State aid — Hungary — State aid C 1/09 (ex NN 69/08) — Alleged aid to MOL — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (Text with EEA relevance)
Date: 2009-03-28
Institutions: European Commission
Subjects: Hungary, State aid, control of State aid, exchange of information, gas industry, mining extraction, oil industry

28.3.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 74/63

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF THE COMPETITION
POLICY

COMMISSION

STATE AID — HUNGARY

State aid C 1/09 (ex NN 69/08) — Alleged aid to MOL

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(Text with EEA relevance)

(2009/C 74/05)

By means of the letter dated 13 January 2009 reproduced in the authentic language on the pages following
this summary, the Commission notified Hungary of its decision to initiate the procedure laid down in
Article 88(2) of the EC Treaty concerning the abovementioned measure.

Interested parties may submit their comments on the measure in respect of which the Commission is initi-
ating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following letter,
to:

European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22961242

These comments will be communicated to Hungary. Confidential treatment of the identity of the interested
party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

SUMMARY

II. DESCRIPTION

I. PROCEDURE

1. On 14 November 2007 the Commission received a
complaint regarding an alleged State aid measure put in
place by Hungary in favour of the Hungarian Oil & Gas
Plc (‘MOL’).
It concerns the 2005 agreement between
MOL and the Hungarian State which allows the company
to be actually exempted from the increased level of
mining fee following an amendment to the Hungarian
Mining Act in January 2008.

2. Since the measure described in the complaint indeed has
given reason for doubts, information requests were sent to
Hungary on 24 January 2008 and 18 June 2008. The
Hungarian authorities replied to these questionnaires on
25 March 2008 and 9 September 2008.

3. The agreement between MOL and the Hungarian State
allows the company to be de facto exempted from an
augmentation of mining fee on hydrocarbons
from
January 2008, introduced by a recent amendment to the
Hungarian Mining Act. According to the agreement dating
back to 2005, MOL's mining royalty payments remain
fixed for the majority of its hydrocarbon mining fields
until 2020, despite the considerable increase in the
mining fee brought by the modification.

III. ASSESSMENT

4. Given the way the agreement and the amendment are
designed, they have been regarded as part of the same
measure, and their joint impact has been assessed. The
Commission's analysis showed that the combined effect of
the prolongation agreement and the subsequent modifica-
tion leads to the result that undue advantage is conferred
to MOL.

C 74/64

EN

Official Journal of the European Union

28.3.2009

5. The Commission considers that the measure meets all
criteria under Article 87(1) EC Treaty are and hence it is
to be considered State aid. The Commission does not see
any grounds on which it could be compatible with the
common market, since no derogation as laid down in the
EC Treaty seems to be applicable.

IV. CONCLUSION

6. In the light of the foregoing considerations, the Commis-
sion has decided to open the formal investigation proce-
dure provided for in Article 88(2) of the EC Treaty in rela-
tion to the measure described.

TEXT OF LETTER

‘A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent
említett
intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által
benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy
megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében
meghatározott eljárást.

1. AZ ELJÁRÁS

(1) 2007. november 14-én panasz érkezett a Bizottsághoz
olyan intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket Magyar-
ország állítólag a Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt. (a továb-
biakban: MOL) javára foganatosított (1). A panasz állami
támogatással kapcsolatos vonatkozásai (2) a vállalkozás
bányajáradék-fizetési kötelezettségeire irányultak.

(2) Az állítólagos állami támogatási

intézkedés a MOL és a
magyar állam által 2005-ben kötött azon megállapodás (a
továbbiakban: a megállapodás vagy a szerződés), amely
lehetővé teszi, hogy a vállalkozás valójában mentességet
kapjon a bányászati
törvény 2008 januárjában történt
módosítását követő bányajáradék-emelés alól.

(3) Mivel a panaszban leírt

intézkedés valóban kétségekre
adott alapot, a Bizottság információkérést küldött Magyar-
országnak 2008.
jú-
nius 18-án. A magyar hatóságok e kérdőívekre 2008.
szeptember 9-én adtak
március 25-én,
választ.

továbbá 2008.

január 24-én,

illetve 2008.

(1) A/39830.
(2) Más problémák – pl. a MOL tulajdonosi szerkezetének bizonyos
vonásai, amelyek kivételt jelentenek a gazdasági társaságokra vonat-
kozó általános szabályok alól, valamint az ún. Lex MOL – a Belső Piaci
Főigazgatóság hatáskörébe tartoznak. Így ezekkel kapcsolatban külön
panaszt iktattak SG/CDC/2007/A/8617 számon.

