed to deal with the conflict? Indeed, the argument from 1994, when the Minsk Group was set up and the EU was not considered a global player and mediator, is no longer valid. Let us go back to the negotiating table as a global player, let us play a role as a major negotiator and mediator in this conflict, and let us prove that the Eastern Partnership goals to support peace and stability next door are valid.

Josu Juaristi Abaunz,
en nombre del Grupo GUE/NGL
. – Señora Presidenta, en la misión de observación electoral que varios compañeros realizaron en 2015 a Nagorno-Karabaj se reencontraron con un pueblo que intenta vivir en libertad y democracia, con pluralidad política, un poder judicial independiente, libertad de prensa, etc. Una pequeña nación que ha sufrido lo indecible y que se merece un futuro en paz y dignidad, aunque todavía no reciba reconocimiento internacional.
               

                  En mi opinión, ese futuro pasa por un acuerdo basado en el derecho de autodeterminación. Respeto y reconocimiento garantizarán seguridad y estabilidad.
               

                  En ese camino, es esencial que Armenia y Azerbaiyán acepten el mecanismo de investigación de violaciones del alto el fuego propuesto por el Grupo de Minsk. Armenia ya ha declarado estar dispuesta a dialogar sobre dicho mecanismo, sin el cual las partes seguirán acusándose mutuamente de iniciar las hostilidades y Nagorno-Karabaj continuará estando lejos de la solución negociada y permanente que su población reclama.
               

Heidi Hautala,
on behalf of the Verts/ALE Group
. – Madam President, the only way to prevent a new outbreak of war around the line of contact and de-escalate the situation is to stop the military build-up and the relevant arms race. The best way to achieve this is to deploy a robust UN peacekeeping mission around the line of contact with demilitarisation of the area and the withdrawal of all heavy armaments to 15 to 30 kilometres away. The parties in the framework of the OSCE Minsk Group should develop and agree to an incident prevention and investigation mechanism to address all violations that may occur.
Nagorno-Karabakh differs from the other frozen conflicts in one point: both parties agree that most of the conflict area belonged to Azerbaijan, and I am talking about the seven provinces surrounding Nagorno-Karabakh. Armenia, therefore, should give back to Azerbaijan most of the occupied provinces within a reasonable fixed time period, and at the same time, the OSCE Minsk Group presidency should relaunch the negotiations on the final status of Nagorno-Karabakh.
Instead of exchanging accusations against each other about possible war crimes committed in Nagorno-Karabakh, Armenia and Azerbaijan should both sign and ratify the Rome Statute on the International Criminal Court. Armenia has signed but not ratified; Azerbaijan has neither signed nor ratified. Finally, the EU should apply the same approach to all the conflicts in the Eastern Partnership countries, avoiding double standards.

Jonathan Arnott,
on behalf of the EFDD Group
. – Madam President, I say to the Commissioner, there is much we can agree on in responding to this situation. It is tragic that a ceasefire which has lasted in general so well since the mid-1990s should fall apart so rapidly decades later. It reminds us, I hope, of the precariousness of peace and the horrors of conflict. And though maybe you and I disagree on the role that these institutions should play – maybe I see the United Nations as more important than the European Union – you are certainly correct in suggesting that it is our responsibility to do whatever we can.
All nations, and indeed the United Nations, must make urgent representations to ensure that basic things, such as civilians not being targeted, are respected. It is vital, too, that simple measures such as the repatriation of bodies actually happen, not because those things change anything of themselves but because they perhaps provide a focal point from which peace can build and a form of trust can be created.
There is a ray of hope that another precarious ceasefire has begun. Long may that last, and may it last much longer than the two decades of the previous ceasefire.

Jean-Luc Schaffhauser,
au nom du groupe ENF
. – Madame la Présidente, Madame la Haute représentante, chers collègues, une fois de plus, notre diplomatie droits-de-l'hommiste, notre diplomatie de l'irréel, est rattrapée par le réel, le réel des identités.
               

                  Dans le Haut-Karabakh, 80 % de la population est arménienne, et c'est Staline, le commissaire aux nationalités, qui intègre cette région, berceau de l'identité arménienne, à la République soviétique d'Azerbaïdjan. Nous avons le même problème dans l'est de l'Ukraine, où les populations russes ont été intégrées, à cette époque, à l'Ukraine, aussi par Staline.
               

                  Votre politique, Madame Mogherini, demande au groupe de Minsk de l'OSCE et à ses trois coprésidents, russe, français et américain, de remettre ce processus de paix en marche. Autrement dit, la diplomatie européenne est laissée aux États, et c'est bien ainsi.
               

                  Quant à la Russie, elle est facteur de paix, contrairement au pyromane de ce nouvel incendie, je veux parler du satrape Erdoğan, celui qui finance le terrorisme et qui fait chanter et même ramper l'Europe. C'est une honte!
               

Jaromír Štětina (PPE). – Rád bych vysvětlil, proč už dlouhá léta podporuji Arménii v jejím teritoriálním sporu o Náhorní Karabach. Byl to bolševický Sovětský svaz, který uměle už ve 20. letech diktátem přidělil území Karabachu Ázerbajdžánu podle principu rozděl a panuj. Nepodporovat Karabach a Arménii v jejich boji by pro mne znamenalo schvalovat tehdejší násilnou národností sovětskou politiku.
               

                  Rád bych upozornil, že spolupředsedové Minské skupiny OBSE se obracejí na prezidenty Arménie a Ázerbajdžánu, aby akceptovali mechanismus OBSE pro vyšetřování porušení příměří. Bez tohoto mechanismu budou obě strany pokračovat ve vzájemném obviňování z iniciování útoků na linii kontaktu na ázerbájdžánsko-arménské hranici. Arménie souhlasí s diskusí o detailech onoho mechanismu a OBSE vyzývá, aby Ázerbajdžán udělal totéž.
               

Bogusław Liberadzki (S&D). – Pani Przewodnicząca! Pani Wysoka Przedstawiciel! Dziękuję za Pani prezentację istoty sprawy, oceny sytuacji. Miejmy świadomość, że my debatujemy o sytuacji państwa, które liczy sobie raptem 150 tysięcy mieszkańców, 4400 km2, które jest po prostu bezbronne w stosunku do sąsiadów.
               

                  Budżet Górskiego Karabachu jest mniej więcej równy wartości dwóch czy trzech rakiet, które mogą być skierowane w każdej chwili przeciwko temu państwu. Zatem: dialog, dialog, znajdowanie rozwiązań pokojowych, zrozumienie i wykorzystanie także naszej możliwości sprawczej wobec Armenii i Azerbejdżanu.
               

                  Nie sądzę, żebyśmy mogli tylko obwiniać Rosję o eksport broni. Ta broń już jest w posiadaniu sąsiadów Górskiego Karabachu. Natomiast również powinniśmy w tej sprawie prowadzić dialog i naciskać i na Rosję, i na Turcję, ponieważ tylko pokój i spokój, negocjacje i realizacja porozumień mińskich może być alternatywą.
               

Ангел Джамбазки (ECR). – Г-жо Председател, г-жо Могерини, колеги, за пореден път ставаме свидетели на престрелки в района на Нагорни Карабах.
               

                  На 1 и 2 април тази година загинаха 33 човека и над 200 бяха ранени. На 22 април 2015 г., малко преди годишнината от арменския геноцид, извършен от османската власт, азербайджански военни наново откриха огън срещу арменците въпреки примирието.
               

                  Важно е да се подчертае, че на 26 септември 2015 г. съпредседателите на Oрганизацията за сигурност и сътрудничество в Европа отправиха предложение до президентите на Република Азербайджан и Република Армения за изграждането на механизъм, който да следи кой нарушава примирието. Както виждате, уважаеми колеги, такъв механизъм няма и причината е отказът на Азербайджан.
               

                  Смятам, че Европейският парламент трябва да излезе с ясна позиция. Това е недопустимо и че държава, която е част от Източното партньорство и стратегически партньор на Съюза, не може да напада мирното население, да потъпква основни човешки права като правото на самоопределение.
               

                  При последните събития Азербайджан получи подкрепата само на неоосманистката Турция, чийто интерес е да се пребори с Армения и арменския народ и да прикрие темата за арменския геноцид.
               

Frank Engel (PPE). – Madam President, the High Representative said that the status quo will only lead to more violence. That may be so, but it is only so for one specific reason – that Azerbaijan remains as much an aggressor today as it was 24 years ago. It has violated the ceasefire this time just like it kept violating the ceasefire on a lower scale for a very long period of time, and it does so because it is convinced that everything and everyone Armenian in this region must disappear.
This is the reason why it has never accepted anything the Minsk Group has been able to propose, because anything that it can propose is a compromise. Azerbaijan does not want to compromise, just like the Armenians do not want to compromise any longer with a country that elevates Ramil Safarov to the level of national hero. A brutal axe murderer sent back to the country by Hungary should never have happened. The only thing that will eventually happen in this case is to recognise the independence of Nagorno-Karabakh. It was declared in full accordance with the Soviet constitution applicable at the time; it was never accepted, and it is time to do so now.

Andi Cristea (S&D). – Madam President, this month's escalation in the Nagorno-Karabakh conflict is not only deeply worrying but simply unacceptable for two reasons. Firstly, because it took a toll that will always be too high, and we can never get used to or tolerate the loss of innocent lives. Secondly, because what we are witnessing is not only the latest violation of the ceasefire but also the gravest since the agreement was signed in 1994.
Today, calling for restraint and a cessation of hostilities is no longer enough and is, quite frankly, 22 years too late. The review of the ENP puts stabilisation as the main political priority. It is time for the EU to complement strategically the efforts of the OSCE Minsk Group, and it is also time for the Russian Federation to contribute genuinely to peace. How can an OSCE co-chair be a peace broker and, at the same time, the main arms provider to both countries?

Sajjad Karim (ECR). – Madam President, may I start, as Chair of the EU Delegation for Relations with the South Caucasus, by echoing the very words spoken today by the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union. It is far too easy to take a position and apportion blame. She has not done so and I will seek not to do so either.
What happened is actually no surprise. The situation was unsustainable and bore the inherent danger of the resumption of hostilities. What happened was bound to take place. My message to my Armenian friends is that the status quo is not in your interests – not in the short term, not in the long term. My message to my Azeri friends, with whom we hope to resume interparliamentary dialogue, is that the fact that you are frustrated with the situation does not mean that the OSCE's long-protracted confidence-building measures are superfluous, if only to prevent an accidental escalation. You can help in this respect.
My message to both is that you are the ones that have the primary responsibility to find reasonable compromises, based on international law. There is no external actor that can do this in your place, certainly not the one that is selling both of you bullets.

Ramona Nicole Mănescu (PPE). – Doamnă președintă, doamnă Înalt Reprezentant, doresc în primul rând să vă felicit pentru implicarea constantă în medierea conflictelor și să îmi exprim în același timp îngrijorarea în legătură cu escaladarea conflictului din Nagorno-Karabah și cu drama pe care o trăiesc zilnic oamenii din regiune. Este clar că o soluție sustenabilă poate exista numai după încetarea folosirii forței armate și întoarcerea părților la masa dialogului. Astfel, în conformitate cu deciziile ONU și cu rezoluțiile adoptate deja de către Parlamentul European începând cu 2010 și până în 2015, părțile implicate în acest conflict au obligația să înceapă imediat un proces de negociere în termenii stabiliți de grupul OSCE de la Minsk. Concret, aceasta înseamnă stoparea violențelor, retragerea imediată a forțelor militare din teritoriile ocupate, respectarea integrității teritoriale, drepturi egale pentru populația din regiune, dreptul celor strămutați de a se întoarce la casele lor și acceptarea unei misiuni internaționale de pace în regiune.
               

Boris Zala (S&D). – Madam President, I am not going to speak about the recent situation on the ground. Nobody is able to detect the real truth – every side has its own. For the EU, two aspects are crucial. First is the principle of sovereignty and territorial integrity. Based on these principles, you can play a really game-changing role. Second, I do not believe in the Minsk Group, but I believe that the EU – in the person of the High Representative – has the capacity to broker the negotiations. I am absolutely sure that the picture and possibility of independence – the hope of all South Caucasus countries to determine their fate independently without the meddling of super- (and less super-) powers from outside – is a good starting point for the big task of brokering the final peace arrangement.

Ελένη Θεοχάρους (ECR). – Κυρία Πρόεδρε, οφείλουμε να επιβάλουμε κυρώσεις στο Μπακού για τη νέα επίθεση εναντίον του λαού του Ναγκόρνο Καραμπάχ. Ο λαός του Ναγκόρνο Καραμπάχ αντιστάθηκε για εξήντα χρόνια στον σοβιετικό ολοκληρωτισμό και δεν απορροφήθηκε από τον αυταρχισμό και από το δικτατορικό καθεστώς του Αζερμπαϊτζάν. Μετά από σκληρό, πολυαίμακτο αγώνα, κέρδισε την ελευθερία του και το δικαίωμα στην αυτοδιάθεση που είναι και η μόνη λύση.
               

                  Είναι ευθύνη της Ευρωπαϊκής Ένωσης να στηρίξει τον λαό του Καραμπάχ που αγωνίζεται μόνος για την ελευθερία του, και να μην τηρεί τις βολικές ίσες αποστάσεις της διατήρησης ενός άδικου στάτους κβο.
               

                  Ειρήνη σημαίνει αναγνώριση της αυτοδιάθεσης του λαού του Ναγκόρνο Καραμπάχ, και η επιβολή κυρώσεων εναντίον του Αζερμπαϊτζάν, θα φέρει την ειρήνη πολύ πιο κοντά.
               

Interventions à la demande


Eduard Kukan (PPE). – Madam President, in the current situation in the Nagorno-Karabakh region we should strive to stop the violence because it is dangerous for the immediate neighbourhood, and the escalation of conflict could have serious repercussions in the entire region. As rapporteur for neighbourhood policy, I advocated being more active in the Eastern Neighbourhood, which remains affected by both active armed conflicts and frozen protracted conflicts. The situation in Nagorno-Karabakh shows that we must keep working more actively towards a sustainable and peaceful solution.
Upholding the cessation of hostilities and the truce remains of utmost importance. We need to help our partners both in Azerbaijan and in Armenia to strive for a peaceful solution. Paraphrasing Tom de Waal, we need to ‘solve the Nagorno-Karabakh conflict before it explodes’.

