State aid — Denmark — State aid C 58/07 (ex N 240/07) — Amendments to the existing tonnage tax scheme — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (Text with EEA relevance)
Date: 2008-02-21
Institutions: European Commission
Subjects: Denmark, State aid, application of EU law, control of State aid, maritime transport, sale, tax system, vessel

C 48/16

EN

Official Journal of the European Union

21.2.2008

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF THE COMPETITION
POLICY

COMMISSION

STATE AID — DENMARK

State aid C 58/07 (ex N 240/07) — Amendments to the existing tonnage tax scheme

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(Text with EEA relevance)

(2008/C 48/05)

By means of the letter dated 11 December 2007 reproduced in the authentic language on the pages
following this summary, the Commission notified the Kingdom of Denmark its decision to initiate the
procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty concerning the above-mentioned aid.

Interested parties may submit their comments within one month of the date of publication of this summary
and the following letter, to:

European Commission
Directorate-General for Energy and Transport
Directorate A — Unit 4
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 296 41 04

These comments will be communicated to the Kingdom of Denmark. Confidential treatment of the identity
of the interested party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the
request.

TEXT OF SUMMARY

1. DESCRIPTION OF THE MEASURE

1.1. Title

1. Amendments to the Danish tonnage tax scheme

1.2. Description of the notified amendment to the scheme

2. Denmark proposes that:

— profits on the sale of tonnage-taxed vessels be taxed under the tonnage tax scheme,

— income from the management of pools be taxed under the tonnage tax scheme,

— the relationship between owned tonnage and chartered tonnage be amended such that the gross
tonnage from chartered vessels in the tonnage tax scheme may be ten times greater than the gross
tonnage owned by the shipping company itself, and

— possible deduction from tonnage tax of interest that does not exceed an upper limit of the taxable

value of the assets times 6,5 % (ring-fencing measure), and

— non tonnage tax companies be allowed to retroactively enter tonnage tax as from 2001.

21.2.2008

EN

Official Journal of the European Union

C 48/17

1.3. Budgetary impacts of the notified modifications

3. For the 2007 financial year, the loss of fiscal revenue of DKK 7,5 million is estimated (around
EUR 1 million). This less will then gradually increase each year, reaching DKK 30 million (around
EUR 4 million) in 2016.

2. DOUBTS ABOUT THE COMPATIBILITY OF THE MEASURE WITH THE COMMON MARKET

4. The compatibility of the notified measures with the common market has to be examined under the
Community Guidelines on State aid to maritime transport (1), referred to thereafter as the Guidelines.
Under these Guidelines, companies can receive subsidies from Member States provided that they
mainly deliver maritime transport services.

5. The Commission has doubts as to whether the following amendments are compatible within the

common market:

— income from the management of pools be taxed under the tonnage tax scheme,

— the relationship between owned tonnage and chartered tonnage be amended such that the gross
tonnage from chartered vessels eligible for tonnage tax can be up to ten times greater than the
gross tonnage owned by the shipping company itself, and

— non tonnage tax companies be allowed to retroactively enter tonnage tax as from 2001.

6. Otherwise the Commission considers that the inclusion into tonnage tax of gains derived from the
sale of vessel under tonnage tax and the introduction of the new ring-fencing measure described
above do not alter the compatibility of the Danish tonnage tax scheme with the common market.

TEXT OF LETTER

‘1. SAGSFORLØB

1. Ved elektronisk forsendelse af 30. april 2007 anmeldte Danmark over for Kommissionen en række
ændringer i den danske tonnageskatteordning. Disse ændringer er registreret under sagsnummer
N 240/07.

2. Den nuværende tonnageskatteordning blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 12. marts

2002 (sag N 563/01 (2)). Den blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra begyndelsen af 2001.

3. Tonnageskatteordningen er blevet ændret i flere omgange (3). Den foregående ændring, der bestod i en
lempelse af oplysningspligten for rederier, som er omfattet af tonnageskatteordningen, for så vidt
angår deres koncerninterne handelstransaktioner, førte til, at Kommissionen den 24. januar 2007 traf
afgørelse (4) om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Denne procedure er endnu ikke
afsluttet.

4. Kommissionen anmodede pr. brev af 10. juli og 3. august 2007 (5) om yderligere oplysninger. Anmod-

ningerne blev besvaret pr. brev henholdsvis den 13. og den 5. september 2007 (6).

2. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1. Foranstaltningens betegnelse

5. Ændring af tonnageskatteordningen

2.2. Kort beskrivelse af den anmeldte ændring af ordningen

6. De danske myndigheder agter at ændre tonnageskatteordningen på følgende områder:

— indkomst ved administration af skibspuljesamarbejde (pool fees) henføres til beskatning under

tonnageskatteordningen

— avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

(1) OJ C 13 of 17.1.2004, p. 3.
(2) Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(3) Se Kommissionens beslutning af 6. december 2004 i sag N 171/04. Beslutningen findes på det officielle sprog på

følgende internetadresse:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(4) EUT C 135 af 21.6.2003, s. 6. Meddelelsen i EU-Tidende og selve beslutningen findes på det officielle sprog på

følgende internetadresse:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:135:0006:01:DA:HTML

(5) Referencenummer TREN(2007)D/314417 og D/315795.
(6) Registreret under ref. TREN(2007)A/42223 & 41693.

C 48/18

EN

Official Journal of the European Union

21.2.2008

— det maksimalt accepterede forhold mellem egen tonnage og lejet tonnage øges fra 1:4 til 1:10

— der er gives kun mulighed for i tonnageskatten at fradrage renter, der ikke overstiger den skatte-

mæssige værdi af selskabets aktiver ganget med 6,5 %

— rederier, der ikke deltager i tonnageskatteordningen, får mulighed for at vælge at deltage med tilba-

gevirkende kraft fra og med begyndelsen af 2001.

7. De første tre ændringer indgår i lovforslag nr. 211, de sidste to i lovforslag nr. 213.

2.3. Beskrivelse af tonnageskatteordningen

8. Tonnageskatteordningen er godkendt ved Kommissions beslutning af 12. marts 2002 (7). Den blev
indført i 2002 med mulighed for at anvende ordningen fra og med indkomståret 2001. Formålet med
ordningen er at sikre danske rederiers internationale konkurrenceevne. Ordningen blev justeret i 2005,
delvis i forbindelse med gennemførelsen af nye EU-retningslinjer for søtransportsektoren.