2. A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1. A kedvezményezett

(4) A MOL integrált olaj- és gázipari

társaság, részvényeit
jegyzik a budapesti, a luxemburgi és a varsói tőzsdén. A
magyar piacon fő tevékenységei közé a következők
tartoznak: kőolaj és földgáz feltárása és kitermelése; gáz-
ipari termékek gyártása; kőolajtermékek finomítása, szállí-
tárolása és forgalmazása kis- és nagykereskedelmi
tása,
szinten egyaránt;
földgázszállítás; valamint olefinek és
poliolefinek előállítása és értékesítése. Továbbá a MOL-
csoport
is
magában foglal (3).

több magyar

leányvállalatot

és külföldi

2.2. A bányászati törvény

(5) A magyarországi bányászati

tevékenységekre vonatkozó
általános szabályokat a bányászatról szóló, 1993. évi
XLVIII.
törvény)
határozza meg.

(a továbbiakban: bányászati

törvény (4)

(6) A törvény értelmében bányászati

tevékenység (azaz az
feltárása és kitermelése) két
ásványi anyagok kutatása,
különböző jogi formában folytatható:
i. koncessziós szer-
ződés alapján; illetve ii. hatósági engedély alapján. Koncesszió
(a
esetében a bányászati kérdésekért
illetékes miniszter) (5) szerződést köt »zárt
továbbiakban:
terület« (6) kitermelésére vonatkozóan a nyilvános pályázat
nyertesével. Ettől eltér az az eset, amikor ún. »nyílt terüle-
tről« (7) van szó; ilyenkor a bányafelügyelet nem tagadhatja
meg a bányászati jog megadását, amennyiben a kérelmező
megfelel a törvény által rögzített feltételeknek.

felelős miniszter

(7) Továbbá a bányászati

törvény előírja, hogy az ásványi
esetében bányajáradékot kell
nyersanyagok kitermelése
fizetni, amely a kitermelt ásványi nyersanyag mennyisége
után keletkező érték meghatározott százaléka. Koncesszió
esetében ennek összegét a koncessziós szerződés rögzíti.
Az engedély alapján folytatott ásványi nyersanyag-kiter-
törvény
melés esetében a bányajáradékot a bányászati
20. cikke szabályozza.

(8) 2008 januárjáig a

szénhidrogének engedély

alapján
történő kitermeléséhez kapcsolódó bányajáradék 12 %-ot
tett ki, bizonyos kivételekkel, mint amilyen az 1998.
január 1-je előtt termelésbe állított szénhidrogén mezők
esete, ahol a bányajáradék J %. A J tényezőt egy olyan
képlet alapján számították ki, amely a korábbi gázárakon,
valamint a kitermelt mennyiségen és értéken alapul; mini-
mális értékét 12 %-ban határozták meg.

(3) Például az egyik vezető magyar vegyipari vállalatot, a TVK-t, a Slovnaft
nevű szlovák olajvállalatot és a Roth nevű osztrák kis- és nagykereske-
delmi vállalatot. Emellett stratégiai partnerség kapcsolja az INA nevű
horvát vállalathoz.

(4) »1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról«.
(5) Jelenleg a bányászatért a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minis-
ztérium felel. 2005-ben ez a minisztérium a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium volt.

(6) A bányászati törvény meghatározása szerint a zárt terület bányászati
tevékenység céljából lehatárolt, koncessziós pályázatra kijelölt terület.
(7) A bányászati törvény meghatározása szerint minden olyan terület,

amely nem minősül zárt területnek.

28.3.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 74/65

2.3. A határidő meghosszabbítására kötött szerződés

(9) A bányászati törvény 26/A cikkének (5) bekezdése alapján
a bányavállalkozó a bányafelügyeleti engedély időpontjától
számított 5 éven belül köteles a kitermelést megkezdeni.
Amennyiben eddig az időpontig nem kezdődik el a kiter-
melés, az engedélyt bevonják. E cikk arról is rendelkezik,
hogy e határidő az illetékes miniszter és a bányavállalkozó
között megkötött szerződésben magasabb bányajáradék
meghatározásával (8) meghosszabbítható. Ezenfelül abban
az esetben, ha a meghosszabbítási kérelem kettőnél több
bányatelekre irányul, a megnövelt bányajáradék alkalma-
zását kiterjesztik a bányavállalkozó valamennyi bánya-
telkére, ötnél több bányatelekre kért határidő-hosszabbítás
esetén pedig további egyszeri térítés (9) is megállapítható.

(10) 2005. szeptember 19-i kérelmében a MOL szénhidrogén-
mezői (olaj és gáz) közül 12-re vonatkozóan bányászati
jogának meghosszabbítását kérte, amelyet korábban enge-
dély útján szerzett.