Costas Mavrides (S&D). – Madam President, Vice-President Mogherini has made this very clear by stating that the military confrontation does not offer a political solution to the problem. However, we should stress the importance of the fact that the co-chairs of the Minsk Group called on both Armenia and Azerbaijan to accept a mechanism to investigate ceasefire violations, as has already been stated by some of my colleagues.
Without such a mechanism, both sides will continue to blame each other for initiating the attacks, and there will also be a loss of lives. Armenia has agreed to discuss the details of saving the mechanism. So far Azerbaijan has not. So it is one thing to be neutral but another to be impartial. That is why, with this mechanism in place, some lives on both sides could have been saved.

Marek Jurek (ECR). – Pani Przewodnicząca! 99 lat temu papież Benedykt XV ogłaszając swoją adhortację o pokoju, wzywał do tego, żeby po zakończeniu masakry wojennej w sposób szczególny zagwarantować prawo do wolności i bezpieczeństwa Armenii. My wszyscy wiemy jak bardzo, jak ciężko doświadczony przez historię jest ten naród – mówię nie tylko o tym ludobójstwie, które miało miejsce sto lat temu, ale również o dramatycznych początkach niepodległości armeńskiej na przełomie lat osiemdziesiątych i dziewięćdziesiątych. Armenia ma szczególne prawo do bezpiecznych granic. Ludność ormiańska w Górskim Karabachu na szczególne prawo do bezpieczeństwa. My mamy szczególny obowiązek o nich pamiętać. Wiemy pod jak wielką presją Armenia znalazła się wtedy, kiedy Rosja naciskała na jej udział w Euroazjatyckiej Wspólnocie Gospodarczej i na osłabienie relacji z Unią Europejską. Mamy obowiązek o nich pamiętać. Im bardziej będziemy tam obecni, tym bardziej będziemy w warunkach tej dramatycznej izolacji mogli wspierać ich bezpieczeństwo.
               

PRZEWODNICTWO: RYSZARD CZARNECKI


Wiceprzewodniczący


(Koniec pytań z sali)


Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
. – Mr President, I would like first of all to reiterate what I have heard from many of you in the Chamber: that our support for this process and trying to find the most reasonable way to restart it and proceed in the right way is essential. I would like to echo Mr Karim's words, which I find very wise: that while we are there to facilitate, to help, to accompany and to try and find a sustainable solution and sustainable compromise, at the end of the day only the political will of the parties themselves will move things towards a peaceful settlement. This is also part of our efforts: creating a conducive environment, or trying to prevent the environment from becoming disruptive, is also part of our job. I take all your comments on board for our work – for the work of our Special Representative – which is daily and nightly dedicated to this, with visits in the region this week, and, obviously, staying ready to increasingly engage in these efforts if necessary in the future.

Przewodniczący. – Zamykam debatę.
                  


Oświadczenia pisemne (art. 162)



Илхан Кючюк (ALDE),
в писмена форма
. – От почти три десетилетия един от най-опасните конфликти по широките предели на Европа се намира в планините на Южен Кавказ. През изминалите дни конфликтът в Нагорни Карабах се възпламени и има опасност да се изостри, ако международната общност не се намеси.
                  

                     Притеснителен е фактът, че случващото се е само няколко дни след стратегическите визити на Върховния представител г-жа Могерини и заместник-председателя на Комисията за енергийни съюз г-н Шевчович в Азербайджан.
                  

                     Считам, че ЕС не може да бъде повече пасивен наблюдател, а следва да играе по-активна роля за мирното разрешаване на конфликти, които понастоящем представляват непреодолима пречка пред пълноценното развитие на добрите междусъседски отношения в държавите от Източното и Южното партньорство. Нагорни Карабах изисква повече от просто дипломатически совалки, защото регионът е вече свързан с ЕС – имаме активно партньорство в сферата на икономиката, енергетиката и въпросите на сигурността. ЕС трябва да настоява в рамките на ОССЕ за участие в минската група съвместно със САЩ, Русия и Франция и да бъдем гарант за мирно споразумение.
                  

                     Необходимо е Европейската служба за външна дейност да започне консултации, както с двете страни в конфликта, така и с гражданското общество в Армения и Азербайджан, за да предложи европейски мирен план за Нагорни Карабах в съответствие с резолюциите на Съвета за сигурност на ООН.
                  

Norica Nicolai (ALDE),
în scris
. – Salut această dezbatere despre încheierea armistițiilor de încetare a focului în zona Nagorno-Karabah. Nu pot însă să nu constat că nu ne aflăm aici să discutăm despre chestiuni care țin de istorie, ci să găsim o soluție la o realitate. Realitatea este că Nagorno-Karabah este un teritoriu care aparține Azerbaidjanului, iar actele întâmplate recent sunt acte de agresiune din partea Armeniei.
                  

                     Trebuie să avem în vedere rezoluțiile adoptate de către Parlamentul European începând cu anul 2010, prin care s-a solicitat Armeniei să își retragă trupele din zona Nagorno-Karabah și, de asemenea, cele patru rezoluții ale ONU pe aceeași temă. Singura soluție este una politică, care obligă Armenia să respecte actele de drept internațional.
                  

László Tőkés (PPE),
írásban
. – Közel két évtizede annak, hogy az Európai Unió partnerségi és együttműködési megállapodást írt alá Örményországgal és Azerbajdzsánnal, azzal a céllal, hogy ezen országokban a demokrácia és a jogállamiság megerősödjön, és a gazdasági életet új alapokra helyezzék. Mindemellett az európai szomszédságpolitika célja az is, hogy a térség biztonságát megszilárdítsa, és a két kaukázusi nép megbékélését elősegítse.
                  

                     Mély aggodalommal állapíthatjuk meg azonban, hogy a kezdeti célkitűzések megvalósítása a hosszú ideje tartó konfliktusos viszonyok miatt háttérbe szorult, az április elején kiújult harcok pedig az azeri-örmény kapcsolatok békés rendezését végképp ellehetetleníteni látszanak. Minden lehetőt meg kell tennünk annak megakadályozására, hogy az etnikai konfliktus ismét véres háborúvá fajuljon a Kaukázusban.
                  

                     Az EU támogatja a meglévő tárgyalási formákat a szomszédságpolitika alapelvei mentén, ezzel együtt viszont mindkét felet szólítsa fel arra, hogy a tűzszünetet tartsák tiszteletben, és a régió stabilitását ne veszélyeztessék. A térség békés jövője érdekében mindkét félnek tiszteletben kell tartania az Unióval kötött társulási szerződésbe foglalt vállalásokat. Ez közös felelősségük. Ehhez hasonlóan joggal elvárható tőlük, hogy az EBESZ minszki csoportja által lefektetett kötelezettségeknek is eleget tegyenek, ezáltal vetve véget a kiújult háborúskodásnak. A mostanra kialakult válságos helyzetben az EU Külügyi Szolgálatának minden erejét latba kell vetnie a szembenálló felek közötti viszony végleges rendezése érdekében.
                  
16.   EU-Cuba political and cooperation agreement (debate)

Przewodniczący. – Kolejnym punktem porządku dnia jest oświadczenie Wiceprzewodniczącej Komisji i Wysokiej Przedstawiciel Unii do Spraw Zagranicznych i Polityki Bezpieczeństwa w sprawie umowy o dialogu politycznym i współpracy UE–Kuba (2016/2651(RSP)).
               

Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative for Foreign Affairs and Security Policy
. – Mr President, last time we discussed Cuba and Latin America in this Parliament, I well remember that I told you that in a world that is changing – and especially in Latin America and in Cuba – Europe will not watch from the sidelines, and we did not. March was a historic month for Cuba, and we were there. Europe was there. My visit to Havana, the second of my mandate as High Representative, preceded by a week the historic visit President Obama paid to the island and also another historic event, which was the Rolling Stones concert. That cannot be underestimated for an island like Cuba.
We have been there as a driving force for change. In March we initiated the first ever agreement between the EU and Cuba. Our relations with Cuba have always continued, in good and in difficult times, although over the last decade we have had difficult moments.
Our starting point was – and still is – much more positive than that of our friends in the United States. The political dialogue and cooperation agreement we have initialled is totally unprecedented. It touches on the broadest set of issues, from political dialogue to economic cooperation, from sustainable development to our cooperation in multilateral fora, from the protection of the environment to human rights. This moment marks the beginning of a completely new era in our relations with Cuba.
Cuba has been changing, slowly but continuously, for a number of years now. On regional and international affairs, our cooperation has already been constructive for quite some time now. I think, in particular, of Cuba's role in hosting talks between the Colombian Government and the FARC, which we followed very closely. I remember that we had a debate about that very recently.
We can only look forward to expanding our cooperation on these matters. But change is happening inside Cuba as well. Over the past few years, the European Union has started to discuss how to accompany Cuba's evolution. We have a choice to make: should we wait for more structural changes or should we make our voice heard right now, as a friend and partner of the Cuban people, through active engagement and dialogue?
The new agreement answers this question. We can now accompany more decisively the process of reforming the Cuban economy and society, fostering sustainable development, democracy and human rights as a trusted and reliable partner, as the Cubans see the Europeans.
Since my political dialogue meeting with Foreign Minister Rodríguez last year, we have jointly agreed to give human rights dialogue a head start. This format has now been formally set up by the political dialogue and cooperation agreement we initialled in Cuba last month.
But the process was launched before the agreement was even finalised, and the next human rights dialogue will take place at the end of May in Havana. We were able to announce it while initiating the agreement. In the first meeting of the human rights dialogue, which took place last year in Brussels, we touched upon the respective situation of human rights and recent developments, both in the EU and Cuba. Let me say that it was a very constructive and very frank exchange of views, and a useful one.
Let me conclude with a note on the work ahead. We now have to go through our internal process to ensure the swift signing and ratification of the agreement. Parliament will have a part to play in this when the time comes, and I hope it will not be too far away.
The signature of the agreement will also mark the end of the EU's 1996 common position as the Union's instrument defining its external relations with Cuba. As you are aware, the common position had already envisaged the perspective of a bilateral agreement. This has now been accomplished, setting a new framework for our relationship. So it is time we finally developed a partnership that reflects our shared history, serves our interests in the present day and helps us build a future that is shared.
For this reason, in parallel to the process leading to the signature of the agreement, I will propose a Council decision to formally repeal the common position. This agreement benefits Cuba and benefits Europe. Let me be even clearer: it benefits the Cubans and it benefits the Europeans, because this is the nature of all good friendships. I am sure we will be able to count on your support in this new phase of our common history.
To sum up, it means enhancing EU relations with Cuba, effectively accompanying the modernisation and reform process on the island, promoting democracy and human rights and finding common solutions to global challenges. The path of more engagement in the framework of the future agreement is the most effective one.

Francisco José Millán Mon,
en nombre del Grupo PPE
. – Señor Presidente, gracias, señora Mogherini, por la información que nos ha facilitado sobre el Acuerdo de diálogo político y cooperación con Cuba. Quiero darle la enhorabuena por la conclusión del Acuerdo. La Unión Europea y Cuba se dotan así de un instrumento, de un marco bilateral, como usted decía, para avanzar en el desarrollo de sus relaciones.
               

                  Cuba está en un momento muy importante en el plano internacional. El giro reciente de sus relaciones con los Estados Unidos tiene alcance histórico, pero el país está, también en el plano interno, en una etapa crucial por razones bien conocidas. Con el Acuerdo, la Unión Europea podrá afianzar, consolidar su presencia en Cuba y podrá así influir más en el proceso de cambio que el país está experimentando.
               

                  A través del marco de cooperación y diálogo que supone el Acuerdo, la Unión Europea podrá, como usted misma ha dicho, estimular el proceso de reformas que vive el país, al tiempo que defiende los intereses y valores europeos. En este sentido, también yo quiero subrayar la inclusión en el Acuerdo del respeto de los derechos humanos y libertades fundamentales, recogiendo un diálogo específico sobre esta materia. Señora Mogherini, usted conoce el compromiso de esta Cámara con los derechos humanos y nuestra convicción de que se trata de derechos universales que todos los Estados, también Cuba, deben respetar.
               

Ramón Jáuregui Atondo,
en nombre del Grupo S&D
. – Señor Presidente, yo quería empezar felicitando a la señora Mogherini, primero, porque su trabajo está poniendo a América Latina en el radar de la política exterior europea y esto es algo que agradecemos, porque durante muchos años no había sido así. Segundo, por la valentía que ha demostrado al superar la Posición Común que durante quince años ha bloqueado las relaciones de Europa con Cuba y firmar un acuerdo que yo considero muy importante.
               

                  Cuba es un país pequeño, lo sabemos, pero es un país muy importante, -usted lo ha dicho. El ver a Obama hace unos días ahí se debe, en gran parte, a que los Estados Unidos quieren cambiar su rol, su imagen, ante el resto de América Latina, pero también a que se está negociando la paz en Colombia. Es un país que tiene una gran irradiación hacia América Latina. Y por eso creo que a Cuba tenemos que empezar a tratarla ya con la importancia que tiene en nuestra política internacional.
               

                  Algunos —hoy lo oiremos aquí también— seguirán pensando que Cuba es una revolución triunfante; otros dirán que es una odiosa dictadura en la que no hay derechos humanos. Yo creo que los dos arquetipos son extremos y falsean la realidad de un país que está cambiando mucho. Esto es lo que me parece importante destacar. Los viejos arquetipos ya no valen para un mundo en cambio. Tampoco para una Cuba en cambio profundo. Y, ciertamente, el problema era qué hacía Europa en esa posición. ¿Quedarse fuera, quedarse aislada, quedarse en la vieja posición o ponerse al frente de una nueva política de amistad con Cuba?
               