9. Under tonnageskatteordningen erstattes den almindelige selskabsbeskatning med en særlig skat-
teordning, hvor det skattepligtige udbytte erstattes af et fast beløb, der fastsættes på grundlag af
tonnagen i den flåde, som det pågældende selskab driver. Den skattepligtige indkomst opgøres ikke
som under de almindelige regler som forskellen mellem skattepligtige indtægter og fradragsberettigede
udgifter, men som et fiktivt beløb beregnet på grundlag af den tonnage, som rederiet anvender. Tonna-
geskatten opkræves uafhængigt af rederiets faktiske driftsresultat. Skatten opkræves således også i de
år, hvor rederivirksomheden måtte give underskud.

10. Der gives ikke fradrag for driftsomkostninger under tonnageskatteordningen og heller ikke for afskriv-
ninger på skibe, der er omfattet af ordningen. Anvendelse af ordningen er frivillig for rederierne. Vag
eller fravalg af tonnagebeskatning er imidlertid bindende for en periode på 10 år.

2.4. Detaljeret beskrivelse af den anmeldte foranstaltning

11. Den anmeldte foranstaltning er en opfølgning på økonomi- og erhvervsministeriets handlingsplan
»Danmark som Europas førende søfartsnation (Det Blå Danmark)«. På grundlag af denne handlingsplan
har den danske regering aftalt med den danske søfartssektor at:

— skibspuljehonorarer (pool-fees) og avancer ved salg af skibe skal henføres under tonnageskatteord-

ningen

— lejede skibe kan inddrages i tonnageskatteordningen, forudsat at deres tonnage er lavere end ti

(tidligere fire) gange den bruttotonnage, som rederiet selv ejer.

12. Ovennævnte handlingsplan indeholdte tillige et forslag om kabelskibe.

I den forbindelse bør det
bemærkes, at skatteministeren i forslag til lov om ændring af selskabsskatteloven, aktieavancebeskat-
ningsloven, fusionsskatteloven og andre skattelove (skattefri omstrukturering af selskaber og justering
af sambeskatningsreglerne m.v.) har foreslået, at søfolk ombord på kabelskibe kan omfattes af de
særlige regler om skattefri nettohyre (DIS-ordningen). Så vidt Kommissionen forstår, er forslaget om
kabellægningsaktiviteter omfattet af anmeldelsen af 15. januar 2007, der er registreret under nummer
N 43/07, og som i øjeblikket er genstand for en undersøgelsesprocedure (8).

13. Danmark foreslår, at:

— avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe henføres til beskatning under tonnageskatteordningen

— indkomst ved administration af puljesamarbejde henføres til beskatning under tonnageskatteord-

ningen

— forholdet mellem egen tonnage og lejet tonnage ændres således, at bruttotonnagen fra lejede skibe
i tonnageskatteordningen kan være ti gange større end den bruttotonnage rederiet selv ejer og

— den øvre tidsgrænse for skibe, der er lejet med besætning (time-charter) med en købsoption

ændres således, at lejeperioden kan være op til 7 år

— selskaber, der ikke deltager i tonnageordningen, kan få lov til at indtræde i ordningen med tilbage-

virkende kraft fra 2001.

(7) Sag N 563/01. Beslutningen er offentligt tilgængelig på følgende internetadresse:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

(8) Kommissionens beslutning af 10. juli 2007. EUT C 213 af 12.10.2007, s. 22. Meddelelsen i EU-Tidende og selve

beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:213:0022:01:DA:HTML

21.2.2008

EN

Official Journal of the European Union

C 48/19

2.4.1. Skibe lejet med besætning (time-chartrede skibe)

14. I tonnageskatteloven sondres der mellem skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) og skibe lejet
med besætning (time-charter). Ved bareboat-charter står lejeren for skibets drift på samme måde, som
hvis skibet havde været ejet af rederiet selv. Ved time-charter varetages visse dele af skibets drift
derimod ofte af udlejeren.

15. Skibe lejet uden besætning (bareboat-charter) kan uden begrænsninger anvendes under tonnageskat-
teordningen. Skibe lejet med besætning (time-charter) kan ligeledes omfattes af ordningen, men kun
inden for bestemte grænser. Der kan i et indkomstår højst inddrages lejet bruttotonnage svarende til
fire gange rederiets egen bruttotonnage under tonnageskatteordningen. Indkomst hidrørende fra even-
tuel overskydende lejet tonnage skal beskattes efter skattelovgivningens almindelige regler.

16. Bedømmelsen af, om det ovennævnte krav til egentonnagen er opfyldt, foretages som en samlet
bedømmelse over hele indkomståret. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet uden besætning med
rederiets egne skibe. Det samme gælder skibe lejet med besætning, når de er lejet for en periode på
mindst et år og højst fem år, og når det samtidig er aftalt, at lejer senest ved lejemålets udløb kan
erhverve skibet til højst markedsprisen på det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet.

17. Koncernforbundne rederier, som anvender tonnageskatteordningen, kan opgøre forholdet mellem egen
tonnage og fremmed tonnage under ét for hele den flåde, de driver, men dette er ingen betingelse.
Hvis muligheden vælges, foretages opgørelsen som et gennemsnit over indkomståret.

18. Danmark foreslår, at denne bestemmelse ændres således, at lejet bruttotonnage svarende til op til

ti gange rederiets egen bruttotonnage kan inddrages under tonnageskatteordningen.

19. Ved bedømmelsen sidestilles skibe lejet med besætning med egne skibe, når de er lejet for en periode
på mindst et år og højst fem år, og når der samtidig med indgåelsen af lejemålet er aftalt en køberet
(købsoption), hvorefter lejer senest ved lejemålets udløb kan erhverve skibet til højst markedsprisen på
det tidspunkt, hvor skibet blev udlejet og køberetten aftalt.