(11) 2005. december 22-én a MOL és az illetékes miniszter
szerződést kötött a határidő meghosszabbítására az alábbi
feltételekkel:

a) Határidő-hosszabbítás: A kérelem tárgyát

képező
bányászati jogokat 5 évvel meghosszabbították (azaz
további öt év áll a MOL rendelkezésére ahhoz, hogy
megkezdje a kitermelést e mezőkön). A meghosszabbí-
tásért
fizetendő térítést az ötéves meghosszabbítási
időszak minden egyes évére 1,020 és 1,050 közötti
szorzó (»c«) alkalmazásával határozták meg, az aláb-
biakban felsorolt hosszabbítási térítési díjakat állapítva
meg. Továbbá a kitermelés megkezdését követően a
következő bányajáradékokat kellett alkalmazni az elkö-
vetkező 15 éves időtartam hátralévő részére:

1.

táblázat: A határidő-hosszabbítási megállapodásban

rögzített járadékok

Év

Eredeti járadék × c

Megemelt járadék

1

2

3

4

5

12 % × 1,050

12,6 %

12 % × 1,038

12,456 %

12 % × 1,025

12,3 %

12 % × 1,020

12,24 %

12 % × 1,020

12,24 %

6–15

12 % × 1,020

12,24 %

b) Kiterjesztés az összes bányatelekre: Mivel a bányászati jog
meghosszabbítását ötnél több bányatelekre kérték, az
1998.
január elseje után termelésbe állított összes
bányatelekre megegyező összegű járadék alkalmazandó
15 éven át, azaz 2020-ig. Az 1998.
január elsejét
megelőzően termelésbe állított bányatelkek tekinte-
tében a »J« és c szorzata az alkalmazandó szorzószám.
A »J« értékét a megállapodás aláírásakor hatályos
bányászati törvény alapján a szerződés állapította meg.

c) A bányajáradék »befagyasztása«: A felek abban is megá-
llapodtak, hogy a szerződésben megállapított bányajár-
törvény esetleges módosításaitól
adék a bányászati
függetlenül a szerződés teljes időtartamára alkalma-
zandó (azaz 2020-ig).

d) Egyszeri

térítés: A megállapodás a kitermelés kése-
delmes megkezdése miatt 20 milliárd HUF (10) összegű
egyszeri díjról is rendelkezett.

e) Felmondási

záradék: A szerződés úgy rendelkezett,
hogy módosítása nem lehetséges. A szerződést a felek
csak a MOL irányításában bekövetkező, a részvények
minimum 25 %-át érintő változás esetén mondhatják
fel.

(12) A bányafelügyelet 2005. december 23-i határozatával
jogát a kérelem

meghosszabbította a MOL bányászati
tárgyát képező mezőkre vonatkozóan.

2.4. A bányászati törvény módosítása

(13) A bányászati törvény 2008 januárjában elfogadott módo-
sítása bizonyos típusú szénhidrogének esetében jelentősen
megemelte a bányajáradékot. Ennek értelmében jelenleg
30 %-os bányajáradékot kell
fizetni minden, 1998.
január 1-je és 2008. január 1-je között termelésbe állított
mező után. A 2008. január 1-je után termelésbe állított
mezők esetében a kitermelt szénhidrogén-mennyiségtől
függő (12, 20, illetve 30 %-os) járadék fizetendő. Az 1998
előtt termelésbe állított mezők esetében a »J« szorzó alkal-
mazandó, amelynek minimumértékét 30 %-ban hatá-
rozták meg. Továbbá az összes járadékot a nyersolaj árától
(»Brent-felár«) (11). Speciális értékek
függő pótdíj
alkalmazandók nehéz kitermelési feltételek esetében (12 %),
valamint magas inertgáz-tartalom esetében (8 %).

terheli

(14) Az új bányajáradékok 2008. január 8-a óta vannak hatá-
lyban; az ezt megelőzően aláírt ún. »hosszú távú megálla-
podások« – azaz koncessziós megállapodások és határidő-
hosszabbítási megállapodások – tárgyát képező mezőkre a
magyar hatóságok szerint nem alkalmazandók. Mivel a
MOL mezőinek 96,6 %-át a megállapodás előtt állították
termelésbe,
így annak alkalmazási körébe tartoznak, a
vállalkozás valójában mentesül a módosított bányajáradék fize-
tésének kötelezettsége alól.

(8) Legfeljebb az eredeti érték 1,2-szeres mértékében.
(9) Legfeljebb a megnövelt bányajáradék alapján fizetendő összeg

(10) Hozzávetőlegesen 80 millió EUR.
(11) +3 %/6 %, amennyiben a nyersolaj ára a hordónkénti 80/90 USD felett

20 %-ának megfelelő mértékben.

van.