                  Yo creo que hay cuatro cosas muy importantes que podemos hacer. En primer lugar, cambiar la etapa de lo que hemos llamado Posición Común por una etapa de colaboración económica, política y comercial que este acuerdo nos permite plantearnos. En segundo lugar, ayudar al pueblo cubano. Ayudar al pueblo, al pueblo cubano, con inversiones, con empresas, con economía de mercado, con cooperación, con tecnología. En tercer lugar, entender que de esto vendrán libertades, democracia y derechos humanos, que yo también quiero para los cubanos. Pero llegarán, probablemente, con la apertura, con Internet, con las telecomunicaciones, con la ciudadanía que va a llegar. Y, a partir de ahí, respetar una cosa muy importante y es que es el pueblo cubano quien debe decidir su futuro.
               

Bas Belder,
namens de ECR-Fractie
. – In de aanloop naar dit debat heb ik verschillende Cuba- kenners geraadpleegd. Evenals ik staan ze allen positief tegenover samenwerking tussen de EU en Cuba, míts deze zich niet tot het regime beperkt, maar evenzeer de civil society insluit! Dat wil ik onderstrepen! Juist over dat laatste hoorde ik kritische geluiden, ook in mijn land, richting de EU, van mensen die Cuba door en door kennen. Wie de schoen past, mevrouw de hoge vertegenwoordiger, trekke die aan.
               

                  Als lid van de protestantse gemeenschap in Nederland, die al vele jaren nauwe banden onderhoudt met de Cubaanse kerk en christenen, dring ik er tevens bij de hoge vertegenwoordiger op aan de Cubaanse autoriteiten rechtstreeks en bij voortduur aan te spreken op concrete eerbiediging van de godsdienst en geloofsvrijheid op eigen grondgebied. Deze vrijheid sluit om te beginnen een systeem uit van regeringsinformanten en verklikkers in kerkelijke samenkomsten en gemeenten. Dat is heel belangrijk, want er heerst gewoon een angstsfeer en dat zegt veel over het regime. Laten wij het dus alsjeblieft niet laten bij een façade die cosmetisch is in plaats van realiteit. Want dan zonnen wij ons in de verkeerde richting.
               

Pavel Telička,
on behalf of the ALDE Group
. – Mr President, first of all I would like to express my view that the policy of the Europeans and the Americans in the past decades has failed. This was not a successful policy, and I welcome the fact that we have managed to agree on an agreement that is a ‘driving force for change’ – and I would underline the word ‘change’.
I am not sure that what we have seen in recent weeks – people being imprisoned and acts similar to that – are the change. I wonder: what is for you the objective of changing that agreement? As politicians we should have an objective. I would appreciate it if you could comment on that. The people that I tend to talk to do not feel that the changes are really occurring. It is not even that they are occurring slowly; they are not occurring. Maybe I am ill-informed. I would like to learn more. In fact, the ALDE Presidency delegation, which is to go to Cuba, has been waiting for weeks and weeks to get an answer from the Cuban authorities as to whether it will be welcome or not. I wonder whether this is also a sign of change. I see Cuban diplomats are hopefully taking note of that fact.
Am I right in saying that there is a provision in the agreement that we will not intervene in the domestic affairs of Cuba? I am not quoting now, but what is the meaning and your interpretation of that phrasing?
So we need a dialogue for sure, a change for sure, but we really need to see change. We will, as you have said, be debating the agreement here. We want to see the conditionality implemented. I would appreciate your comments on the questions that I have posed.

Σοφία Σακοράφα,
εξ ονόματος της ομάδας GUE/NGL
. – Κύριε Πρόεδρε, κύριοι συνάδελφοι, εξ αρχής είχα εκφράσει τη βαθειά μου πεποίθηση ότι η συμφωνία συνεργασίας και πολιτικού διαλόγου αποτελούσε ισχυρό πλαίσιο ανάπτυξης ισότιμων σχέσεων μεταξύ Ευρωπαϊκής Ένωσης και Κούβας. Είχα τονίσει ότι αυτή η κοινή προσπάθεια πρέπει να διέπεται από τις αρχές της αμοιβαιότητας και συνεργασίας, χωρίς όρους και διακρίσεις.
               

                  Η κοινή θέση της Ευρωπαϊκής Ένωσης, παρόλο που στην πράξη ήταν ανενεργής, αποτελούσε ουσιαστικό εμπόδιο καθώς παραβιάζει την αρχή της μη επέμβασης στις εσωτερικές υποθέσεις των κρατών. Χαίρομαι που η κ. Mogherini ανακοίνωσε την πρόθεσή της για ανάκληση της κοινής θέσης.
               

                  Ο αποκλεισμός της Κούβας από τις ΗΠΑ για εξήντα χρόνια ήταν μια εγκληματική συμπεριφορά απέναντι στο λαό της και η άρση του πρέπει να ολοκληρωθεί άμεσα. Αξίζει να σημειώσω ότι η αποκλεισμένη Κούβα, παρέχει καθολική δημόσια δωρεάν παιδεία με εντυπωσιακά επιστημονικά αποτελέσματα, παρέχει δωρεάν καθολική υγειονομική περίθαλψη κι έχει τους καλύτερους δείκτες σε όλες τις βαθμίδες και είναι πρωτοπόρος στους τομείς της πρόληψης και διαρκούς έρευνας στο φαρμακευτικό και ιατρικό πεδίο.
               

                  Τονίζω τα παραπάνω, γιατί πιστεύω ότι η επίσπευση της ολοκλήρωσης και υπογραφής της συμφωνίας θα είναι αναντίρρητα προς το συμφέρον και των δύο πλευρών. Ελπίζω, σύντομα, τα πρώτα θετικά αποτελέσματα να γίνουν ορατά για τον κουβανικό λαό που ακόμα και κάτω από τις πιο δύσκολες συνθήκες δεν εγκατέλειψε, ούτε μια στιγμή, την αξιοπρέπεια και το δικαίωμά του να αποφασίζει αυτός για τη ζωή του και τη χώρα του!
               

Ernest Urtasun,
en nombre del Grupo Verts/ALE
. – Señor Presidente, señora Alta Representante, en primer lugar, también yo me sumo a las felicitaciones, porque creo que ha desempeñado usted un papel muy positivo para poder superar una situación profundamente injusta: la situación creada a partir de la Posición Común adoptada hace ya quince años y que ha impedido que la Unión Europea y Cuba puedan tener una relación normal entre dos pueblos vecinos que deben cooperar. Por lo tanto, la felicito.
               

                  Creo que no debemos considerar este acuerdo un punto de llegada, sino un punto de partida. Queda mucho por hacer y creo que la diplomacia europea puede aún hacer mucho ayudando, por ejemplo, a que termine de una vez el bloqueo, a que se deroguen algunas leyes norteamericanas, como la Ley Helms-Burton del año 1996, que debe ser derogada; queda mucho por hacer. Y, sobre todo, creo que la Unión Europea no debe, en ningún caso, considerar esta nueva relación como una manera de ganar a los Estados Unidos o de estar a su mismo nivel en una carrera comercial; no es eso. Se trata de ayudar, de tener nuevas relaciones y de poner todos los instrumentos que podamos para ayudar a la economía cubana a desarrollarse, y creo que eso es muy importante hoy, así que nada más: felicitarla y ¡adelante!
               

Davor Ivo Stier (PPE). – Gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice Mogherini, u dinamičnom svijetu u kojem živimo svjedočimo novoj podjeli karata, a u toj podjeli je očito da se Kuba postupno, ali sigurno reintegrira u političke i ekonomske strukture zapadne hemisfere jer naravno SAD ima dominantnu poziciju.
               

                  Ta činjenica međutim ne znači da moramo zanemariti odnose koje povijesno vežu Kubu s Europom. U tom kontekstu Sporazum o političkom dijalogu i suradnji pruža okvir za razvoj tih odnosa u raznim dimenzijama. Uloga Europe mora i dalje biti promicanje ljudskih prava i njihovo poštivanje, što, nažalost, još nije slučaj na Kubi. Ne želimo i ne smijemo zaboraviti dobitnike Saharove nagrade, političke disidente i političke zatvorenike, a njih i dalje ima na Kubi.
               

                  Jednako važno je da u postupnom otvaranju kubanske ekonomije koristi od tog otvaranja ne budu samo za vladajuću elitu ‘castrizma’, kao što je često bio slučaj u postkomunističkim društvima u istočnoj Europi. To su neki elementi koje europska potpora tranzicijskom procesu na Kubi mora uzeti u obzir, ali Europa u svakom slučaju mora biti prisutna i angažirana.
               

Pina Picierno (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, grazie naturalmente anche all'Alto rappresentante Mogherini per le sue parole, ma anche, come è stato riconosciuto da tutti i colleghi, per l'impegno puntuale, preciso, importante che ha messo nel buon esito delle negoziazioni tra l'Unione europea e Cuba.
               

                  Io, colleghi, credo che non si possa negare che Cuba abbia fatto passi importanti negli ultimi vent'anni, direi che molti dei progressi compiuti hanno una portata storica, così come storica è la firma dell'accordo a Cuba dello scorso 11 marzo. Ancora molto deve essere fatto, naturalmente, ma possiamo dire con certezza che la strada intrapresa è quella giusta e faremo di tutto per mantenerla.
               

                  Credo che la posizione comune sia stata ormai palesemente superata, devono essere superate molte cose, è stato citato già l'embargo e io confido che quella misura che per troppo tempo ha punito il popolo cubano vada superata. Mi vengono in mente le parole di Giovanni Paolo II che diceva che nessuna nazione può vivere da sola, ecco, credo che noi siamo qui per essere sinceramente vicini al popolo cubano e il lavoro presentato dall'Alto rappresentante ci dà speranza per un futuro migliore per Cuba e per le relazioni con l'Europa.
               

Izaskun Bilbao Barandica (ALDE). – Señor Presidente, quiero felicitar a la señora Mogherini y al Servicio Europeo de Acción Exterior por la firma del Acuerdo de diálogo político y cooperación, que coloca las relaciones entre Cuba y la Unión Europea en otra dimensión. Un proceso que responde al deseo y a las demandas de la sociedad civil.
               

                  Este Acuerdo, que se rige por los principios de reciprocidad, respeto y beneficio mutuo, permitirá superar la trasnochada Posición Común de 1996. Nos permitirá normalizar relaciones y profundizar en el diálogo político, la cooperación o la colaboración en políticas sectoriales y comercio, pero sin olvidar el ámbito de los derechos fundamentales, las libertades y la democracia en una isla en la que todavía los defensores de los derechos humanos y la oposición son perseguidos y arrestados.
               

                  Cuba merece un futuro mejor. Dispone de enormes potencialidades para aplicar un modelo de desarrollo sostenible con capital humano de personas formadas. Un patrimonio que hay que reconocer en la historia reciente de la isla y que va a ser fundamental en esta apertura. Cuba merece, también, el fin del embargo y celebro que la Unión Europea considere ilegales los efectos que esta medida tiene en las empresas europeas. Y subrayo que este paso histórico ha sido propiciado en femenino, por una Alta Representante que se gana cada día mi respeto y mi admiración. Muchas gracias, señora Mogherini.
               

Jarosław Wałęsa (PPE). – Mr President, I believe that this agreement is not only going to boost economic cooperation and exchanges between Cuba and the EU, but it will also contribute to updating the Cuban economy and society. I firmly believe that allocating a certain amount of money will have a substantial effect on the development of the island. It will enable the modernisation of the country in order to achieve a sustainable agricultural sector and the use of natural resources, such as water, in a more efficient and more focused way.
But the most important thing for me – the most sensitive matter for me – remains the same. It is the human rights dialogue. It is our prerogative to ensure that the everyday lives of the Cuban people and society as a whole will be positively affected by this agreement. In recent years I have had the honour and privilege of meeting Cuban dissidents who fight daily for their freedom and democratic change. I hope that because of this agreement we will get closer to making a positive and peaceful change, as once happened in Poland as well.

Norbert Neuser (S&D). – Herr Präsident, verehrte Hohe Vertreterin! Auch von meiner Seite Glückwunsch zu dem Abkommen! Ich will aber auch ausdrücklich die EU-Delegation in Havanna mit einbeziehen, die über Jahre eine vertrauensvolle Arbeit gemacht und mit dafür gesorgt hat, dass wir jetzt zu diesem Abkommen gelangt sind.
               

                  Es geht jetzt um Dialog und Zusammenarbeit, die haben Priorität. Aber wir müssen permanent erwähnen, dass es die Blockade weiterhin gibt, und die Blockade ist ein entscheidendes Hindernis. Unsere Position als EU muss klar sein: Wir akzeptieren nicht, dass europäische Unternehmen bestraft werden. Deswegen: Die Blockade muss weg, weil sie nicht den Menschen dient und weil sie die kubanische Gesellschaft nicht nach vorne bringt.
               

                  Zu den Menschenrechten: Wir haben hier genügend Organisationen, mit denen wir kooperieren können. Und als Letztes – ich habe gemerkt, wenn man vom Papst spricht, bekommt man die Redezeit verlängert – noch zur Rolle der katholischen Kirche: Ich glaube, die spielt eine ganz entscheidende Rolle. Nicht zuletzt hat der gegenwärtige Papst zweimal in der letzten Zeit Kuba besucht und viel dafür getan, Kuba zu öffnen.
               

Pytania z sali


Brian Hayes (PPE). – Mr President, I would like to briefly congratulate and compliment the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, who has made sterling efforts in recent times, especially to focus on the relationship between the EU and Cuba.
I think it is fair to say that we are now entering a new relationship with Cuba. We have been ahead of the United States of America since 2008, and I very much welcome, as the High Representative has said, the engagement by President Obama and his administration in opening up the relationship between the United States and Cuba. It is only through engagement that we can argue for our values, human rights and democracy. It is not by shutting people out or shutting the door of cooperation with Cuba.
I believe that this agreement has the potential, for us at least, to highlight those European values on the world stage. We should not forget the important trading links between Cuba and the EU; the EU remains Cuba's main export partner. Each year, as we have engaged, our trade with Cuba has gone up exponentially, and I suspect that that will continue into the near future. We should also be proud of the fact that parts of our development aid programme and our expertise programme, especially for young Cuban students and for public officials, is something that we should be proud of.