20. Desuden foreslås den nævnte øvre tidsgrænse ændret fra fem til syv år.

21. Ifølge de danske myndigheder har en række selskaber, bl.a. A/S Dampskibsselskabet TORM, Dampskibs-
selskabet Norden A/S, J. Lauritzen A/S, CLIPPER og ATLAS, haft problemer med at holde andelen af lejet
tonnage inden for den nuværende grænse og har flyttet aktiviteter til udenlandske datterselskaber i
tredjelande såsom Singapore.

22. Imidlertid har de danske skattemyndigheder bemærket, at ingen af de større rederier hidtil har over-
skredet grænsen for lejet tonnage. Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har forelagt, er et
af selskaberne tæt på grænsen, men har endnu ikke overskredet den. De danske myndigheder har tilk-
endegivet over for Kommissionen, at de ikke råder over oplysninger om, hvorvidt andre selskaber end
rederierne og de ovennævnte selskaber, har været hæmmet af den nuværende grænse for lejet tonnage.

23. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, har skatteministeriet heller ingen oplysninger
om, hvor stor den samlede tonnage er, som er lejet med besætning og omfattet af tonnageskatteord-
ningen, og for at finde frem til dette tal ville myndighederne være nødt til at gennemgå alle tonnage-
beskattede selskabers selvangivelser manuelt (9). Heller Søfartsstyrelsen har nogen statistikker over,
hvor stor en del af den samlede time-chartrede tonnage der er tonnagebeskattet.

2.4.2. Indkomst ved administration af puljesamarbejde

A d mi n i s t r a t i o n a f s k i b s p u l j e r

24. Tonnageskatteloven omfatter kun et rederis egne skibe. Puljeadministration af andre rederiers skibe er

derfor ikke omfattet af tonnageskatteordningen, men derimod af de almindelige skatteregler.

25. Puljesamarbejde er den hyppigst forekommende form for horisontalt samarbejde i søfartssektoren,
særlig i trampsektoren. Der findes ingen universel puljetype, men de nedennævnte træk forekommer at
være fælles for alle puljer. Ideen bag puljesamarbejde er, at rederierne skaber en pulje af skibe, således
at kunderne kun behøver at henvende sig ét sted. Dette kan give rederierne mulighed for at betjene
deres kunder bedre og mere fleksibelt, end hvis de opererer enkeltvis.

(9) Dette fremgår af de danske myndigheders svar af 13. september 2007.

C 48/20

EN

Official Journal of the European Union

21.2.2008

26. Standardtypen er en skibspulje, hvori der indgår et antal skibe af samme type, der ejes af forskellige
rederier, men administreres under ét. De skibe, der indgår i en pool, er ofte af mere eller mindre
samme type. Dette kan medføre, at puljen bliver i stand til at tiltrække store fragtkontrakter og
gennem omhyggelig planlægning at mindske antallet af ballaststrækninger. Der vil normalt være en
puljeadministrator, der står for den kommercielle organisation (f.eks. fælles markedsføring, forhandling
af fragtrater og centralisering af indtægter og omkostninger) og den kommercielle administration
(planlægning af sejladser og instrukser til skibene, udpegelse af havneagenter, orientering af kunderne,
udstedelse af fakturaer, bestilling af bunkers, inkassering af skibenes indtægter og fordeling af indtæg-
terne efter et forudfastsat system mv.). Puljeadministratoren handler ofte under tilsyn fra et overordnet
eksekutivudvalg, der repræsenterer rederierne. Den tekniske drift af skibene (sikkerhed, besætning,
reparationer, vedligeholdelse osv.) sorterer under de enkelte ejere. Selv om puljedeltagerne har en fælles
markedsføring, leverer de ydelserne på et individuelt grundlag.

27. Et væsentligt formål med at etablere puljer er, at rederne ved at gå sammen opnår stordriftsfordele,
f.eks.
i form af en bedre geografisk dækning af markedet, større fleksibilitet i udnyttelsen af den
samlede flåde og tilstrækkelig kapacitet til at indgå større rammeaftaler med store kunder. Gennem
puljedeltagelse kan det enkelte rederi måske reducere risikoen for ikke at opnå tilstrækkeligt med laster
til sine skibe, og derved kan det måske forbedre indtjeningen.

28. For visse puljer (medlemskontrollerede puljer) gælder det, at de administreres af et af de rederier, der
deltager i samarbejdet. Det administrerende rederi modtager et honorar (»pool fee«) for administra-
tionen fra de andre rederier. Puljehonorarer er således en ydelse/aktivitet, der er forbundet med selve
skibsdriften.

29. At samle skibene i større flåder kan have følgende fordele for rederne:

— Det bliver muligt at kombinere beskæftigelse på kortere og længere kontrakter, hvilket fordeler risi-

koen samtidig med, at der er mulighed for at drage nytte af kortvarige ratestigninger.

— Poolen kan løfte opgaver over et større geografisk område end det enkelte rederi, der kun råder
over nogle få skibe, kan alene. Når skibene puljes er der større chance for, at der er et skib til rådig-
hed, når en kunde efterspørger det. Det er i højere grad muligt for rederierne at have det rigtige
skib på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt.

— Der kan indgås større kontrakter, der kræver mange skibe. Hermed er det muligt at indgå aftaler
med store afskibere, som har et stort transportbehov, som et enkelt rederi, der kun råder over
nogle få skibe, måske ikke kan dække alene.

30. Puljesamarbejdet kan således gøre det muligt at indgå kontrakter, der ellers måtte afvises. Herved sikres
beskæftigelsen ombord på rederiets egne skibe, og der skabes nye markedsmuligheder, hvilket også
kan øge den økonomiske aktivitet på land.

D e n n u v æ r e n d e s i t u a t i o n

31. De honorarer, som et rederi modtager i forbindelse med puljesamarbejde, regnes ikke med som

indtægt, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

F o r e s l å e t æ n d r i n g

32. Ifølge de danske myndigheder er puljesamarbejde mellem rederier en integreret del af moderne rederi-
virksomhed. Det er almindeligt, at driften af skibe — både tank- og bulkskibe — sker i puljer, hvor
flere rederier lægger deres skibe sammen. De danske myndigheder anser det derfor for naturligt at lade
hele puljeadministrationshonoraret omfatte af tonnageskatteordningen.