C 74/66

EN

Official Journal of the European Union

28.3.2009

2. táblázat: A módosítást megelőzően és azt követően fizetendő bányajáradékok összefoglalása

A termelés megkezdésének éve

A régi bányászati törvény alapján fizetendő járadék

A módosított bányászati törvény
alapján fizetendő járadék

A MOL szerződése alapján
fizetendő járadék

1998. január 1-je előtt

1998. január 1-je és 2008.
január 1-je között

J %

(legalább: 12 %)

12 %

J %

Legalább: 30 %, +3 % vagy
6 % a Brent-felár alapján)

30 %

(+3 % vagy 6 % a Brent-
felár alapján)

J % × c

(legalább: 12 %)

12 % × c

(~ 12,24 % (**))

2008. január 1-je után (*)

Földgázmezők, ahol a kitermelt földgáz évi mennyisége
nem éri el a 300 millió m3-t

Kőolajmezők, ahol a kitermelt kőolaj évi mennyisége nem
éri el a 50 kt-t

12 %

(+3 % vagy 6 % a Brent-
felár alapján)

Földgázmezők, ahol a kitermelt földgáz évi mennyisége
300 millió és 500 millió m3 között van

Földgázmezők, ahol a kitermelt földgáz évi mennyisége
50 és 200 kt között van

20 %

(+3 % vagy 6 % a Brent-
felár alapján)

Földgázmezők, ahol a kitermelt földgáz évi mennyisége
500 millió m3 felett van

Kőolajmezők, ahol a kitermelt kőolaj évi mennyisége
200 kt felett van

30 %

(+3 % vagy 6 % a Brent-
felár alapján)

Szénhidrogének különleges bányászati feltételekkel

Magas inertgáz tartalmú földgáz

12 %

8 %

12 % × c

(~ 12,24 % (**))

(*) A meghosszabbítás alá tartozó 12 bányatelek közül öt mező termelésbe állítására 2008. január 1-je után kerül(t) sor.
(**) Az egyszerűség kedvéért az ötödik évet követően alkalmazandó bányajáradékot tüntetjük fel.

3. ÉRTÉKELÉS

Állami források és szelektivitás

3.1. Az intézkedés háttere

(15) A MOL határidő-hosszabbítási megállapodása első látásra
nem áll ellentétben a bányászati törvénnyel, mivel annak
vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kötötték meg.
Ugyanakkor
fontos felhívni a figyelmet arra, hogy a
törvény nem tartalmaz semmiféle rendelkezést arra az
esetre vonatkozóan, amennyiben az eredeti bányajáradékot
a meghosszabbítási megállapodás megkötését követően
megemelik. A bányászati
törvény explicit kivételt sem
állapít meg az ilyen jellegű hosszú lejáratú szerződésekre
vonatkozóan.

(16) A megállapodás és a törvénymódosítás kialakítását figye-
lembe véve egyazon intézkedés részének kell őket tekinteni (a
továbbiakban: az intézkedés); értékelésüket nem elkülö-
nítve kell végezni, hanem együttes hatásukat kell vizsgálni.

3.2. Az állami támogatás megléte

(17) A 87. cikk (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös
piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy
állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támo-
gatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos
áruk termelésének előnyben részesítése által
torzítja a
versenyt,
illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben
ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

(18) Úgy tűnik, hogy az intézkedés által az állam bevételekről
mond le, mégpedig szelektív módon, mivel csak egy
vállalkozásnak nyújt mentességet. A magyar hatóságok
mostanáig nem adtak magyarázatot arra vonatkozóan,
hogy a magyar adórendszer és a magyar bányászati szabá-
lyozás általános logikája indokolja-e a mentességet. Érve-
lésük szerint az adószabályok nem alkalmazhatók analó-
giás alapon a bányajáradékokra, mivel ezek az állami tulaj-
donban levő szénhidrogének vételárát jelentik, azaz nem
tekinthetők adónak. Továbbá a határidő-hosszabbítási
megállapodás értelmében a bányászati
jog szerződéses
viszony tárgyává vált, a hosszabbítási megállapodással
kapcsolatos eljárás pedig a koncessziós szerződések logi-
káját követi.

(19) Fontos felidézni, hogy a MOL hosszabbítási szerződésének
megkötése az ún. engedélyezés alapján történt, amely
jelentős mértékben eltér a koncessziótól (12), mint ez a
fentiekben kifejtésre került. Ebből következően a koncess-
ziós megállapodás logikája nem alkalmazható sem az
engedélyezés tárgyát képező bányászati jogokra, sem pedig
az erre vonatkozóan kötött megállapodásokra.

(12) A bányászati

is megemlít
törvény egy másik típusú szerződést
(§ 50/A(5)): az illetékes miniszter – az adópolitikáért felelős minis-
zterrel egyetértésben – a bányajáradék mértékét közérdekből csök-
kentheti, és a csökkentéssel kapcsolatos feltételekről a bányavállalk-
ozóval szerződést köt. Ez a típusú szerződés a jogalap és az előfelté-
telek (közérdek) tekintetében eltér a MOL által kötött szerződéstől.