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, συζητούμε για τη συμφωνία που υπογράφτηκε πρόσφατα ανάμεσα στην Ευρωπαϊκή Ένωση και την Κούβα με σκοπό την εξομάλυνση των μεταξύ τους σχέσεων. Ήδη από τον Απρίλιο του 2014 είχαν ξεκινήσει διαπραγματεύσεις στα πλαίσια του πολιτικού διαλόγου, με στόχο να ανοίξει ο δρόμους για τη σύναψη οικονομικών σχέσεων ανάμεσα στα είκοσι οκτώ κράτη μέλη της Ένωσης και της Κούβας.
               

                  Στα πλαίσια της συμφωνίας, εκτός από το εμπόριο και τον πολιτικό διάλογο, γίνεται λόγος επίσης και για τα ανθρώπινα δικαιώματα στην Κούβα. Η Ευρωπαϊκή Ένωση πιέζει την Κούβα να υπογράψει διεθνείς συμφωνίες.
               

                  Τη στιγμή, βέβαια, που η Ευρωπαϊκή Ένωση υποδείκνυε στην Κούβα προτάσεις για την προστασία των ανθρωπίνων δικαιωμάτων, η ίδια καταπατούσε καθημερινά τα δικαιώματα των χωρών της Ένωσης που τέθηκαν σε μνημόνια, επιβάλλοντας έτσι πολιτικές βίαιης δημοσιονομικής προσαρμογής και λιτότητας και φτωχοποιώντας όλο και περισσότερο αυτούς τους ευρωπαϊκούς λαούς.
               

                  Θα πρέπει, επομένως, Ευρωπαϊκή Ένωση να εκμεταλλευτεί την οικονομική συνεργασία με την Κούβα, χωρίς όμως να επεμβαίνει πολιτικά στη χώρα, η οποία πλήττεται εδώ και πενήντα έξι χρόνια από το εμπάργκο των Ηνωμένων Πολιτειών.
               

Marina Albiol Guzmán (GUE/NGL). – Señor Presidente, acabamos de escuchar en esta Cámara a diputados y diputadas que tienen la desvergüenza de hablar de derechos humanos en Cuba a la vez que aplauden las deportaciones de refugiados y refugiadas a Turquía, o avalan las políticas que han llevado a que miles de refugiados y refugiadas se hayan ahogado en el Mediterráneo, o callan ante las violaciones de derechos humanos en Guantánamo.
               

                  Respecto a la Posición Común de la Unión Europea sobre Cuba, esa Posición Común impulsada por el señor Aznar, que consagró la hostilidad de la Unión Europea respecto a la República de Cuba, es hoy por hoy, y a pesar de los avances en el Acuerdo de diálogo político y cooperación, el principal obstáculo para avanzar en las relaciones con Cuba. Esa Posición Común, discriminatoria y caduca, se debe rectificar y debe ser eliminada totalmente para que las relaciones Unión Europea-Cuba puedan ser satisfactorias.
               

(Koniec pytań z sali)


Federica Mogherini,
Vice-President of the Council/High Representative for Foreign Affairs and Security Policy
. – Mr President, first of all, you were asking about the political objective. Both in my introductory words but also hearing the debate tonight, it is quite clear what it is: it is to engage with an interlocutor, coming out from the common position to encourage and accompany a process that is happening in Cuba – inside the country and with the outside world, starting from the United States, but also with others in the region and beyond – to try to accompany this process in the best possible way.
Here the European Union has a special role to play. We are not in competition with the Americans. The United States has a different kind of history of relations with Cuba that we do not have. It has a different kind of geography that probably, in perspective, makes relations with the island potentially huge. We are far away, but our history is much more solid. We have a people-to-people exchange with the Cuban people – as Europeans – that is and always has been in place, even during decades of difficult times.
So I believe that, whether it is for the work that we can do on trade or the work that we can do on the development of different forms of small and medium enterprises, cooperatives or small economic steps of change, the role of the European Union – because of the structure of our society, our economy and our social system – can be of great help in the transition, the transformation, the changes and the process of reforms that Cuba is potentially entering into.
This is an open debate in Cuba. If I am not wrong, the party congress is taking place in a few weeks. We need to have a respectful stand. You mentioned that we make reference to the fact that we have a process of non-interference. This is the basis of our relationship with all countries in the world. We do not interfere in internal processes, but we have our consistent, coherent, strong and principled positions on many different issues. There are issues where we see space for cooperation and mutual benefit. There are issues where we know very well that we are very distant in our positions, but there are fields where we can work together, accompanying a process that Cuba is starting and making sure that there can be a European – whether businesses, churches, NGOs, tourists, entrepreneurs – common framework that can be beneficial for Europeans and for Cubans.
I mentioned the work of the small and medium enterprises and cooperatives. The field of telecommunications is huge and potentially very beneficial. Our experts are working in Cuba, advising the different ministries on the different sectors of reform – even very technical kind of work – because there is a certain level of understanding and trust between our people that has never been interrupted throughout history. Again, with student exchanges or people-to-people contact, I can see a lot of benefits. So we do have a fundamental role as the European Union.
Regarding something that you mentioned, namely the blockade: our position has always been very clear. I have stated it again, publicly and in our meetings, both in Cuba and with our American friends. We consider this policy as counterproductive, as it is also affecting European economic interests in a serious way. We know very well that the administration in the United States stands exactly where we do, but Congress does not, so we need to see how the Americans will work on that.
Human rights will stay crucial and central in our dialogue, and let me stress that the European Union and Cuba have a human rights dialogue. We have already had the first round of it and we are going to have a second round in Cuba in early June or at the end of May in Havana. We are fixing the date. This is something the Americans do not have. This is precisely because we have a certain level of confidence in each other, and respect. We are engaging in this dialogue, as well as in other dialogues, with a constructive approach. It is frank, because we know very well that there are issues where we do not agree, but with the idea that engaging is always better than not talking.
Lastly, regarding the role of the Parliament: this process is just a starting point. We have initialled the agreement. This means that we have finalised the negotiations. We have no open points on our table. I would also thank our delegation in Cuba, the negotiating team – which has been working in an excellent way – and also the Cuban negotiating team. Obviously they had their own position to defend, but they engaged very constructively. I can tell you that seeing experienced officials and diplomats, at the moment when we were signalling the agreement, moved after years of negotiations was something quite special, even for someone who has been working on diplomacy for so many years.
Your role will be key when we come to the ratification of the agreement. We have signalled it. We have to sign it, which means, as you know, going through translation into all our languages and all the internal processes, and then we will come to ratification for this Parliament. At that time I will come back to you and ask for swift ratification, because even the overcoming of the common position is linked, as we will proceed in parallel to this advancement process. So a lot of work has been done, but still part of the political work has to be done, and I count on your engagement and support in those steps when they come.

Przewodniczący. – Zamykam debatę.
               


Oświadczenia pisemne (art. 162)



João Pimenta Lopes (GUE/NGL),
por escrito
. – Este momento confirma a soberana e livre decisão do Povo cubano de afirmar as suas conquistas e a sua justa aspiração a construir uma sociedade progressista, liberta do espartilho opressor do embargo a que há 50 anos resiste heroicamente. Um bloqueio que constitui uma inaceitável violação dos direitos humanos e do direito internacional, e cujo fim se exige.
               

                  A resistência, a persistência e a coragem do povo cubano têm permitido que este país, apesar dos constrangimentos económicos que lhes coloca o bloqueio, alcance progressos que em outros países não existem, como, por exemplo, no direito à educação ou no direito à saúde.
               

                  O acordo que a UE e Cuba ratificaram há precisamente um mês representa um passo que poderá contribuir para a queda do bloqueio. Foi afirmado pela UE como um marco para o fim da Posição Comum de 1996, que assenta numa política discriminatória e caduca que exige uma revogação sem mais adiamentos. Declarações que exigem a rápida tomada de posição do Conselho para a sua revogação formal.
               

                  O diálogo com Cuba deve prosseguir despido de qualquer postura de ingerência e interferência, assente no absoluto respeito pela soberania daquele país e do seu povo e do seu direito inalienável de decidir do seu futuro.
               

Elena Valenciano (S&D),
por escrito
. – En el Parlamento Europeo los socialistas hemos trabajado durante dos décadas para que la Unión Europea abandonase la conocida como ‘posición común’ que impedía relaciones con Cuba. Esa posición común de 1996 fue una iniciativa de la derecha española y buscaba aislar más a Cuba. Un cambio en la actitud de Estados Unidos provoca ahora mayor disponibilidad general hacia esas relaciones. Para los socialistas no se trata de sumarse a una moda. Se trata de trabajar todos juntos, para: • Que culmine antes de que acabe el año la firma y la ratificación del Acuerdo de Diálogo Político y Cooperación entre la UE y Cuba terminada en marzo pasado. • Y convencer a Estados Unidos de América de que levante el bloqueo, y permita a Cuba tener relaciones económicas y comerciales como cualquier otro país. Y ello porque deseamos un crecimiento de esas relaciones económicas y que puedan producirse con normalidad los intercambios de todo tipo, el trabajo conjunto de las universidades, los científicos, las empresas, hasta el punto de que la Unión Europea se vea convertida en un actor real de la mejora de la situación en la isla.
               
17.   The EU in a changing global environment - a more connected, contested and complex world (debate)

Przewodniczący. – Kolejnym punktem porządku dnia jest sprawozdanie sporządzone przez Sandrę Kalniete w imieniu Komisji Spraw Zagranicznych w sprawie UE w zmieniającym się globalnym otoczeniu – świat bardziej połączony, skonfliktowany i złożony (2015/2272(INI)) (A8-0069/2016).
               

Sandra Kalniete,
Referente
. – Priekšsēdētāj, Mogherini kundze, kolēģi! 22. martā Parlamenta Ārlietu komiteja sāka ar klusuma brīdi, godinot terora akta upurus Zaventemas lidostā. Kad Ārlietu komitejā gatavojās balsot par manis sagatavoto ziņojumu par Eiropas ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, mēs uzzinājām, ka tikko noticis sprādziens Parlamenta ēkai vistuvākajā metro stacijā. Tā bija nereāla un dīvaina sajūta. Mēs balsojām par Eiropas ārpolitikas stratēģiskajiem mērķiem, bet dažu simtu metru attālumā mira cilvēki — daļēji dēļ Eiropas mazspējas īstenot jau pirms daudziem gadiem citos stratēģiskos dokumentos izvirzītos mērķus.
               

                  Ieskatoties 2003. gadā pieņemtajā Eiropas drošības stratēģijā, mēs redzam, ka viens no trim izvirzītajiem galvenajiem stratēģiskajiem mērķiem ir Eiropas apkaimes, tai skaitā Tuvo Austrumu, stabilizācija. Šodien, 13 gadus vēlāk, mums jākonstatē, ka šis stratēģiskais mērķis nav izpildīts un situācija kaimiņu reģionos ir kļuvusi par vienu no galvenajiem cēloņiem lielai drošības problēmai pašā Eiropas sirdī.
               

                  Man ļoti negribētos, lai pēc pieciem vai desmit gadiem mūsu pēcteči atkal konstatētu — labi dokumenti, vāji darbi. Vāji darbi tādēļ, ka mūsu Savienība sirgst ar hronisku politiskās gribas trūkumu, kas ietekmē daudzu Eiropas politiku īstenošanu.
               

                  Tāpēc viens no svarīgiem ieteikumiem rezolūcijā par ES globālo stratēģiju ir sekot tās izpildei, regulāri vērtēt un aktualizēt, saistīt mērķus ar resursiem. Ar šo rezolūciju Eiropas Parlaments vēlas dot savu ieguldījumu institūciju un dalībvalstu politiskās gribas veidošanā un koncentrēšanā. Rezolūcijā mēs aicinām uz Eiropas kopējo aizsardzības spēju būtisku nostiprināšanu, uz Eiropas aizsardzības savienības izveidi jau pārskatāmā nākotnē.
               

                  Mēs aicinām Eiropas Savienības ārējās darbības centienus koncentrēt tieši uz Eiropas plašākās apkaimes stabilizēšanu, nevis censties būt par visu visiem. Mēs aicinām Eiropu būt pasaules līmeņa dalībniecei ar reģionālu ievirzi, kura ir aktīva globālo noteikumu veidotāja, nevis to izildītāja.
               

                  Mēs uzsveram, ka tas ir iespējams tikai sadarbībā ar Savienības galveno stratēģisko partneri — ASV. Tajā pašā laikā mums jāapzinās, ka Amerikas intereses arvien lielākā mērā ir Āzijā un ka mums pašiem būs jāspēj ne tikai vārdos, bet arī darbos gādāt par Eiropas un eiropiešu drošību.
               

                  Tāpēc mēs aicinām dalībvalstis līdz 2024. gadam palielināt ieguldījumus aizsardzībā vismaz līdz 2 % no sava IKP un vienlaikus tērēt šos līdzekļus gudrāk, savietojot mūsu militārās industrijas un spējas un panākot lielāku atdevi no ieguldītajiem līdzekļiem.
               

                  Kādi, manuprāt, ir stratēģijas īstenošanas galvenie izaicinājumi un riski? Pirmais ir politiskā griba un dalībvalstu un to sabiedrību kopēja mērķa apzināšanās. Otrs — arvien pieaugošie populisma riski. Tie rada neparedzamus izaicinājumus un sekas Savienībai un tās ārpolitikai, piemēram, Nīderlandes referendums, BREXIT, prezidenta vēlēšanas Amerikas Savienotajās valstīs. Un kas zina, ko mēs vēl piedzīvosim.
               

                  Un visbeidzot, runa ir par nepietiekamiem resursiem. Pilsoņi bieži sagaida vienkāršus un ātrus risinājumus. It īpaši lēnas ekonomiskās izaugsmes apstākļos. Ir grūti izskaidrot, ka par katru eiro, ko mēs efektīvi neieguldām savā ārējā darbībā, mums var nākties daudzkārt maksāt, risinot ārēju apstākļu izraisītas iekšējas problēmas. Tāpēc nobeigumā vēlos uzsvērt, ka viens no svarīgiem uzdevumiem būs atbalsts no Eiropas pilsoņiem. Un tieši šajā skaidrošanas darbā svarīga var būt Eiropas Parlamenta un mūsu, deputātu, loma.
               