33. Danmark foreslår følgelig, at indkomst ved puljeadministration henføres til beskatning efter tonnages-
katteloven. Det er således de danske myndigheders opfattelse, at den skibsreder, der administrerer
puljen, ikke behøver lade puljefartøjernes tonnage indgå i beregningen af sin skattepligtige indkomst,
hvis skibet ejes (eller er lejet af) et andet selskab. Et skibs tonnage tælles fortsat med under det rederi,
der ejer (eller lejer) skibet.

34. Der opstilles tre betingelser for, at et rederi, der administrerer en skibspulje, kan henføre indkomsten

ved administration af puljesamarbejdet til tonnageskatteordningen:

1) Alle skibe i puljen skal beskattes efter tonnageskatteloven eller for så vidt angår skibe, der ikke
beskattes i Danmark, anvendes til formål, som vil kunne omfattes af tonnageskatteloven. Skibe, der
ikke beskattes i Danmark, skal således også levere søtransportydelser i overensstemmelse med
tonnageskattelovens § 10, og skibenes aktivitet må ikke være omfattet af tonnageskattelovens § 8.
De almindelige betingelser om, at skibene har en bruttotonnage på 20 t eller derover skal tillige
gælde de udenlandsk beskattede skibe i puljesamarbejdet.

21.2.2008

EN

Official Journal of the European Union

C 48/21

2) Det administrerende rederi skal have mindst ét skib i puljen, i overensstemmelse med tonnageskat-
telovens § 7, stk. 3, som ikke adskiller sig fra de andre skibe i puljen. Det er tilstrækkeligt, at dette
skibet er et lejet skib (med eller uden besætning), der opfylder betingelserne i § 7, stk. 3. Skibet må
ikke adskille sig fra de andre skibe i puljen, dvs. det skal deltage på lige fod med de øvrige rederiers
skibe mht. skibstype, størrelse og fordeling af puljens overskud.

3) Skibe under puljeadministration må i henhold til ligningslovens § 2 ikke ejes af koncernforbundne
skibsmæglingsvirksomhed formelt

for at undgå, at

rederier. Denne bestemmelse indsættes
omdannes til et puljesamarbejde.

35. En undersøgelse, der er bestilt af de danske myndigheder, viser, at puljehonorarer allerede er omfattet
af tonnageskatteordninger i Cypern, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, mens Grækenland helt
har fritaget puljehonorarer fra beskatning i henhold til andre skatteregler end tonnageskatteordningen.

2.4.3. Avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

36. Avancer ved salg af skibe beskattes i dag efter skattelovgivningen almindelige regler. Sådan avance
beregnes som forskellen mellem salgssummen og anskaffelsessummen tillagt udgift til forbedringer.
Der er altså kun tale om en skattepligtig indkomst i de tilfælde, hvor skibet stiger i værdi efter anskaf-
felse. Der findes tilsvarende bestemmelser om beskatning af avancer på skibe, der endnu ikke er fuldt
færdiggjorte, og på skibskontrakter.

37. Der er kun fradrag for tab på skibe, der både erhverves og afhændes inden for samme indkomstår.

Endvidere kan tabene kun fradrages i avancer på skibe.

38. Ud fra konkurrencemæssige hensyn foreslår Danmark, at avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe
henføres til beskatning under tonnageskatteordningen. Det er planen, at denne ændring kun skal
gælde for salg af skibe, der omfattes af tonnageskatteordningen den 1. januar 2007 eller senere, og for
kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

39. Det foreslås endvidere, at ovenstående tillige gælder skibe, der kan omfattes af tonnageskatteordningen,
men som endnu ikke er færdiggjorte i et sådant omfang, at de kan indgå i rederiets drift. Endelig vil
det også gælde for afhændelser af købskontrakter på skibe, der kunne omfattes af tonnageskatteord-
ningen.

40. Handlingsplanen (Det Blå Danmark) har afdækket, at salgsavancer ved køb og salg som hovedregel er
omfattet af tonnagebeskatning i andre medlemsstater, herunder Tyskland, Cypern, Nederlandene og
Storbritannien. Handlingsplanen konstaterede, at der er tale om en stor aktivitet for de danske rederier,
at danske selskaber ikke fuldt ud har samme vilkår som nogle af deres konkurrenter og at reglerne
derfor kan virke som en negativ konkurrencefaktor, der modvirker rederivirksomhed under den
danske tonnageskatteordning.

2.4.4. Mulighed for at fradrage renter i selskabsskatten for så vidt angår ikke-tonnagebskattede aktiver

41. I tonnageskattelovens § 12 findes en særlig bestemmelse om tonnagebeskattede rederiers fradrag for
nettofinansudgifter (renter samt gevinst og tab opgjort efter kursgevinstlovens regler, bortset fra valuta-
kursgevinst og -tab). Ifølge denne bestemmelse skal nettofinansudgifter fordeles forholdsmæssigt efter
den regnskabsmæssige værdi af egne aktiver tilknyttet tonnagebeskattet rederivirksomhed og den
regnskabsmæssige værdi af øvrige egne aktiver. Valutakursgevinst og -tab fordeles efter samme regler.
Formålet med denne ring-fencing-foranstaltning er at undgå den såkaldte »thick capitalization« af
tonnagebeskattede aktiviteter, hvor et tonnagebeskattet selskab fordeler hele sin gæld eller størstedelen
heraf til aktiviteter, der beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler, og ingen til aktiviteter, der
beskattes efter tonnageskatteloven.

42. Den del af nettofinansudgifterne, der fordeles til den tonnagebeskattede rederivirksomhed, er ikke
fradragsberettigede efter de gældende regler. Hvis selskabet udelukkende driver tonnagebeskattet rederi-
virksomhed, har selskabet således ikke fradrag for renteudgifterne.

43. Den anmeldte ændring består i at ovennævnte ring-fencing-foranstaltning erstattes af følgende: Hvis et
rederi beskattes både efter selskabsskatteloven og tonnageskatteloven, kan der fra den skattepligtige
fortjeneste højst fradrages renter på løbende lån svarende til den bogførte værdi af de aktiver, der ikke
er tonnagebeskattet, ganget med 6,5 %. Rentekorrektionsbestemmelsen skal forhindre, at rederivirk-
somheden primært finansieres ved egenkapital, mens renteudgifterne placeres andre steder, hvor de
kan føres til fradrag.