28.3.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 74/67

(20) A Bizottság azzal a magyar véleménnyel sem ért egyet,
amely szerint az engedélyezés értelmében fizetendő bánya-
járadék nem minősülne fiskális intézkedésnek, tekintettel
(valamint a lehetséges
arra, hogy az illeték összegét
hosszabbítás
alapvető
módozatait)
fizetése minden
törvény szabályozza, és
bányászati jogot kapott vállalkozás számára kötelező.

viszonylatában

alkalmazandó

(21) Beadványaikban a magyar hatóságok arra hivatkoznak,
hogy a bányajáradék emelésére azért volt szükség, hogy az
állam magasabb bevételre tehessen szert a szénhidrogének
megnövekedett piaci árából. Mivel azonban a MOL a piac-
vezető a magyarországi szénhidrogén-termelésben (13), de
facto kivételezett helyzete ellentmondani
látszik a ható-
ságok azon céljának, amely a szénhidrogén-kitermelésből
származó bevétel emelésére irányul.

(22) Végül a felmondási záradék (azaz annak lehetősége, hogy
a szerződést bármelyik fél felmondhatja abban az esetben,
ha harmadik személy a vállalkozás részvényeinek több
mint 25 %-át megszerzi) és a bányajáradék ezt követő
emelése
eszköznek
alkalmazva
tekinthető, amelynek célja annak megakadályozása, hogy
(külföldi) befektetők a MOL eszközeit
felvásárolhassák.
Amennyiben a MOL irányítása megváltozna, minden
bányatelkére a módosított bányászati törvényben megha-
tározott értékek vonatkoznának.

együttesen

olyan

Előny

szerződésre

(23) Ami az előny kérdését illeti, az intézkedést a bányászati
törvény határidő-hosszabbítási
vonatkozó
figyelembe véve kell elemezni.
rendelkezéseinek célját
Ilyen típusú megállapodást akkor kell kötni, ha egy vállalk-
ozás nem kezdi meg a kitermelést a korábban kiadott
bányászati
jog törvényben meghatározott határidején
belül, és emiatt e határidő meghosszabbítását kéri. A
meghosszabbítás ellentételezésére a vállalkozásnak elmé-
letben magasabb járadékot, továbbá esetlegesen egyszeri
kártalanítást kell fizetnie.

(24) E kompenzációs elemek célja a bányák kiaknázatlanul
maradásának megakadályozása, valamint annak biztosí-
tása, hogy az állam bányajáradékhoz jusson. Célja nem az,
hogy szerzett jogokat hozzon létre, és egy adott szinten
befagyassza a bányajáradékot. Az új járadék 2008 január-
jában bekövetkező hatályba lépésével a MOL szinte vala-
mennyi bányatelke után fizetendő, eredetileg valamivel
magasabb járadék a legtöbb esetben lényegesen alacso-
nyabb mértékű lett, mint amennyit a hasonló bányatelk-
eket működtető versenytársak fizetnek, akik pedig betar-
tották a kitermelés megkezdésére vonatkozó törvényi
határidőt.

(25) Így tehát a határidő-hosszabbítási megállapodás azon
rendelkezése, amely 15 évre befagyasztja a bányajáradékot
anélkül, hogy lehetőséget adna a módosítására, amen-
jogszabályban előírt mértéke
nyiben annak hatályos
törvény hatályán,
megváltozik, kívül esik a bányászati

szellemén és logikáján (amely járadékot ró ki abból a
célból, hogy a bányák késedelmes kitermelésében ellenér-
dekeltté tegye a vállalkozásokat). A járadék mértékének
befagyasztása következtében olyan paradox helyzet áll elő,
amelyben a MOL de facto előnyhöz jut abból adódóan,
hogy nem teljesítette kötelezettségeit.

(26) A magyar hatóságok állítása szerint a MOL ugyan egyes
esetekben lehetséges, hogy alacsonyabb járadékot
fizet,
mint amennyire a bányászati törvény kötelezné, bizonyos
esetekben viszont valójában magasabb összeget fizet (pl. a
magas inertgáz tartalmú földgáz esetében). Továbbá a
MOL 20 milliárd HUF összegű egyszeri kártalanítási díjat
is fizetett. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a
bányászati
tette
lehetővé, amely akár 14,4 %-kal megemelt járadékot ered-
ményezett volna (12 × 1,2). Ez a felek által ténylegesen
megállapított
több mint 2 százalékponttal
magasabb. Tekintetbe véve az elméletileg lehetségeshez
képest viszonylag alacsony szinten megállapított szorzót, a
hosszabbítás logikája alapján indokolt a kezdeti kártalaní-
tási díj.