                  Tāpēc mēs aicinām jūs, augstā pārstāve, sniegt Parlamentam regulārus ziņojumus par stratēģijas īstenošanu un uzskatām, ka globālā stratēģija būtu jāpārskata ik pēc pieciem gadiem. Paldies par uzmanību!
               

Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
. – Mr President, Madam rapporteur, you know how much I care about this global strategy, and we also discussed that recently. I would like to thank you personally for your work in this Parliament and outside, in this respect. Our world has become so unstable and so dangerous that our foreign policy can simply not afford to guess and check. Our mistakes can be too costly, as impulsive reactions can lead us to very dangerous places, and we see this every single day. The security of our citizens calls for a coherent, rational and united foreign policy.
You also know how much I care about the broad discussions we are having about this strategy. It has been a clear political decision for me. This has to be a strategy not for the European institutions but for our Union, and this means it can only be the result of a collective process. All the Commissioners have contributed to it. All the Member States, in different formations of ministerial meetings, have discussed their comments and proposals. We have involved think tanks, foreign policy experts and civil society representatives. We have organised a student essay competition and have met recently with former Erasmus students – and I have to say this was one of the best meetings we have had in the process. Obviously the European Parliament and the national parliaments have a key role to play, also because you represent directly our citizens, and our citizens know today that foreign policy matters to their lives. So let me thank the rapporteur for the excellent work, as our thinking on many different issues also goes exactly in the same direction. This is also very encouraging to see because our strategy, our common work, will not stop in June when the document is ready, as you said.
In the report you ask for a review of the strategy every five years. I agree. This should be a regular exercise we will have to do – five years, or even less maybe. But I believe that the first sections of the strategy on our interests and principles could have the potential to drive our actions for many years – probably even more than five – but at the same time, the strategy will have to be a living document. We need constantly to adapt the priorities we have set with the reality that surrounds us around the world, in our region, and also in terms of implementation. I will come to the implementation in a moment. From day one we will have to work on this, especially on the implementation of the strategy, for instance with sectorial papers and action plans. This is not going to be a PhD thesis or an academic dissertation. This has to be a living document on how we achieve our objectives, and I cannot imagine Parliament not being involved in the life of this strategy after June.
Looking at your report it is clear, and I do not need to explain why we have opted for a global strategy and not simply a security strategy like the previous one. For sure, traditional security will be crucial, and security includes defence. Still, we all understand that this is not enough. ‘No security without development’ is what we always say, but also ‘no security without democracy, human rights and the rule of law’. I believe the Arab awakening should have told us something about this – that security must be sustainable, and sustainable security cannot be achieved through security and defence instruments alone. It requires development, governance, civil society support, climate action and much more. This is why I put resilience at the core of this strategy: the resilience of institutions, the resilience of societies, the resilience of people and the resilience of countries at the end of today.
If you understand this, we should also see that our European Union can truly be a global power and, I would say, a superpower. We hold in our hands a unique mix of hard and soft power that no other power in the world can use. As a Union of 28, we can mobilise public and private investments, soldiers, observers and an unparalleled diplomatic network. This includes your contacts with other parliaments and with civil society organisations worldwide. The real challenge is making the mix of all these assets truly effective with common political guidance, and this is one of the main aims of the strategy.
Such a mix already makes us incredibly interesting for our global partners. Just hours ago I got back from Indonesia and Japan, and to them – on the other side of the world – it is absolutely clear that the European Union is a global power and the partner they want to partner with.
I fully agree with the report when it says that there is no contradiction between our role in our neighbourhood and our global engagement. Of course we need to prioritise, and of course our neighbours are the top priority, but let us not forget that our neighbourhood is expanding by the day. Think of this simple fact. If we exclude Syria, the highest number of refugees in Europe comes from Afghanistan, but there are also migrants from Pakistan and refugees from Eritrea. These are faraway places and yet so close to us.
We need to be a global player because issues are global. We cannot stabilise our immediate neighbourhood if we do not look at the Sahel, the Horn of Africa and Central Asia, and our stabilisation efforts must account both for the roles played by other global players in these regions and for global causes of instability, such as climate change. We cannot build a new global order based on rules and cooperation if we do not fully engage with our partners far away in Latin America or Southeast Asia. So indeed, everything is interconnected, and the global strategy is just that: a global response to global challenges and global opportunities.
Let me mention the three principles guiding our external action, in my view. First: engagement, because turning inwards is simply not an option. It would make us more, and not less, vulnerable, as we see when we underline the link between external and internal threats. Second: responsibility – thinking of what happens the day after and what we do the day after an action is taken. Having clear ideas of why we are taking any single step, what happens next, who are our allies and how we engage with them. We have seen too many mistakes in the past, just because we did not consider the consequences of an action. Third: partnership. The days when the weakness of my neighbour was my strength are long gone. You mentioned that. Instability in our neighbourhood can only bring instability here in Europe, so we need strong neighbours and strong cooperation with our partners in their neighbourhoods. No country alone, not even our Union alone, can carry the whole world on its shoulders. Engagement, responsibility and partnership: our engagement needs to be responsible and it needs to be cooperative.
The strategy will focus on some broad priorities: the starting points for the work ahead. First, the European Union must strengthen itself. We need a stronger Union. This includes building up our defence and doing so in a cooperative manner; making our intelligence services work together; working against radicalisation in our societies; monitoring hybrid threats; strengthening our energy security, cyber capacities and strategic communications; and preserving the Schengen system with new asylum rules. In a phrase, we need a 21st-century approach to security.
Second, we need to invest in the resilience of states and societies in and around Europe, to the east and to the south. We need to support effective and democratic institutions, protect the space of civil society and promote it, address countries of transit and origin of migration, promote socio-economic development, fight climate change and promote energy transitions. This is a complex priority which will need to be fleshed out, country by country, with a targeted approach. We have all the means to make our partners more internally resilient, but we need to focus on every single one to make it happen.
Third, we must do all we can to put an end to the current crisis in which the state, far from resilient, is on the verge of collapse – from Syria to Libya, from Somalia to South Sudan – and we must prevent the next crisis from addressing problems before they boil up and get out of control. These may not get us in the headlines, but it is the most effective way to save human lives and increased collective security.
Fourth, we must strengthen regional orders, because the causes of conflicts have an increasingly transnational nature. We are seeing this every single day. More often, the key to solving or preventing a crisis lies not only inside the country but in the region. Our cooperation with the US and NATO, with the African Union, CELAC and ASEAN, are all key. In some parts of the world, like Africa, we need to strengthen existing organisations. In other cases, we need new and creative formats. I think of the talks we have on Syria that have somehow established a format that is what I call ‘minilateral’ and that is flexible enough to feed into a process like the complex one in the Security Council of the United Nations, managing to bring results in that multilateral format. We need more of that. A network of bilateral, trilateral, sub-regional and regional organisations can be the best base for a more cooperative and more effective multilateral global order. So the last priority must be better global governance that is truly fit for our age.
This was a year of important achievements for the international community, from the Iranian deal to the sustainable development goals, to COP21. We need to stick to this path and preserve a system based on rules, but we need to work on how we can be imaginative. In a world of predictable unpredictability, the international system as it is does not suffice. We do not need conservation but change if we want to preserve the principle of effective multilateralism.
There is only one way to succeed in all this and to achieve our objectives, and this is a truly united Europe. I began by saying that our environment has never been so dangerous. I will add that, perhaps for the first time in our history, the European Union faces an existential threat. But these threats do not come from outside our borders. The only existential threat against the European Union comes from our internal divisions, the petty nationalisms, the finger-pointing and the lack of forward-looking leadership. We discussed this early this afternoon when we discussed our response to terrorism inside the European Union. I still believe we can make it, and we must make it – together with this Parliament, which is the best ally in this fight – for the security and benefit of all our citizens.

Brian Hayes,
rapporteur for the opinion of the Committee on Development
. – Mr President, as the rapporteur for the opinion of the Committee on Development on this report, I would like to congratulate my colleague for her excellent work in this report. I also want to congratulate the High Representative on her speech just now, where she reminded us of the need for collective action across all EU institutions so that, at the forefront of our mind, in trying to address many of these global and regional problems, we have to act decisively together.
We do need a clear sense of direction and vision as we try to deal with the complex issues that Europe now faces. We also need to be very clear about what our priorities are. In the drafting of my opinion, I set out the importance of policy coherence as a key issue. I believe it is important that we enhance coherence between our internal and external policies and improve coordination between institutions and Member States. I am particularly happy that the rapporteur continued to make reference in her report to the involvement of national parliaments in the policy coherence agenda. We have to work together, we have to work with national parliaments, and we have to work across all institutions to ensure that our objectives are met in the future.

Cristian Dan Preda,
au nom du groupe PPE
. – Monsieur le Président, tout d'abord, je tiens à dire mon admiration pour la haute représentante, qui est là, avec nous, depuis huit heures, alors qu'elle revient d'Hiroshima. Donc, sincèrement, nous apprécions beaucoup le fait que vous soyez disponible pour discuter de tous ces rapports avec nous. Ensuite, je tiens à féliciter ma collègue, Sandra Kalniete, pour l'excellent rapport qu'elle a rédigé.
               

                  Ce rapport résume très bien la vision du Parlement sur les priorités de l'Union, en termes de politique étrangère et de sécurité. Dans les débats que nous avons eus lors de nos rencontres au sein de la commission des affaires étrangères, j'ai souligné que l'Union européenne doit s'exprimer d'une voix forte dans la politique internationale et, pour cela, nous avons besoin de la solidarité des États membres et aussi, bien sûr, de ressources.
               

                  Dans les amendements que j'ai déposés, j'ai insisté sur les priorités de l'Union. J'en ai mentionné trois: tout d'abord, l'amélioration de notre capacité d'anticiper les conflits et les crises, mais aussi de réagir rapidement à ces crises. Deuxièmement, j'ai insisté sur la nécessité de contribuer à la stabilisation et à la pacification de notre voisinage à l'Est comme au Sud, sans oublier aucune de ses parties. Et, troisièmement, j'ai insisté sur le maintien de la nécessité de maintenir nos engagements pour ce qui est de l'élargissement.
               

                  Je trouve que, dans cette crise identitaire terrible qu'on vit en Europe, il faut être courageux, il faut dire des choses qui ne sont pas sympathiques pour les adversaires de l'Europe. Il ne faut pas entrer dans leur jeu et être mou. Il faut être très courageux, et notamment lorsque l'on aborde un sujet comme l'élargissement. D'ailleurs, nous allons discuter demain du rapport sur l'élargissement.
               

(Le président retire la parole à l'orateur)


Ana Gomes,
em nome do Grupo S&D
. – Agradeço a recetividade da colega Sandra Kalniete no trabalho conjunto subjacente a este relatório. Não é fácil tornar menos ‘árvore de Natal’ esta contribuição do Parlamento Europeu para a estratégia global que a União procura elaborar face aos desafios humanitários, económicos, políticos e de segurança que enfrenta, com origem em atores estatais e não estatais, tanto dentro como fora das fronteiras comuns. Uma união política credível exige que os europeus assumam plena responsabilidade pela segurança e defesa coletivas na vizinhança e globalmente, sem nunca perder de vista os seus interesses, bem como os valores e princípios fundadores.
               

                  A União tem que reforçar a sua autonomia estratégica em capacidades de defesa, não continuando a subutilizar o potencial da PESC e da PCSD para articular com coerência políticas internas e externas e assegurar resiliência civil e militar na resposta coletiva. Só assim não falhará aos cidadãos, aos próprios parceiros, nos quadros da NATO, Nações Unidas, Parceria UE-África e outros, como sublinhou, de resto, a Sra. Mogherini.
               

                  Mutualização e partilha de recursos militares, projetos comuns de investigação e desenvolvimento reforçando a base industrial e tecnológica da defesa europeia, incluindo na segurança CBRN e ciberdefesa, são cruciais para evitar duplicações e falhas e para assegurar economias de escala e interoperabilidade aos sistemas.
               

                  Combater o terrorismo e outras formas de criminalidade organizada é prioridade que nenhum Estado-Membro pode prosseguir sozinho: impõe partilha de capacidades nos setores da segurança interna e externa, em especial na ‘intelligence’, na polícia e na justiça. Impõe coerência e consistência nas políticas e ações externas. Da Ucrânia ao Mediterrâneo vemos falta de coesão e de solidariedade, com resultados que nos envergonham e descredibilizam a União.
               

                  Defender os cidadãos, os princípios e interesses europeus só se consegue através de uma união política que promova segurança humana, assente em regras de governação global – como também acaba de sublinhar de novo a Sra. Mogherini – ancoradas no direito internacional, nos direitos humanos e no Estado de direito.
               

                  Apoiamos o esforço da Alta Representante, que é também Vice-Presidente da Comissão, para assegurar liderança e coerência estratégica no prosseguimento dos interesses comuns. Precisamos de mais do que nunca da União pela nossa segurança e pela paz global. Nós rejeitamos a Europa das rivalidades e dos nacionalismos, que só pode significar guerra.
               

Anna Elżbieta Fotyga,
w imieniu grupy ECR
. – Zwracam uwagę na rolę współpracy transatlantyckiej w rozwiązywaniu wielu zarysowanych w sprawozdaniu problemów. Podkreślam nieodmiennie neoimperialną politykę Rosji i obawy o bezpieczeństwo mojego regionu. Popieram działania pokojowe i stabilizacyjne w naszym południowym sąsiedztwie, wyrażam jednak obawy o efektywność pomocy humanitarnej i rozwojowej dostarczanej w rejonach konfliktów, a jest to niezbędne działanie dla ograniczenia dotykającego nas kryzysu migracyjnego.
               

Илхан Кючюк,
от името на групата ALDE
. – Г-н Председател, г-жо Върховен представител, колеги, повече от 20 години Европа са наслаждаваше на мир и просперитет.
               

                  Очевидно е, че днес имаме променена среда и всички трябва да си даваме сметка, че настоящите предизвикателства, както и заплахите пред Европейския съюз са комплексни, взаимосвързани и идват както от вътрешността, така и отвъд общите ни граници. За да се справим с тази усложнена ситуация се нуждаем от силна политическа воля, лидерство за решителни съвместни действия и колективна имунна система.
               