44. Det er Kommissionens opfattelse, at den anmeldte ændring styrker den pågældende ring-fencing-foran-

staltning.

C 48/22

EN

Official Journal of the European Union

21.2.2008

2.4.5. Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

45. Ifølge denne ændring skal rederier, der har valgt ikke at anvende tonnageskatteordningen undtagel-

sesvis have mulighed for at ombestemme sig med tilbagevirkende kraft.

46. Tonnageskatteloven fik virkning fra og med indkomståret 2001. Det fremgår af den oprindelige ikraft-
trædelsesbestemmelse, at rederier, som kunne vælge ordningen dengang, skulle træffe valg om anven-
delsen af ordningen senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for indkomståret 2002. Med andre
ord: rederier, der ikke inden fristens udløb havde truffet valg om at anvende tonnageskatteordningen,
ansås for at have fravalgt ordningen for en periode på 10 år regnet fra indkomståret 2001.

47. Hvis et rederi, der i første omgang ikke havde valgt at anvende ordningen, nu ansøger om at blive
omfattet af ordningen, vil det ifølge den foreslåede ændring blive anset for at have tiltrådt ordningen
med virkning fra og med indkomståret 2001. Der bør her bemærkes, at 2001 var det år, hvor den
danske tonnageskatteordning oprindelig trådte i kraft. Hvis rederiet ikke opfyldt betingelserne for
anvendelse af tonnageskatteordningen i indkomståret 2001, anses det for at have valgt at benytte
ordningen fra og med det første indkomstår, hvor betingelserne for tonnagebeskatning var opfyldt.

48. Ifølge forslaget skal anmodninger om alligevel at tiltræde ordningen fremsættes senest seks måneder

efter, at loven er trådt i kraft. Loven skal træde i kraft, når den er godkendt af Kommissionen.

2.5. Budget

49. Hvad angår henførsel af avancer ved tonnagebeskattede skibe til beskatning under tonnageskatteord-
ningen, gælder dette kun for avancer fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere,
og for kontrakter om levering af skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere. Ifølge de
danske myndigheder vil der derfor gå mange år, før forslaget får fuld indvirkning på indtægterne.
De danske myndigheder anslår med en vis usikkerhed, at et skib gennemsnitligt er på samme hænder i
7-10 år.

50. Ligeledes med en vis usikkerhed anslår de danske myndigheder, at skibe, der er over 5 år gamle, vil
være faldet så meget i værdi, at de normalt ikke vil kunne sælges med fortjeneste. De største avancer
forventes derfor ved salg af forholdsvis nye skibe.

51. Derfor anslår Danmark, at forslaget om, at tonnageskatteloven skal omfatte avancer ved salg af skibe,
gradvist vil få fuld virkning over en periode på omkring 10 år. Indtægtstabet i indkomståret 2007
anslås til ca. 2,5 mio. DKK (ca. 0,33 mio. EUR). Herefter forventes det at stige med 2,5 mio. DKK
frem til 2016, hvorefter det anslås at være på 25 mio. DKK
(ca. 0,33 mio. EUR) om året
(ca. 3,33 mio. EUR) om året.

52. Inddragelsen af puljehonorarindkomster forventes at koste omkring 5 mio. DKK (ca. 0,67 mio. EUR)

om året.

53. Den foreslåede ændring om lejede skibe forventes imidlertid ikke at have nogen konsekvenser for

indtægterne på budgettet.

54. Følgende tabel viser det anslåede årlige tab af indtægter på elementerne i lovforslaget i de kommende

år, opgjort i 2007-priser og -niveauer som i lovforslaget.

Tabel 1

Årligt indtægtstab i millioner kroner i skatteårene 2007-2016

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Avancer

Puljeadministration-
shonorarer

Time-charter

I alt

2,5

5,0

0,0

7,5

5,0

5,0

7,5

5,0

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

5,0

25

5,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

10,0

12,5

15,0

17,5

20,0

22,5

25,0

27,5

30,0

Bemærk: Mio. kr. i 2007-priser og -niveauer.

55. Det årlige tab antages at være konstant fra 2016. Årsagen bag det gradvist stigende anslåede tab af
indtægter fra avancer (kapitalgevinst) i perioden 2007-2016 er, at lovforslaget kun omfatter avancer
fra salg af skibe, der er erhvervet den 1. januar 2007 eller senere, og for kontrakter om levering af
skibe, hvor skibet leveres den 1. januar 2007 eller senere.

21.2.2008

EN

Official Journal of the European Union

C 48/23

2.6. Andre statsstøtteordninger, som finder anvendelse på søtransport i Danmark

56. Så vidt Kommissionen ved, anvender Danmark i øjeblikket kun én anden støtteordning inden for
søtransport: DIS-ordningen, der fritager dansk baserede skibsredere fra at betale socialsikringsbidrag
og indkomstskat for deres søfolk (10).

3. FORELØBIG VURDERING AF, OM DER ER TALE OM STATSSTØTTE

57. Når Kommissionen indleder den formelle undersøgelsesprocedure, gælder det i henhold til artikel 6 i
procedureforordningen (11), at »beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammen-
fatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med
hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig
med fællesmarkedet«.

58. Kommissionens foreløbige vurdering af foranstaltningens støttekarakter følger herefter.

59. Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under
enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse
virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen
mellem medlemsstaterne«.

60. Kommissionen mener, at de planlagte ændringer i den eksisterende statsstøtteordning opretholder
ordningens karakter af støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. De anmeldte foranstalt-
ninger ændrer således ikke på Kommissionens opfattelse af, at ordningen udgør statsstøtte. Kommis-
sionen skal derfor foretage en foreløbig vurdering af den ændrede ordnings forenelighed med fælles-
markedet.

4. TVIVL OM STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1. Retsgrundlag

61. De anmeldte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges på grundlag af EU-ret-
ningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren (12)
(i det følgende benævnt »retningslinjerne«).
Ifølge retningslinjerne kan rederivirksomheder på bestemte betingelser modtage tilskud fra medle-
msstaterne, hvis de leverer tjenesteydelser, som opfylder EF-definitionen af søtransport,
jf. Rådets
forordning (EØF) nr. 4055/86 og (EØF) nr. 3577/92.