törvény 1,2 %-os szorzó alkalmazását

szorzónál

(27) Továbbá Magyarország azt állítja, hogy a járadék emelése a
gyakorlatban ritkán fordul elő, és a felek nem számíthattak
a jogszabály ilyen jellegű változására, ezzel magyarázható,
hogy nem került külön záradék a szerződésbe, amely
foglalkozott volna a bányajáradék lehetséges emelésével.
Két olyan tény van, amely ezen állításnak ellentmond.
Egyrészt a hosszabbítási szerződést az illetékes miniszter
írta alá; ebből adódóan igen nehezen fogadható el az az
érv, hogy a bányajáradék olyan díjtétel, amelyet valamilyen
teljességgel kívülálló harmadik fél
ró ki. Másrészt a
hosszabbítási megállapodás explicit módon kizárja az alkal-
mazandó járadék módosítását a szerződés teljes időtarta-
mára vonatkozóan.

(28) Ugyan nehezen bizonyítható, mik voltak a felek szándékai
a szerződés megkötésekor, a magyar államtól elvárható
lett volna érdekeinek védelme. Mindenesetre teret szentel-
hetett volna e kérdésnek a bányászati törvény módosítá-
sában. Ezenfelül az emelés a 2008 előtt megkötött engedé-
lyezési megállapodásokra is kiterjed, ami azt támasztja alá,
hogy az engedéllyel rendelkező vállalkozásoknak nincs
arra vonatkozó jogos elvárása, illetve szerzett joga, hogy
az általuk fizetendő járadék szintje az engedélyük teljes
időtartama alatt változatlan marad.

(29) Továbbá amikor egy vállalkozás hatósági engedélyt kap
egy bánya kitermelésére, el kell fogadnia az illeték össze-
gének jövőbeli lehetséges módosításait. Egyértelműen ezt
igazolja, hogy a 2008-as törvénymódosítás visszamenő-
leges hatállyal bírt, azaz az emelés a 2008 előtti hatósági
engedélyek feltételeit is befolyásolta (14). Ez bizonyítékul
szolgál arra nézve, hogy az engedéllyel rendelkező vállalkozáso-
knak nincs jogos elvárása,
joga arra vonat-
kozóan, hogy az általuk fizetendő járadék szintje engedé-
lyük teljes időtartama alatt változatlan marad. A jogi keret
alapján semmilyen más piaci szereplő nem számíthatott
volna arra, hogy a MOL-szerződéssel megegyező feltéte-
lekkel ilyen jellegű hosszabbítási megállapodást kötnének
vele.

illetve szerzett

(13) 2007-ben a MOL mezőiből származott a Magyarországon kitermelt
teljes földgázmennyiség 96 %-a, a kőolaj esetében pedig ez az érték
elérte a 100 %-ot.

(14) A 2008 előtti engedélyezési megállapodások módosulnak, de csak a
jövőre vonatkozóan. A 2008 előtt esedékes befizetéseket nem érintik a
változások.

C 74/68

EN

Official Journal of the European Union

28.3.2009

(30) Mint a fenti 2. táblázatból látható, a MOL által fizetendő
bányajáradék szinte minden esetben (15) kedvezőbb, mint
a hasonló versenytársak által fizetendő összeg. Kétségtelen,
hogy a régebbi mezők tekintetében a MOL nem rendelk-
ezik közvetlen versenytárssal. Azonban számításba véve,
hogy a MOL meghosszabbítás által érintett mezőit 2005
után állították termelésbe (és különösen azt, hogy e
mezők egy része esetében erre még mindig nem került
sor), az intézkedés potenciálisan hátrányos megkülönböz-
tetést jelent az új piacra lépőkre nézve.

a hosszabbítási

(31) Továbbá a MOL üzleti működését kiszámíthatóbbá teszi,
hogy bányajáradékát befagyasztották, míg a versenytársak
az illeték változásaival szembesülhetnek. Végül a MOL
által
értelmében fizetendő
szerződés
járadék mentes az ún. Brent-felártól, amelyet a bányászati
törvény módosítása vezetett be. Az áringadozási záradék
jelent a MOL
alóli mentesség komoly kockázatkizárást
számára, és versenytársaihoz képest kiszámíthatóbbá teszi
üzleti tevékenységét.

(32) Tehát a hosszabbítási szerződés megszövegezésének módja
minden jövőbeli változás alól mentességet biztosított a
MOL számára. Ebből az következik, hogy a vállalkozást
előnyhöz juttatták olyan versenytársaival szemben, akik
pedig betartották engedélyükbe foglalt feltételeket.