                  Европейският съюз може да се превърне в ефективен и стратегически участник, който да допринесе за сигурността на глобално равнище само, ако има ясна глобална стратегия в областта на външната политика и политиката за сигурност, която да проправи път за постигането на тази цел.
               

                  Необходимо е Европейската служба за външна дейност да консолидира външнополитическите усилия на всички 28 държави членки и да определи стратегически и оперативни цели, които могат да доведат до конкретни резултати.
               

                  Трябва да подобрим капацитета на Европейската агенция по отбрана, но да засилим европейския разузнавателен обмен. Това ще е възможно, ако бъдем единни, подготвени и поемаме по-голяма отговорност.
               

Sabine Lösing,
im Namen der GUE/NGL-Fraktion
. – Herr Präsident! Der Bericht zeigt, wo es lang gehen soll, wenn die EU ihre Sicherheitsstrategie neu auflegt – nicht als Konzept einer Friedensunion, sondern einer Militärunion. Mehr Geld für Waffen, Ausbau des rüstungsindustriellen Komplexes und die Ausweitung des geostrategischen Einflussbereichs in Waffenbruderschaft mit der NATO und 2 % des BIP für Verteidigungszwecke aus den Haushalten quetschen. Als Beispiel würde das für Deutschland bedeuten: von jetzt 30 Milliarden auf 60 Milliarden Euro.
               

                  Sicherheit sollte soziale Sicherheit heißen, aber dafür fehlt angeblich das Geld. Ein ‘Weiter so’ heißt: mehr Konflikte innerhalb und außerhalb der EU. Die Sicherheitsproblematik wird größer, und die Konsequenzen in diesem Haus werden wohl wieder sein: noch mehr Waffen und noch höhere Zäune um Europa.
               

                  Wie wäre es mal mit Umdenken? Stichwort Fluchtursachen, Kriege, Armut, Klimawandel oder Ursachen des Terrorismus. Die EU-Staaten haben diese Fluchtursachen durch ihre Politik mit ausgelöst und könnten sie somit eigentlich auch wirksam bekämpfen.
               

James Carver,
on behalf of the EFDD Group
. – Mr President, this report and the whole process of the European Security Strategy ultimately seeks to create a single and cohesive foreign policy for all 28 very different Member States within the European Union. This fundamental rebalancing of Member States' sovereignty is completely unacceptable. Whilst cooperation is welcome, this continent has NATO, the OSCE and the UN to facilitate better understanding between European nations. Ideally, these organisations are not distracted by the political and economic baggage that comes from European Union membership.
The United Kingdom remains a global power with international interests and obligations and can never fit comfortably into such a straitjacket. Indeed, President de Gaulle himself said as much when vetoing Britain's first two applications to join the then European Economic Community. The best way to secure British security, and indeed the security of the 27 other Member States, is through institutions away from the European Union, where genuine multilateral cooperation can place, rather than the current subservience to EU institutions who have their own – and very different – logic and designs.

Francisco José Millán Mon (PPE). – Señor Presidente, quiero felicitar primero a la señora Kalniete, por su informe. Contiene importantes ideas, que serán de utilidad en la elaboración de la estrategia global que ha de presentarse al Consejo Europeo de junio.
               

                  Desde la estrategia de seguridad de 2003 el contexto estratégico en el que se encuentra la Unión Europea -ya se ha dicho- ha cambiado mucho: mucho más interdependiente en lo económico, mucho más conflictivo en lo político, gravísimos retos de seguridad. Necesitamos una acción exterior común efectiva -antes lo dije-; una acción exterior con capacidad de reacción ante las crisis, sí, pero también con visión estratégica y con capacidad de anticipación. Yo creo que ya todos sabemos que el soft power no basta para proteger nuestra seguridad y para hacer de la Unión Europea un verdadero actor global. Las amenazas a las que nos enfrentamos exigen -como señala el informe- que profundicemos también en la dimensión de seguridad y defensa.
               

                  Finalmente, déjeme destacar que, en este nuevo contexto internacional, los Estados Unidos siguen siendo nuestro principal aliado. El refuerzo del vínculo transatlántico es capital, particularmente en un momento de cierta fatiga exterior americana y el pivot hacia Asia.
               

Richard Howitt (S&D). – Mr President, the global strategy is meant to update and replace the European Security Strategy, and the challenge for the High Representative/Vice-President is to make it more strategic, thereby helping to make the people of Europe safer. Whilst I thank Ms Kalniete, I think this Parliament's report, in total, only partly helps to do this. It is right to identify genuine shared foreign policy interests and the new challenges. My own Group has properly focused our amendments on the concept of human security and on the need for further arms control. We stress the international diplomacy necessary to sustain efforts for global climate action, and we reiterate that there is no solution to the challenge of international migration without the first emphasis being on conflict resolution and international development.
Tonight I want to argue that we should not fight shy of Berlin Plus defence cooperation, which cannot, and must not, be deliberately misrepresented as a European army. Those who seek more ambition for EU foreign and security policy must also recognise that this encompasses more ambitious EU security cooperation. Why shouldn't Europe be ready to undertake peacekeeping if a permanent peace could be established in Syria or even in the Palestinian territories? Surely recent attacks have removed any excuse against greater cooperation in counter-terrorism and intelligence-sharing.
Tonight we have heard from some who insist that this can only be achieved through institutional change, and others who resist it altogether. I simply say that this can be done in full complementarity for the EU countries which are also members of NATO. But inside or outside NATO, it does require a commitment to improve capabilities, and that is an issue of political will in Europe's national capitals to improve our individual – as well as our collective – response, not in EU institutions alone. Strategies are about words. They can be good words, but they have to be good words that lead to good action and to better outcomes. That is the ultimate test of Europe's new global strategy.

Mark Demesmaeker (ECR). – Er zijn wereldwijd meer conflicten die uitbreken of opflakkeren dan welke beëindigd worden. En dat is natuurlijk een sombere, onrustwekkende realiteit. De Unie moet borg staan voor de veiligheid van haar burgers en de waarden. Ik zie dit verslag dan ook als een belangrijke denkoefening met heldere analyses en aanbevelingen.
               

                  Ik heb ook enkele bedenkingen. Ik ben voorstander om het Europees Defensieagentschap te versterken àls de focus op de kerntaken komt en er - met de lidstaten - bottom up gewerkt wordt. Ik ben echter bezorgd om de bureaucratische risico's van de voluntaristische ideeën in het verslag: een Europese Defensiegemeenschap en een permanent militair hoofdkwartier voor de EU.
               

                  Wij beschikken vandaag al over het EU Militair Comité, de EU Militaire Staf en de bijeenkomsten van de Chiefs of Defense. Waarom dan extra lagen bureaucratie creëren?
               

                  Ik loop ook niet warm voor het idee om de NAVO Response Force samen te voegen met de EU Battle Groups. De Response Force werkt op het terrein, de Battle Groups zijn slechts een papieren tijger. Of hun samenvoeging een win-win wordt, is hoogst twijfelachtig.
               

Paavo Väyrynen (ALDE). – Mr President, when Barack Obama and Hillary Clinton started their term in the leadership of United States foreign policy, they launched a doctrine of three 
                     ‘D’
                  s: development was lifted to an equal footing with diplomacy and defence. We have to do the same in the external policies of the European Union.
Development must be understood in the widest possible sense. We have to fight against poverty and promote ecologically, economically and socially sustainable development all over the world. In the spirit of real policy coherence, we also have to promote this cause in our internal development. In development policy we have to act in close cooperation with the United States, since in this field our basic values, goals and interests are very close to each other. This is also how we can most effectively tackle the root causes of our recent security and migration challenges.

Andrej Plenković (PPE). – Gospodine predsjedniče, zahvaljujem kolegici Kalniete na odličnom izvješću koje je naš doprinos globalnoj strategiji EU-a, koja se priprema pod vodstvom Visoke predstavnice Mogherini, a čije se usvajanje očekuje na Europskom Vijeću u lipnju. Strategija treba poslužiti da EU promovirajući vrijednosti slobode, demokracije, ljudskih prava, mira i solidarnosti i dalje bude predvodnik u rješavanju kriza, suočavanju s hibridnim prijetnjama i izazovima za Uniju i njene građane, a u partnerstvu s drugim organizacijama i ključnim državama poput SAD-a.
               

                  Recentno smo usvojili strategiju proširenja i susjedstva, a uskoro ćemo i razvojnu, koja će zajedno s ovom strategijom predstavljati platformu našeg djelovanja u globalnom upravljanju na temelju poštivanja međunarodnoga prava. Trebamo raditi na jačanju obrambenih sposobnosti te pametnijem zajedničkom korištenju proračunskih sredstava za obranu na razini država članica.
               

                  Cjeloviti pristup vanjskom djelovanju Unije mora učinkovito objediniti kompletan katalog dostupnih instrumenata vanjskih aktivnosti, a ukupna ocjena učinkovitosti EU-a mjerit će se kroz uspješnost našeg djelovanja u susjedstvu, pri čemu su ključni angažmani u Ukrajini, Siriji, Iranu, sjeveru Afrike te bliskoistočnom mirovnom procesu. Prioriteti su i odnosi s Rusijom, borba protiv terorizma kombinacijom mjera unutarnje i vanjske sigurnosti te zaštita vanjskih granica, koja se mora osnažiti kontroliranjem migracije i čvrstim dogovorom s Turskom.
               

                  Očekujem da će globalna strategija jasno definirati ambiciozne, ali realne ciljeve te uz osiguranje odgovarajućih proračunskih sredstava pružiti konkretne mehanizme za njihovo ostvarivanje. Time će se osnažiti i potvrditi vodstvo EU-a na globalnoj razini kao asertivnog i učinkovitog subjekta.
               

Liisa Jaakonsaari (S&D). – Arvoisa puheenjohtaja, arvoisa korkea edustaja, Euroopan kansalaisten ja maiden turvallisuus alkaa kaukana Euroopan ulkopuolella, mutta kuten Te, korkea edustaja, sanoitte, tämän päivän suuret uhkat tulevat myös Euroopan sisältä nationalismina ja ääriryhmien nousuna.
               

                  Euroopan unionilla on käytössä erittäin hyviä politiikkavälineitä, mutta valitettavasti ongelmana on poliittisen tahdon puute. Solidaarisuus jäsenmaiden kesken on heikkoa, ja koherenssia täytyy vielä saada lisää. Se, mitä itse haluan vielä tähän mainioon globaalistrategiaan, on terävyyttä aseiden viennin kontrolliin ja yhteisten kantojen kiinnipitämiseen siitä, mitä me olemme itse päättäneet aseista ja aseiden viennistä ja sen kiellosta. On tärkeää todellakin pitää näistä kiinni. Nimittäin uskottavuus ja eheys ovat globaalistrategian ydinsanoja, ja ne ovat Euroopan tulevaisuuden kannalta ydinasioita.
               

Pytania z sali


Georgi Pirinski (S&D). – Mr President, I would like to ask the High Representative two questions: have you been contemplating the notion of working on a new European architecture of security arrangement, and has it crossed your mind that there might be an overall relief and reconstruction plan for the Middle East/North African region? In the sense of the Marshall Plan – it will be 70 years next year since the speech of Secretary Marshall, who launched the plan – would you say that there is room for a Mogherini plan of this same scale?
I ask these questions because you have highlighted the need for an imaginative new approach built on engagement, responsibility and partnership. What would you say to these two questions?

Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, στη μείζονα κρίση που ταλανίζει το περιβάλλον της, η Ευρωπαϊκή Ένωση έχει κάνει λανθασμένες επιλογές. Στον απόηχο της αραβικής άνοιξης που ήταν στην πραγματικότητα ισλαμιστικός χειμώνας, επέλεξε να ακολουθήσει το ρεύμα αποσταθεροποίησης της Συρίας και έδωσε τροφή στο τερατούργημα του Daesh. Τώρα, προσπαθεί να αποποιηθεί των ευθυνών της στην προσφυγική κρίση που δημιούργησε, με κίνδυνο να προκαλέσει μια άνευ προηγουμένου ανθρωπιστική κρίση στην Ελλάδα.
               

                  Ταυτόχρονα, ανέχεται τα ανατολίτικα παζάρια της Τουρκίας που εκμεταλλεύεται τη συριακή κρίση για να προωθήσει τη δική της στρατηγική ενισχύοντας, ταυτόχρονα, το Daesh. Ήρθε καιρός τα κράτη μέλη της Ευρωπαϊκής Ένωσης να πάψουν να αντιλαμβάνονται τα συμφέροντά τους με τις ιδεοληψίες του εικοστού αιώνα.
               

                  Η εξωτερική στρατηγική της Ευρωπαϊκής Ένωσης πρέπει να επιτυγχάνει συνοχή με την οικονομία και τον πολιτισμό των ευρωπαϊκών κρατών και να διακατέχεται από υπευθυνότητα και διορατικότητα. Διαφορετικά, η Ευρώπη θα παραμείνει αυτό που έχει καταστεί σήμερα: ένας αφερέγγυος εταίρος.
               

(Koniec pytań z sali)


Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
. – Mr President, I will be very brief, first of all because many of the comments are simply comments that need to be taken on board when drafting the final stage of the strategy. Secondly, because at the various types of meetings, both with this Parliament and the national parliaments, we have had occasion to discuss many of these issues raised here. Thirdly, because the rapporteur has done excellent work in somehow incorporating the different aspects of the concerns and the suggestions of the European Parliament into a single contribution that will obviously be reflected in our work.
I will comment only on two things. One is the policy coherence element: this is exactly the kind of exercise we are trying to do. This is also reflected very well in the report. We need to ensure coherence between different institutions, different instruments, different policies and sometimes even different priorities within different policies. We have an enormous amount of tools, but we do not necessarily use them in a coordinated and coherent way.
I will also comment on the last comment that was made: the need maybe to have a Mogherini plan or something similar. This would cover for the reconstruction of and support for the Middle East but also Africa, because we have seen the development of trust funds recently and because we need to mobilise resources on specific strategic targets we have as a European Union.
This strategy will not, I hope, entail extraordinary plans or measures but rather the pooling of the resources we already have, which are consistent. I hope that we manage to marshal these resources in a natural, coordinated and ordered way to serve our strategic priorities. We all know today what the priorities of tomorrow will be: the reconstruction of the Middle East, a major investment in the future of Africa. We can continue like this and the strategy will be exactly this. So if we manage to be serious on the definition of the strategy and on the implementation of the strategy, I think we will no longer need emergency measures.