62. Vurderet på grundlag heraf er Kommissionen i tvivl om nogle af de anmeldte foranstaltningers forene-
lighed med fællesmarkedet, idet de ikke er i overensstemmelse med Kommissionens hidtidige praksis
hvad angår tonnageskatteordninger. Denne praksis er blevet etableret via en række beslutninger om
indførelse eller ændring af tonnageskatteordninger i medlemsstaterne:

— den nederlandske tonnageskatteordning (sag N 738/95, godkendt den 20. marts 1996)

— den tyske tonnageskatteordning (sag N 396/98, godkendt den 25. november 1998)

— den britiske tonnageskatteordning (sag N 790/99, godkendt den 2. august 2000)

— den spanske tonnageskatteordning (sag N 736/01, godkendt den 27. februar 2002)

— den danske tonnageskatteordning (sag N 563/01, godkendt den 12. marts 2002)

— den finske tonnageskatteordning (sag N 195/02, godkendt den 16. oktober 2002)

— den irske tonnageskatteordning (sag N 504/02, godkendt den 11. december 2002)

— den belgiske tonnageskatteordning (sag N 433/02, godkendt den 19. marts 2003)

— den franske tonnageskatteordning (sag N 737/02, godkendt den 13. maj 2003)

(10) Sag N 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle

sprog på følgende internetadresse:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(11) Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens

artikel 93. EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1-9.

(12) EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3. Retningslinjerne findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2004/c_013/c_01320040117da00030012.pdf

C 48/24

EN

Official Journal of the European Union

21.2.2008

— tonnageskatteordningen for Baskerlandet i Spanien (sag N 572/02, godkendt den 5. februar 2003)

— den italienske tonnageskatteordning (sag N 114/04, godkendt den 20. oktober 2004)

— den litauiske tonnageskatteordning (sag N 330/05, godkendt den 19. juli 2006)

— den polske tonnageskatteordning (sag N 93/06, godkendt den 10. juli 2007).

4.2. Foreløbig vurdering af foreneligheden med fællesmarkedet

63. Kommissionen skal tage stilling til, om de forskellige ændringer, der er blevet anmeldt til Kommis-

sionen, er forenelige med fællesmarkedet.

4.2.1. Støtteberettigede indchartrede skibe

64. Hvad angår mindsteandelen af egen tonnage i forhold til lejet tonnage, nærer Kommissionen på dette
stadium af den foreløbige analyse en vis tvivl om, hvorvidt den påtænkte lempelse af de gældende
regler for skibe, der lejes på tids- eller sørejsebasis, er forenelig med fællesmarkedet.

65. I sine tidligere beslutninger har Kommissionen etableret en regel om, at den del af de skibe, der ikke
ejes af støtteberettigede rederier, og som overstiger en vis tærskel, ikke kan omfattes af tonnageskatten.
Reglen var motiveret af Kommissionens ønske om at sikre, at støtten er til gavn for redere, der reelt er
skibsejere. Hidtil har tonnageskatteordningerne indeholdt bestemmelser om, at mindst 20 % af
tonnagen for samtlige skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, skal være ejet af støttemodtagerne.
Ellers skulle enhver yderligere kapacitet, som overstiger tærsklen på 1:4 (et ton ejet i forhold til fire
ton lejet på tids- eller sørejsebasis (13)), beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

66. Det oprindelige sigte var at undgå, at tonnagebeskatningen bliver til fordel for skibsmæglere (14), der
handler med skibskapacitet, eller at de oprindelige redere omdanner sig selv til sådanne skibsmæglere
ved at gå bort fra søtransport som deres kerneaktivitet. Som det fastslås i retningslinjerne, skal
Kommissionen sørge for, at nye og eksisterende ordninger er i overensstemmelse med dens tidligere
beslutninger (15). Alle de tonnageskatteordninger, der på det seneste er blevet godkendt af Kommis-
sionen, omfatter en sådan regel med et forhold på 1:4 eller 1:3.

67. Kommissionen er fortsat i tvivl om, hvorvidt den gældende begrænsning i den støtteberettigede
tonnage for lejede skibe kan lempes eller ej. De danske myndigheder har ikke fremlagt oplysninger
eller forhold, som kan støtte tesen om, at det har vist sig nødvendigt i den aktuelle konkurrencesitua-
tion at forhøje forholdet fra 1:4 til 1:10.

68. Kommissionen er også i tvivl om, hvorvidt en sådan lempelse i én medlemsstat kan føre til konkurren-

cefordrejning i forhold til rederier i andre medlemsstater.

4.2.2. Støtteberettigelse af honorarindkomst fra administration af skibspuljer

69. Hvad angår inddragelse under tonnagebeskatningen af honorarindkomst fra administrationen af tredje-
mandsskibe, er Kommissionen af den opfattelse, at rederier, der administrerer en pulje af skibe, vare-
tager
af
væsentlig
søtransportkapacitet.

administration

søtransporten,

kommercielle

nemlig

den

del

en

af

70. En skibspuljeadministrators rolle er at udligne udbud og efterspørgsel på bestemte ruter med henblik
på bestemte former for transport. Et rederi udfører sædvanligvis selv denne opgave, men kan også
gøre det på tredjemands vegne, hvis sidstnævnte overlader den kommercielle administration af nogle
af sine skibe til det administrerende rederi. Denne opgave kan dog også udføres af en skibsmægler, der
alene handler med søtransportkapacitet. Kommissionen spekulerer på, om det er nødvendigt — som
det hidtil har været tilfældet med skibe, der lejes med besætning på tids- eller sørejsebasis (time-
charter) — at sætte grænse for, hvor stor en del af den puljetonnage, der ikke direkte ejes af støttemod-
tageren, der kan være støtteberettiget. Risikoen er, at administratorer af skibspuljer primært bliver
skibsmæglere og gradvis mister erfaring og knowhow hvad angår
teknisk administration og
bemanding.