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

(33) A Magyarország által benyújtott

információk szerint
Magyarországon csupán három vállalkozás
foglalkozik
szénhidrogén-kitermeléssel (16). Ugyanakkor egy korábban
benyújtott felsorolás két másik olyan vállalkozást (17)
is
tartalmazott, amely az adatok szerint végzett szénhidro-
gén-kitermeléssel kapcsolatos tevékenységeket 2007-ben.
Ezenfelül vannak arra utaló jelek, hogy több más vállalk-
ozás is folytat kutatást Magyarország területén (18), ami
esetleg szénhidrogén-kitermeléshez vezethet.

3.3. Az

állami

támogatás meglétére
következtetés

vonatkozó

(34) A kifejtett érvek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az
intézkedés megfelel
cikkének
(1) bekezdésében felsorolt kritériumoknak, amit a követ-
kezők indokolnak:

EK-Szerződés 87.

az

a) Az intézkedés mentesíti a MOL-t olyan költségektől,
amelyeket egyébként viselnie kellene. Bár elismerjük,
hogy a határidő-hosszabbítási szerződés nincs nyílt
törvény
ellentétben az akkor hatályos bányászati
is, hogy a magyar
rendelkezéseivel, valamint azt

(15) Ténylegesen alacsonyabb lenne a járadék mértéke a különleges bányás-
zati feltételekkel rendelkező szénhidrogének és a magas inertgáz
tartalmú földgáz esetében. Valamivel alacsonyabb mértékű járadékfi-
zetési kötelezettség vonatkozna az alacsony kitermelési hozamú
mezőkre, amennyiben nem alkalmazzák a Brent-felárat.

(16) A MOL, a Winstar Kft. (amely koncessziós megállapodás alapján foly-
tatja tevékenységét) és az MMBF Zrt. (amely a MOL tulajdonában áll, és
elsősorban földgáztárolással foglalkozik).

(17) E vállalkozások a Magyar Horizont Energia Kft. és a TXM Kft.
(18) A magyar elektronikus sajtóban megjelent cikkek szintén beszá-
molnak olyan földgázmezőkről, amelyeket nemrég kezdtek el működ-
tetni más vállalkozások.

államnak jogában áll a vonatkozó jogszabályok meg-
változtatásával meghatározni a bányajáradékok szintjét,
a kérdéses esetben a következőről van szó:
i. a
határidő-hosszabbítási szerződés oly módon lett kiala-
kítva, amely ellentétes a bányászati törvény szellemével,
és a MOL számára kedvezményes elbánást biztosít; ii. a
határidő-hosszabbítási megállapodás és az ezt követő
törvénymódosítás együttes hatásában azt eredményezi,
hogy a vállalkozás előnyre tesz szert.

b) Az intézkedés olyan bevételekről való lemondással jár,
amelyekre az állam jogosult lenne, tehát állami forrásból
nyújtják. Az, hogy az intézkedés szerződés formájában
valósul meg, önmagában nem releváns, mivel bármi-
lyen jogi formában nyújtható állami támogatás.

amely

társaság,

egyértelműen

c) A kivétel egyetlen vállalkozásra irányul, tehát a szelekti-
vitás kritériuma teljesül. A MOL integrált olaj- és gáz-
ipari
vállalkozásnak
minősül. Versenyben áll más vállalkozásokkal, amelyek
származó
nem részesülnek
előnyökből. Tehát az intézkedés
torzítja a versenyt.
tevékenységét,
Továbbá olyan ágazatban folytatja
amelyben kereskedelmi kapcsolatok vannak a tagál-
lamok között, tehát a Közösségen belüli kereskedelemre
gyakorolt hatás kritériuma szintén teljesül.

intézkedésből

az

(35) Ilyen feltételek mellett a kérdéses intézkedést az EK-Szer-
ződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támo-
gatásnak kell minősíteni.

3.4. Az állami támogatás összeegyeztethetősége

(36) A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a MOL javára
hozott intézkedés az információk alapján állami támoga-
tásnak minősül. E tekintetben összeegyeztethetőségét az
EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt
kivételek fényében kell értékelni.

(37) Az EK-Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében meghatáro-
zott kivételek – a magánszemély fogyasztóknak nyújtott
szociális jellegű támogatás, a természeti csapások vagy
más rendkívüli események által okozott károk helyreállítá-
sára nyújtott
támogatás és a Németországi Szövetségi
Köztársaság egyes területei számára nyújtott támogatás –
erre az esetre nem vonatkoznak.

(38) Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja
által biztosított kivétel szerint engedélyezhető az olyan
területek gazdasági fejlődését előmozdító támogatás, ahol
rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfo-
glalkoztatottság, ugyanakkor ebben az esetben ez a kivétel
nem tűnik alkalmazhatónak, mivel a támogatás ilyen
magyarországi régiók gazdasági
fejlődésére nézve nem
biztosít előnyt.