Sandra Kalniete,
rapporteur
. – Mr President, I thank you all very much for all the pertinent remarks you have made. I will just repeat the key words of the work we are doing together.
First of all, it is important to have the political will to build the resilience of Europe and Europeans. There is a need for a coherent internal and external policy, and what is most important is that we implement the strategic documents. To do that, we need resources for external policy. I fully agree that we have to keep our engagement and continue with enlargement and our promises. There is the importance of strategic autonomy and the strengthening of our defence capacity. We have to cooperate with NATO and we have to think about building a European intelligence agency.
Human security is at the centre of our strategy. Because of that we need to better control arms. We have to be more skilful in conflict resolution and invest more in development, because we want to be a global player with a regional focus in this connected, contested and complex world.

Przewodniczący. – Zamykam debatę.
               

                  Głosowanie odbędzie się w środę 13 kwietnia 2016 r.
               
18.   Implementation and review of the EU-Central Asia Strategy (debate)

Przewodniczący. – Kolejnym punktem porządku dnia jest sprawozdanie sporządzone przez Tamása Meszericsa w imieniu Komisji Spraw Zagranicznych w sprawie realizacji i przeglądu strategii UE wobec Azji Środkowej (2015/2220(INI) (A8-0051/2016).
               

Tamás Meszerics,
rapporteur
. – Mr President, first of all let me thank all of you for being present at this late hour. I especially appreciate the Vice-President/High Representative being present here. Her stamina and perseverance is actually both admirable and indeed exceptional in these long foreign policy debates.
Today we have already discussed a number of pressing problems, deadly crises, complex policy problems and precarious situations around the world. The region that we are going to talk about in the last item on today's agenda, Central Asia, may not seem to require such urgent attention. It may not produce a pressing demand on our resources, but it is – and this is one of the most important conclusions of the report – a region of increasing strategic importance to the European Union.
As rapporteur on the implementation and review of the EU-Central Asia strategy, the first fact that I have learned from my colleagues is that we all agree on the growing relevance of the region to the European Union. So this debate comes last, but not least, on today's foreign policy agenda.
First of all, allow me to express my sincere gratitude to the shadow rapporteurs, whose dedication, flexibility and professionalism resulted in the rich – and indeed not very short – text. I am also grateful to the various representatives of the European External Action Service (EEAS), who proved to be very helpful throughout the entire process.
Let me start with the observation that the Central Asia strategy, as formulated nine years ago, had the right level of ambition. The achievements of the implementation were rather less spectacular though. That limited success requires that all parties involved – the EU, the Member States and the five countries of Central Asia – need to make a serious and concerted effort to reach the aims laid down in the various official documents and treaties which we have with the region.
We agree on a number of points within Parliament on the strategy review. For instance, we also see a need for a more differentiated, conditional and incentive-based approach, and it should be applied so that regional programmes are more tailored to the needs of the interested parties within the region, not necessarily comprising the entire set of five countries.
Central Asia has weak interregional links. Some would even doubt whether it is a region in its own right. It would make sense to develop projects aimed at those countries which are willing to participate and willing to foster these kinds of links. We emphasise that the disbursement of EU funds should be incentive- and performance-based and that benchmarks should be developed for each and every country. These need to be formulated to assess their progress. The key areas include, among others (and I am sure my colleagues would list more than these) democratisation, fighting and preventing corruption, free and fair elections, ending drug trafficking, respecting labour laws and so on.
The countries of the region need to develop their human rights records. Some indeed seem to be inhospitable terrain for even the basic political rights. Because of the precariousness of the human rights situation in some countries of the region, we urge the EEAS to base their assessments not on the laws enacted but on the facts established on the ground. For such a strategy to become viable we need a unified approach. This is not the first or the last time that we have said that. We need to speak with one voice, together with the Member States. No bilateral negotiations should undermine our efforts.

Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
. – Mr President, let me start by saying that this debate is indeed important. Central Asia is a region that is increasingly recognised as strategically important. That is why I believe it is quite a shame that we have to have this late night debate with 11 Members of Parliament in the room while we discuss a highly strategic, important issue.
Central Asia needs to feature high on our foreign policy agenda for a number of reasons. In the previous debate we talked about a more connected world. In a more connected world the most ancient global trade route can only become more relevant. Central Asia stands at the crossroads between Europe, Russia and Asia. Europe and Central Asia share many interests, from peace in Afghanistan to the fight against foreign fighters. For this reason we are engaging directly with all countries in the region.
As you know, last year I decided to nominate an EU Special Representative to Central Asia – Peter Burian – going back on a previous decision to remove this position. I personally began discussing the strategy review with Central Asian ministers of foreign affairs in Astana last December. Asia's economic slowdown and the threat against our security are making it very clear, for both us and Central Asia, that we have a strong interest in reinforcing our cooperation. Cooperation with the European Union is not an alternative to cooperation with other global powers, namely Russia and China. This is not about expanding our sphere of influence; we as Europeans do not have that kind of mentality.
Your report rightly notes that on a number of issues, such as economic development and connectivity, that are key to the region and to us, some kind of cooperation between our European Union, China and Russia can only benefit both Central Asia and ourselves. There is space and desire inside the region, as you mentioned, for a more active and result-oriented cooperation between Europe and each of the Central Asian states.
We cannot consider Central Asia to be a non-differentiated bloc. The 2015 review of the strategy reflects some Asian partners' eagerness to distinguish themselves from their neighbours, including in their ambitions to take forward their relationship with Europe. For example, the signature of the EPCA with Kazakhstan and the first discussions on an announced format of a partnership with Kyrgyzstan signalled these countries' willingness to go beyond the strategy on an ad hoc basis.
We need to seek the right combination of individual and regional approaches, because many of the challenges the countries of Central Asia face require common solutions. A regional approach is therefore required. Water, trafficking and border management, the rising threat of radicalisation, and limited international trade are all issues which call for trans-border coordination. This has already been a specific focus of our regional approach.
The areas of education, the rule of law and the environment have been given particular attention. We want to reinforce our common action on these issues and intensify interaction between experts through existing platforms and projects. An ambitious working programme has been set up, for example under the education platform, and we welcome here the commitment and close cooperation of several Member States, such as Poland and Latvia.
Parliament's report and the strategy review also underlined economic and commercial relations, and the wish to promote business and investment in the region. This would be possible with the necessary development of a reliable investment climate which calls for, on their side, more work in the fight against corruption, developing interconnections with the international business community and further regional integration.
In this respect, like you, we are following with concern certain negative developments in Central Asia concerning human rights and basic freedoms. Let me say, my dialogue with leaders and ministers of the region on all these issues was very frank and very open. It is in their own interest to look for another way. In this regard we want to make better use of existing platforms and dialogues to look for positive solutions. The Special Representative for Central Asia is preparing a joint trip to Kyrgyzstan, Tajikistan and Uzbekistan in April with the Commission's Directorate-General for International Cooperation and Development to discuss these issues and put forward positive steps.
EU development cooperation can assist countries of the region in dealing with the challenges they are facing. Among these we cannot forget the many threats to regional security and stability. Regional security will be discussed again in the upcoming meetings of the Central Asian border security initiative in April in Bishkek and of the high-level security dialogue in Brussels in May.
We are satisfied with the support provided by the rule of law initiative and the new face of border management and drug action programmes. Many of these are shared threats for Europe and Central Asia. We share an interest in the stabilisation of Afghanistan and have asked regional leaders to actively contribute to the preparation of the conference on Afghanistan which we will host in Brussels in October. We all deal with the return of foreign terrorist fighters from theatres of conflict in the Middle East and elsewhere, and we all know that our youth is exposed to radicalisation.
Links between Europe and Central Asia date back centuries, but every single day we on both sides understand a bit better how much we need each other. I know you see this very well and I know we can count on your help in defining a new fruitful relationship with Central Asia.

Julie Girling,
rapporteur for the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality
. – Mr President, I would like to thank the rapporteur particularly for listening to, and including, so much of the Committee on Women's Rights and Gender Equality (FEMM) opinion in his report.
Back in March, the UN convened for the 60th session of the Commission on the Status of Women. Members of the UN discussed and debated a number of key points pertaining to the equality of women and men, and the result was an ambitious document. This included issues around violence against women. The FEMM Committee opinion calls on the governments of the five states to fully implement the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women and demands that they treat violence against women as a criminal offence.
I would like to acknowledge that in some of those states some significant work has been done and some progress made. Across the five states, violence against women has been described by the UN as prolific and pervasive; one third of girls report domestic violence as part of their lives. This is worse in rural areas. So we welcome the close attention paid to the area of improving access to land, including equal opportunities to buy and invest. As well as guaranteeing inheritance rights, land ownership rights are essential if women are to be helped out of poverty.

Eduard Kukan,
on behalf of the PPE Group
. – Mr President, I have a couple of telegraphic remarks in 60 seconds. First of all, I would like to express sincere thanks to the rapporteur for excellent pragmatic cooperation on this file.
The report focuses mostly on shortcomings and the need for a democratic reform process in the region. The situation concerning the rule of law and human rights is a primary concern, yet it is also important to rightfully acknowledge the positive developments in some countries of the region.
The EU needs to engage with this neighbouring region by means of a positive, forward-looking and constructive dialogue. External action by the EU and Member States in Central Asia needs to be more coordinated, coherent and visible, guided by the work of the EU Special Representative, Ambassador Burian, and with a differentiated and flexible approach to each country. I urge the opening of a fully-fledged delegation in Turkmenistan. Through cultivating economic cooperation we can spread the values for which we stand, such as the rule of law, good governance and respect for human rights. Stepping up regional cooperation on development, and higher degrees of interconnectivity, should help.

Juan Fernando López Aguilar,
en nombre del Grupo S&D
. – Señor Presidente, señora Mogherini, hace unos escasos minutos debatíamos en este Pleno del Parlamento Europeo la importancia de que la Unión Europea tenga una estrategia global ante un mundo cambiante. ¿Y cabe dudar de que los países que componen lo que llamamos la región de Asia Central -Kazajistán, Kirguistán, Uzbekistán, Tayikistán, Turkmenistán- son países estratégicamente relevantes para la Unión Europea? ¿Cabe dudarlo cuando contemplamos que son países que producen energía -petróleo y gas-; que son países que reciben inversiones cuantiosas de un buen número de Estados miembros de la Unión Europea; que son países de tránsito y destino de un importante caudal de mercancías?
               

                  No, no cabe dudar de su importancia estratégica. Pero tampoco cabe dudar de que son países que plantean serios problemas en la definición de las prioridades de la diplomacia europea: por el respeto de las reglas del Estado de Derecho, por la separación de poderes, por la dignidad de la persona, por la opresión de los derechos fundamentales, por la protección de las minorías y, particularmente, de las mujeres.
               

                  Pues ese es el mensaje que tiene que emitir la definición de una estrategia europea para Asia Central, y a mi juicio es el mensaje que emiten en esta Resolución en la que hemos trabajado el ponente -cuyo trabajo agradecemos, señor Meszerics- y los ponentes en la sombra —porque he tenido el honor de ser el ponente alternativo por el Grupo Socialista—. Exactamente para enmarcar el mensaje de la Unión Europea en la promoción del perfeccionamiento del Estado de Derecho y la separación de poderes la importancia que tiene el poder judicial, pero también la sociedad civil y la ciudadanía, en la lucha contra las prácticas clientelares que definen el capitalismo que se practica allí y también, por supuesto, en la lucha contra la corrupción.
               

                  Todos estos mensajes son prioridades absolutas de la Unión Europea, y las tiene que enmarcar la Unión Europea también en un compromiso para la prevención del yihadismo, porque son países que cuentan con una importante presencia de la religión musulmana, que siempre es un terreno practicable para la ‘yihadisación’ y el radicalismo, que deben ser prevenidos inteligentemente en la combinación de esfuerzos de la Unión Europea, y hacerlo con acento europeo, no compitiendo con Rusia, ni con la Comunidad de Estados Independientes, ni con la importancia de la influencia rusófona en esa región, sino marcando el acento europeo en la definición de nuestra propia diplomacia.
               

Karol Karski,
w imieniu grupy ECR
. – Szanowny Panie Przewodniczący! Autor rezolucji słusznie zauważa, iż zacieśnienie naszych stosunków ze wszystkimi państwami Azji Środkowej w oparciu o wspólnie wyznawane wartości leży w istotnym interesie strategicznym, politycznym i gospodarczym Unii Europejskiej. Należy poprzeć to stanowisko, choć jednocześnie trzeba zdawać sobie w pełni sprawę z tego, jak trudno jest sformułować naszą wspólną politykę wobec regionu tak wielowymiarowego, walczącego z problemami odziedziczonym po okresie sowieckim, balansującego między Rosją, Chinami i Zachodem, w którym wzajemne stosunki między poszczególnymi państwami są ogólnie złe ze względu na spory dotyczące granic i zasobów. Nie można jednak zgodzić się z lansowaną w raporcie tezą, że jednym z priorytetów w formułowaniu nowej strategii dla regionu powinno być zwiększenie pomocy makrofinansowej – przy czym brak w raporcie wskazań konkretnych źródeł takiego dodatkowego finansowania.
               

                  Ponadto uważam, że w zbyt małym stopniu uwydatniono pozytywną, stabilizującą rolę Kazachstanu w całym regionie. Chociażby od Turkmenistanu oddziela go przepaść w jakości współpracy z Unią Europejską i przestrzeganiu praw człowieka, także po ostatnich zmianach prawnych, o których wspomniano w raporcie.
               