(13) Dette forhold svarer til ovennævnte procentsats på 20 % af den samlede tonnage for administrerede skibe, idet den
samlede tonnage for administrerede skibe svarer til summen af den ejede tonnage (og samtidig indchartret under en bare-
boat-charterkontrakt) og tonnagen for indchartrede skibe under en sørejsebaseret kontrakt eller en time-charterkontrakt.
(14) Skibsmæglere beskæftiger sig ikke med den tekniske forvaltning af skibe og administrationen af besætninger. De indhenter
transportanmodninger fra deres kunder (sædvanligvis redere) på bestemte ruter og indchartrer skibe på tids- eller
sørejsebasis (skibe med besætning) med henblik på at imødekomme disse anmodninger.

(15) Se afsnit 3.1: »For at fastholde den nuværende balance vil Kommissionen kun godkende ordninger, der beskatter den samme tonnage i

rimelig overensstemmelse med de ordninger, som allerede er blevet godkendt«.

21.2.2008

EN

Official Journal of the European Union

C 48/25

71. Principielt kan skibsmægling ikke omfattes af tonnagebeskatningen, således som de danske myndigh-

eder påpeger i deres anmeldelse.

72. Efter Kommissionens opfattelse kan administration af skibspuljer sidestilles med skibsmægling for
tredjemands regning og kan under alle omstændigheder i praksis varetages af skibsmæglere. Af denne
grund finder Kommissionen på dette stadium af analysen, at det kunne være muligt for at sikre
konsekvens i regelanvendelsen at anvende de samme regler på indkomst fra administration af skib-
spuljer som på indkomst fra virksomhed udøvet med time-chartrede skibe. Hvis denne regel anvendes
på honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer, indebærer den, at tonnageskattebehandlingen
begrænses til søtransportkapacitet, der ikke overstiger fire gange tonnagen af direkte ejede skibe (lang-
tidslejet uden besætning).

73. Kommissionen er i tvivl om, hvorvidt den støtteberettigede tonnage for tredjemandsskibe, der adminis-
treres i en skibspulje, kan overstige fire gange det administrerende rederis egen administrerede
tonnage, uden at dette fordrejer konkurrencen i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles
interesse.

74. Desuden tvivler Kommissionen på det berettigede i ikke at lægge tonnagen for administrerede skibe til
den samlede tonnage, der skal
tonnageskatten. De danske
myndigheders forslag vil i deres nuværende form føre til en situation, hvor ekstraindkomst unddrages
normal selskabsskat, og hvor de skibe, der genererer denne indkomst, heller ikke medregnes ved bereg-
ningen af tonnageskatten.

lægges til grund ved beregningen af

75. Endelig er Kommissionen af den opfattelse med hensyn til påstanden om, at honorarindkomst fra
administrationen af skibspuljer er omfattet af de gældende tonnageskatteordninger i andre medle-
msstater, at denne betragtning ikke har nogen betydning for vurderingen af foreneligheden af de her
omhandlede foranstaltninger. Endvidere omtaler kommissionsbeslutningerne om godkendelse af de
pågældende ordninger ikke, at honorarindkomst fra administration af skibspuljer skal inkluderes som
indkomst, der kan beskattes under tonnagebeskatningen.

76. Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt denne ændring i sin nuværende form er forenelig med

fællesmarkedet.

4.2.3. Støtteberettigelse af avancer ved salg af tonnagebeskattede skibe

77. I sin beslutning af 19. marts 2003 (16) om den belgiske tonnageskatteordning accepterede Kommis-
sionen, at avancer ved afhændelse af tonnagebeskattede aktiver kan falde ind under tonnagebeskat-
ningen.

78. Tilsvarende gælder det under den britiske tonnagebeskatning, at når et aktiv afhændes, og dette aktiv
er (eller har været) et tonnagebeskattet aktiv, er det kun den fortjeneste eller det tab, der kan henføres
til det tidsrum, hvor aktivet ikke var et tonnagebeskattet aktiv, der lægges til grund til skattemæssige
formål som en skattepligtig fortjeneste eller et fradragsberettiget tab (17). En sådan regel blev dog ikke
omtalt i Kommissionens beslutning af 2. august 2000 (18), hvorved ordningen blev godkendt.

79. Generelt betragter Kommissionen salg af skibe som en normal aktivitet inden for rederivirksomhed.
Denne aktivitet kan medføre kapitalgevinster, som kan udgøre en betydelig del af en rederivirksomheds
indkomst. Der er derfor god grund til at lægge avancer ved salg af skibe ind under tonnagebeskat-
ningen. Det er også muligt at anlægge den synsvinkel, at skattefritagelse for kapitalgevinster ved salg af
skibe, der er underlagt tonnagebeskatning, repræsenterer modydelsen for det forhold, at virksomheder
under tonnagebeskatning ikke kan udnytte skattekredit i relation til afskrivningerne på de pågældende
skibe i de første fem år efter anskaffelsen. Det skal også erindres, at de skibe, der er genstand for salg,
skal have udført støtteberettigede aktiviteter og have været underlagt tonnagebeskatning inden salget.

80. Kommissionen finder derfor, at avancer ved salg af støtteberettigede skibe bør anses for at falde ind
under tonnagebeskatningen. Hvis dette ikke var tilfældet, ville redere være fristet til via en tilbagelea-
singkontrakt (lease-back) at overføre deres ejede skibe til »ejende selskaber«, som bedre kunne udnytte
afskrivningerne og de potentielle gevinster i tilknytning til de berørte skibe.

81. Kommissionen konkluderer således, at forslaget om at inkludere avancer ved salg af skibe i tonnagebes-

katningen er foreneligt med fællesmarkedet.

(16) Se beslutningens punkt 73. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

(17) Se bl.a.: http://www.hmrc.gov.uk/manuals/ttmmanual/ttm08010.htm
(18) Sag N 790/99. Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

C 48/26

EN

Official Journal of the European Union

21.2.2008

4.2.4. Fradrag af renter fra tonnageskat

82. I Kommissionens hidtidige beslutningspraksis har ring-fencing-foranstaltninger udgjort en væsentlig
del af tonnageskatteordningerne, og enhver ændring af sådanne foranstaltninger skal anmeldes til
Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, idet en sådan ændring kan give anledning
til tvivl om hele tonnageskatteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

83. Efter Kommissionens opfattelse frembyder den regel, Danmark foreslår, praktiske fordele i form af fore-
nkling og forudsigelighed i forhold til den gældende ring-fencing-foranstaltning. Kommissionen finder,
at den sats på 6,5 %, der gælder for den bogførte værdi af alle aktiver, der ikke er tonnagebeskattet, er
en korrekt afspejling af den samlede rente, som med rimelighed kan knyttes til de lån, der finansierer
de pågældende aktiver.