(39) Az intézkedés nem tekinthető sem közös európai érdeket
szolgáló projektnek, sem egy tagállam gazdaságában bekö-
vetkezett komoly zavar megszüntetését
szolgáló esz-
köznek, mint ezt az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdé-
sének b) pontja megfogalmazza, továbbá nem irányul a
kultúra és a kulturális örökség megőrzésének előmozdítá-
sára sem az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének
d) pontja értelmében.

28.3.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 74/69

(40) Végül az intézkedést meg kell vizsgálni az EK-Szerződés
87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében, amely
szerint engedélyezhető az egyes gazdasági tevékenységek
vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás,
amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrá-
nyosan a kereskedelmi
feltételeket a közös érdekekkel
ellentétes mértékben. A vizsgálat jelenlegi stádiumában a
Bizottság kétségesnek tartja
lehetséges
összeegyeztethetőségét a 87. cikk (3) bekezdésének c)
pontja által biztosított derogációval. A magyar hatóságok
sem hoztak fel olyan érveket, amelyek azt bizonyítanák,
hogy e kivétel alkalmazható lenne a szóban forgó esetre.

az intézkedés

(41) A Bizottság ehelyett azon az állásponton van, hogy a kérd-
éses intézkedés csökkenti azokat a költségeket, amelyeket
rendes körülmények között a MOL-nak viselnie kellene,
ezért tehát működési támogatásnak kell minősíteni. Az
ilyen jellegű támogatás nem ítélhető összeegyeztethetőnek
a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazda-
sági régió fejlődését nem segíti elő, és időben nem korláto-
zott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos
gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

(42) A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat
tárgyát képező intézkedés nem tűnik összeegyeztethetőnek
a közös piaccal.

4. KÖVETKEZTETÉS

(43) A Bizottság egyértelmű utalásokat talált arra nézve, hogy a
Magyarország által végrehajtott vitatott intézkedés állami
támogatást jelent, és kétségei vannak arra vonatkozóan,
hogy ez a támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek
tekinthető-e. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt
intézkedéssel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés
88.
szerinti hivatalos vizsgálati
eljárást.

(2) bekezdése

cikke

Határozat

1. A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott,
hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekez-
désében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar
hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy
hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat,
információkat és adatokat, amelyek a támogatás össze-
egyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek

az információknak különösen a következőkre kell kiterjed-
niük:

— Egy olyan lista, amely – a MOL-t is beleértve – mind-
azon vállalkozásokat felsorolja, amelyek 1998 és 2008
között bejelentésük szerint foglalkoztak szénhidrogén-
kitermeléssel Magyarországon, továbbá egy olyan lista,
amely ugyanezen időszak vonatkozásában az összes
aktív földgáz-és kőolajlelőhelyet tartalmazza. Az alábbi
adatokat kell feltüntetni: a működés jogi szabályozá-
sának módja (koncesszió vagy engedély); a koncesszió/
engedély
termelés megkezdésének
időpontja; az évente kitermelt szénhidrogén típusa,
mennyisége és értéke; a bányajáradék egyes mezőkre
és egyes időszakokra vonatkozóan alkalmazott szintje;
valamint a ténylegesen kifizetett bányajáradék összege.

dátuma;

a

— A határidő-hosszabbítási megállapodás által érintett
MOL-bányatelkek (azaz a 12 meghosszabbított bányá-
szati jogú bányatelek, valamit az összes olyan bánya-
telek, amelyre a rögzített bányajáradékot alkalmazták)
esetében kérjük, közöljék minden egyes időszak és
mező esetében a hipotetikus bányajáradéki szintet és a
bányailleték azon összegét, amelyet a vállalkozásnak
2006 és 2008 között ki kellett volna fizetnie, ha ezek
a mezők a 2008-as bányászati törvény rendelkezé-
figyelembe véve
seinek hatálya alá tartoztak volna,
minden releváns
kitermelt
mennyiséget, a Brent-felárat, a kitermelési feltételeket
stb.

tényezőt, úgymint

a

— A 2006 és 2009 közötti

kutatást
rendelkező bányászati vállalkozások listája.

folytató,

időszakban szénhidrogén-
illetve erre vonatkozó engedéllyel

— Az 1993. évi bányászati törvény minden releváns válto-
zatának teljes szövegét, feltüntetve a módosító jogsza-
bályt, valamint a módosítás időpontját és hatályba
lépését.

2. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél máso-
latát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvez-
ményezettje részére.

3. A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi
rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az
érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden
jogellenes támogatás visszafizettetésére.

4. A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt
feleket e levélnek és tartalmi összefoglalójának az Európai
Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoz-
tatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügye-
leti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri
továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül
nyújtsa be észrevételeit.’