                  W tym miejscu pragnę wspomnieć o owocnej współpracy Polski z rządem w Kazachstanie w zakresie repatriacji Polaków – potomków zesłańców zamieszkujących tę republikę, wymiany młodzieży w ramach programów edukacyjnych czy też rozwijającej się współpracy gospodarczej. Zdecydowanie jednak podzielam zaniepokojenie posła sprawozdawcy niedostatecznym poziomem zabezpieczenia praw człowieka przez krajowe rządy, zwłaszcza w Uzbekistanie i Turkmenistanie, oraz rosnącą groźbę ekspansji ruchów islamistycznych ekstremistów.
               

Илхан Кючюк,
от името на групата ALDE
. – Г-н Председател, от името на ALDE също бих искал да изразя своята благодарност за съвместната ни работа към докладчика.
               

                  Развитието на добри политически и икономически отношения със страните от Централна Азия е от стратегическо значение за Европейския съюз. Има няколко основни фактора, които правят региона значим не само за Съюза, но и за останалите глобални сили.
               

                  Централна Азия е естественият мост между сложните политико-икономически процеси на запад и динамично развиващия се източен свят. Именно това особено географско разположение и притежаването на важни енергийни ресурси дава възможност на държавите от региона да развиват тесни взаимоотношения с Европа, САЩ, Русия и Китай.
               

                  Европейският съюз трябва да работи усърдно със страните от региона за задълбочаването на нашето сътрудничество, за създаването на регионални програми, нови енергийни трасета и осигуряването на инвестиции за развитието на Централна Азия. В тази връзка възстановяването на поста на специален представител на ЕС за Централна Азия ще има важен принос за изпълнението на стратегията и за задълбочаването на отношенията ни с държавите от региона.
               

                  Разбира се, това сътрудничество трябва да бъде обособено въз основа на постиженията и напредъка на всяка страна по отношение на правата на човека, върховенството на закона, също така и добросъседските отношения.
               

                  Намирам за важно да подобрим сътрудничеството със страните от региона в борбата с тероризма. Особено притеснителен факт е нарастващият брой на граждани от Централна Азия в редиците на Даеш и други терористични организации.
               

                  В заключение, силно вярвам, че наш морален дълг е да помогнем на тези млади независими държави в изграждането на демократични плуралистични общества.
               

Helmut Scholz,
im Namen der GUE/NGL-Fraktion
. – Herr Präsident! Frau Mogherini, danke für Ihre Ausführungen, Chapeau für Ihre Ausdauer und Geduld heute! Eine zentrale entwicklungspolitische Perspektive fehlt für die Länder der Region, die mit Öl, Gas und anderen Rohstoffen zwar für die EU interessante Produkte anbieten, aus sich heraus aber bislang keine eigene demokratische, gesellschaftlich und wirtschaftlich nachhaltige Perspektive entwickeln können.
               

                  Die Umbrüche in Zentralasien führen nicht zwangsläufig in die Richtung einer gewünschten Demokratisierung, von Rechtsstaatlichkeit und Einhaltung von Menschenrechten. Diese Werte sind nicht über Dialogformate und auch nicht über politische Junktims der EU umsetzbar, wenn ihnen gravierende Interessen entgegenstehen. Die herrschenden zentralasiatischen Eliten zerstören tradierte sozialpolitische Strukturen, ohne neue gesellschaftliche Perspektiven aufzubauen. Armut, Arbeitslosigkeit und Perspektivlosigkeit sind das Ergebnis.
               

                  Diese Herausforderung anzugehen, ist aus meiner Sicht der zentrale Punkt einer Strategie, die zum gegenwärtigen Zeitpunkt vor allem darauf zielen muss, die Eskalation der latenten inneren Konfliktpotenziale und eine große Destabilisierung der Region zu verhindern. In diese Richtung zu arbeiten, dafür danke ich auch dem Berichterstatter.
               

James Carver,
on behalf of the EFDD Group
. – Mr President, after two years in this Parliament we have finally agreed on something. I agree with you about the timing of this debate, and it is bizarre that, of the 751 members of European Parliament, there are just 12 of us here for this debate. Perhaps we are the dirty dozen. The timing of this report highlights the precise reasons why the United Kingdom should not entrust the most vital duty of state – the defence of the realm – to the institutions of the European Union. While the EU reviews its overall grand strategy, it is already deciding upon regional strategies. How can this lead to anything but confused and muddled policy-making? It is precisely this kind of lack of capacity in joined-up thinking within the EU that, rather than acting as an enhancer of British security, actually impedes it. So it seems to me that on UK referendum day, 23 June 2016, the British public will be asked to undermine the proven experienced ability of Member States in favour of an EU that is, quite frankly, hell-bent on developing these very same capabilities.

Ramona Nicole Mănescu (PPE). – Domnule președinte, doresc să-l felicit pe raportor și pe raportorii din umbră. Salut revizuirea Strategiei privind Asia Centrală, faptul că educația și dezvoltarea economică sustenabilă și incluzivă reprezintă priorități ale strategiei, precum și majorarea cu 56 % a asistenței până în 2020. Subliniez importanța și necesitatea cooperării cu statele din regiune pentru prevenirea și combaterea terorismului. Pentru o strategie eficientă însă, avem nevoie de planuri de acțiune concrete, adaptate fiecărei țări.
               

                  Se recunoaște importanța acordurilor existente cu statele din Asia Centrală și menționez că Acordul cu Turkmenistanul este singurul care încă așteaptă ratificarea Parlamentului European la votul din iulie din acest an. Am convingerea că Înaltul Reprezentant va susține mecanismul de monitorizare, prin care Parlamentul va fi informat și consultat în privința implementării acordului odată cu intrarea în vigoare a acestuia. Și, de asemenea, vă cer, doamnă Înalt Reprezentant, să susțineți transformarea actualului birou de legătură din Așgabat într-o delegație permanentă a Uniunii Europene în Turkmenistan pentru a permite, printre altele, o mai bună monitorizare a situației drepturilor omului.
               

Andrejs Mamikins (S&D). – Mr President, Central Asia has an important role and potential in regional and global security, transit and trade, energy and communications. Our goal should be to act as an impartial mediator in the resolution of the existing conflicts, primarily related to water supply and ethnic divisions.
The same applies to development assistance provision, especially in education and the environment. Tailor-made country action plans, together with the long-term experience of our Eastern European Member States, should indeed help on this path. My sincere advice to our leadership is to take into account and respect the centuries-old traditions and customs of societal and governance conduct in these countries. Only by accepting these differences and effectively adapting any of our reform suggestions to the very local specificities will the EU be able to have a strong voice in the region. I congratulate the rapporteur on his excellent work.

Joachim Zeller (PPE). – Herr Präsident, Hohe Vertreterin! Zunächst einmal vielen Dank, Frau Mogherini, dass Sie es auch völlig unangemessen finden, dass das Parlamentspräsidium diesen wichtigen Tagesordnungspunkt ganz ans Ende einer langen Tagesordnung gestellt hat.
               

                  Seit 2007 soll es eine gemeinsame Zentralasien-Strategie der EU und ihrer Mitgliedstaaten gegenüber den fünf Staaten Zentralasiens geben. Wenn wir ehrlich sind, müssen wir zugeben, dass die Erfolge bescheiden sind. Der Einfluss der EU in dieser Region ist eher begrenzt, auch deshalb, weil einzelne Mitgliedstaaten dort ihre eigenen Interessen verfolgen, die meist wirtschaftlicher Natur sind.
               

                  Dabei wachsen in Zentralasien wieder die Spannungen und die Konflikte – auch jüngst wieder zwischen Usbekistan und Kirgisien. Der russische wirtschaftliche Niedergang betrifft die Staaten unmittelbar, und die islamistischen Gefahren nehmen ebenfalls zu. Eine Destabilisierung in der Region wird auch uns in Europa unmittelbar betreffen. Der konstruktive Bericht des Kollegen Tamás Meszerics enthält viele gute Handlungsempfehlungen. Wir sollten sie aber auch umsetzen.
               

Brando Benifei (S&D). – Signor Presidente, onorevoli colleghi, Alto rappresentante, la revisione della strategia europea per l'Asia centrale conferma che la regione resta una priorità strategica per l'Unione europea.
               

                  Da un lato, nel rapporto di partnership, in questi anni, si sono registrati alcuni importanti segnali positivi in queste repubbliche ancora giovani, anche grazie al ruolo di soft power che esercitiamo. I campi di cooperazione sono molteplici: dall'energia alla messa in sicurezza delle frontiere, alla lotta contro la radicalizzazione del terrorismo, all'istruzione, all'agricoltura.
               

                  D'altra parte, restano aperte molte questioni cruciali che ci spingono a continuare il nostro impegno nell'accompagnare il processo di transizione democratica che tocca la regione, pur se in modo differenziato, in particolare la situazione dei diritti umani, ma anche quella del lavoro minorile e del lavoro forzato – tema di cui mi sono occupato nell'attività parlamentare – la corruzione, le lacune dello Stato di diritto, la libertà di espressione, di religione, di associazione, le tensioni tra i singoli paesi e la mancanza di cooperazione regionale, questioni che devono spingerci ancora di più a proseguire il nostro impegno nel sostenere un cambiamento progressivo in una regione cruciale per il futuro.
               

Pytania z sali


Νότης Μαριάς (ECR). – Κύριε Πρόεδρε, η Κεντρική Ασία είναι μια ευαίσθητη περιοχή πολιτικά, οικονομικά αλλά και περιβαλλοντικά, της οποίας η μετάβαση στην ελεύθερη αγορά δεν τελέστηκε ποτέ. Το γεγονός αυτό αντί να δικαιολογεί την παρεμβατικότητα της ευρωπαϊκής διπλωματίας με τους ίδιους στόχους και τις ίδιες κατευθύνσεις που απέτυχαν κατά το παρελθόν, θα έπρεπε να δίνει κίνητρο για την αναζήτηση άλλων μοντέλων ανάπτυξης που σέβονται τις ιδιαιτερότητες αυτής της περιοχής.
               

                  Επίσης, η στρατηγική της Ευρωπαϊκής Ένωσης δεν μπορεί να οικοδομείται συμπληρωματικά ως προς τους νατοϊκούς σχεδιασμούς. Δεν είδα δυστυχώς στην έκθεση να συζητούμε και να γίνεται αναφορά στους επικίνδυνους ιμπεριαλιστικούς σχεδιασμούς της Τουρκίας και του παντουρκισμού που έχει αναζωπυρωθεί τα τελευταία χρόνια και αποτελεί μείζονα παράγοντα αστάθειας για την ευρύτερη περιοχή.
               

                  Οι χώρες της Κεντρικής Ασίας πρέπει να πάψουν να αντιμετωπίζονται σαν το πεδίο αντιπαράθεσης μεταξύ των μεγάλων δυνάμεων για τους φυσικούς πόρους και η Ευρωπαϊκή στρατηγική οφείλει να προάγει μια ισότιμη σχέση που να σέβεται την εθνική ανεξαρτησία κάθε κράτους και να υπηρετεί το αμοιβαίο όφελος.
               

(Koniec pytań z sali)


Federica Mogherini,
Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy
. – Mr President, as I understand that the European Parliament has a responsibility towards the interpreters and the staff, I will contribute by finishing more or less at midnight in accordance of the rules that Parliament has. Let me just thank the rapporteur and all the other Members of the European Parliament who have been working with him on this report, which is extremely important for us.
Let me reaffirm not only the strategic importance, on which I have seen no divergences, but also the continuous commitment of myself personally and our EU Special Representative for Central Asia in continuing to work together in this region.

Tamás Meszerics,
rapporteur
. – Mr President, as usual I have learnt a lot during the debate, and even more so during the entire process of guiding the report through the negotiations. I have just a few brief points on some of the notions mentioned in the debate. As for having a forward-looking attitude in our programmes and in our strategy, indeed, yes – nobody would want to contradict that. As for the notion that we should acknowledge progress when it takes place, I am also in full agreement, and I would like to emphasise both clauses of the sentence: ‘acknowledgment of progress’ and ‘when it really takes place’. And finally, as for the clear and consistent policies sorely missed by my colleague Mr Carver from the EU strategy, may I remind him that the historical record of Great Britain in that complicated region during the time of the great game is not much more impressive than ours, and I hope we could be somewhat more transparent than that.

Przewodniczący. – Zamykam debatę.
               

                  Głosowanie odbędzie się w środę 13 kwietnia 2016 r.
               


Oświadczenia pisemne (art. 162)



Jarosław Wałęsa (PPE),
na piśmie. – Wzmacnianie współpracy Unii Europejskiej z Azją Środkową ma dla Europy coraz większe znaczenie. W kwestii przyjętej przez UE strategii nawiązania porozumienia z krajami Azji Środkowej należałoby ponownie przeanalizować podejście partnerów do współpracy. Pomimo że kraje te są bardzo atrakcyjne pod względem gospodarczym, gdyż posiadają znaczne zasoby surowców mineralnych takich jak ropa naftowa czy gaz ziemny, istnieją pewne aspekty uniemożliwiające nawiązanie bliższych stosunków międzynarodowych. Barierami w nawiązaniu efektywniejszej kooperacji są wciąż istniejące problemy w krajach Azji Środkowej, takie jak brak wolności słowa, brak poszanowania podstawowych praw człowieka i własności, brak praworządności, powszechnie panująca dyskryminacja kobiet.
               

                  Należałoby umocnić więzi z Uzbekistanem, Turkmenistanem, Kazachstanem i Kirgistanem, gdyż istotnie przyczyni się to do rozwiązania ich problemów regionalnych. Pomimo przeprowadzonych reform legislacyjnych sytuacja w zakresie przestrzegania standardów demokratycznych i poszanowania praw człowieka wciąż pozostaje zaniedbana. Priorytetowym zadaniem dla Europy powinno być wspieranie i wzmacnianie takich wartości jak demokracja, dobre rządy, wolność mediów, wolność człowieka. Należałoby nawiązać bardziej intensywny dialog w kwestii rozwoju infrastruktury, pozyskiwania energii, ochrony środowiska. W rezultacie współpraca gospodarcza da większą spójność w danych regionach państw Azji.
               
19.   Agenda for next sitting: see Minutes
20.   Closure of the sitting

(Posiedzenie zostało zamknięte o godz. 24.00)



ELI: 
ISSN 1977-091X (electronic edition)