84. Kommissionen konkluderer derfor, at den anmeldte ændring ikke udgør en begrænsning for det sæt af
ring-fencing-foranstaltninger, der knytter sig til den danske tonnageskatteordning, og at ordningen
forsynet med denne nye regel fortsat er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.5. Anvendelse af tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft

85. Et af de vigtige elementer i tonnageskatteordninger er, at rederivirksomheder skal vælge mellem den
almindelige selskabsskat og en fast beskatning, og at de skal være forpligtet af dette valg i en periode
på mindst 10 år (19), som det er tilfældet i alle kommissionsbeslutninger. Formålet med denne forplig-
telse er at forhindre virksomheder, der er underlagt tonnagebeskatningen, i at udnytte fordelene ved
den bedste disponible skatteordning (»cherry-picking«) alt efter deres overskud.

86. Kommissionen bemærker, at så vidt den ved, indeholder ingen af de tonnageskatteordninger, den har
godkendt, bestemmelser om, at tonnagebeskatningen kan have tilbagevirkende kraft. Kommissionen
spekulerer på, om muligheden for virksomheder, der ikke er underlagt tonnagebeskatning, til at vælge
tonnagebeskatning med tilbagevirkende kraft
forhindre
»cherry-picking«. Kommissionen har ingen indvendinger mod, at rederivirksomheder har mulighed for
at indtræde i tonnageskatteordningen, når de ønsker det, for en periode på mindst 10 år, selv om de
tidligere opfyldte støtteberettigelseskriterierne (20), men så vidt Kommissionen forstår, findes denne
mulighed ikke under den danske tonnageskatteordning. Kommissionen er imidlertid i tvivl om, hvor-
vidt indtræden i tonnageskatteordningen med tilbagevirkende kraft og dermed den efterfølgende
nyberegning af den skat, der skal betales af de implicerede virksomheder, er forenelig med fællesmar-
kedet.

ikke underminerer målsætningen om at

87. Kommissionen stiller også spørgsmålstegn ved, om denne nye mulighed vil gøre den danske tonnages-
katteordning mere attraktiv end de ordninger, der er i kraft i andre medlemsstater med en tonnageskat-
teordning, og dermed føre til konkurrencefordrejninger i Fællesskabet.

88. Kommissionen er derfor i tvivl om, hvorvidt den foreslåede ændring af tonnageskatteordningen er

forenelig med fællesmarkedet.

5. KONKLUSION

89. I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at der er behov for en undersøgelsesprocedure til at

hjælpe med til at afklare:

— om begrænsningen i den støtteberettigede tonnage for indchartrede skibe kan lempes eller ej og, i

bekræftende fald, i hvilket omfang

— om honorarindkomst fra administrationen af skibspuljer kan henføres til beskatning under tonna-

geskatteordningen og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser

(19) Se eksempelvis:

— punkt 16 i beslutningen af 19. marts 2003 om den belgiske tonnageskatteordning. EUT C 145 af 21.6.2003, s. 4.

Beslutningens tekst findes på følgende internetadresse:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2003/c_145/c_14520030621da00040047.pdf

— afsnit 3d på side 2 i beslutningen af 2. august 2000 om den britiske tonnageskatteordning. Beslutningens tekst

findes på følgende internetadresse:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1999/n790-99.pdf

(20) Eftersom Kommissionen accepterede princippet om inddragelse under tonnageskatteordningen i hele dens varighed
under den franske ordning (se punkt 23 i beslutningen af 13. maj 2003 i sag N 737/02: beslutningens tekst findes på
følgende internetadresse:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2002/n737-02.pdf)
og under den spanske ordning (se afsnit 2.3 i beslutningen af 27. februar 2002 i sag N 736/01: beslutningens tekst
findes på følgende internetadresse:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n736-01.pdf)

21.2.2008

EN

Official Journal of the European Union

C 48/27

— om muligheden for med tilbagevirkende kraft at vælge tonnagebeskatning både er i overensstem-
melse med de ring-fencing-foranstaltninger, der har til formål at forhindre »cherry-picking«, og
tidligere kommissionsbeslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger.

90. Kommissionen beslutter i lyset af ovenstående vurdering at indlede en formel undersøgelsesprocedure,
jf. statsstøtteprocedureforordningens (21) artikel 4, stk. 4 (22), for så vidt angår de foreslåede ændringer.

91. I lyset af de foregående overvejelser anmoder Kommissionen i overensstemmelse med forordningens
artikel 6, stk. 1 (23), Danmark om at fremsætte sine bemærkninger til de ovennævnte spørgsmål og at
fremsende alle oplysninger, som kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger,
inden for én måned fra datoen for modtagelsen af dette brev. Kommissionen opfordrer de danske
myndigheder til straks at fremsende en kopi af dette brev til de potentielle støttemodtagere.

92. Derudover finder Kommissionen, at henførslen af avancer ved salg af skibe, der henhører under tonna-
tonnageskatteordningen og indførelsen af den nye
geskatteordningen,
ring-fencing-foranstaltning, der er beskrevet i afsnit 2.4.4, ikke ændrer den danske tonnageskatteordn-
ings forenelighed med fællesmarkedet.

til beskatning under

93. Kommissionen minder Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den
henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 (24) i førnævnte forordning, der
foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

94. Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offen-
tliggøre dette brev samt et fyldestgørende resumé af det i Den Europæiske Unions Tidende. Kommis-
sionen informerer også interesserede parter i EFTA-lande, som har underskrevet EØS-aftalen, ved at
offentliggøre en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, og den informerer EFTA-
Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret
til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.’

(21) Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens

artikel 93. EFT L 83 af 22.3.1999, s. 1.

(22) Artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999:

4.
Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt
den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt
»beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(23) Artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999:

1.
Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål,
indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre,
om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre inter-
esserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en
måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

(24) Artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999:

I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal

Tilbagebetaling af støtte
1.
træffe alle
nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren, i det følgende benævnt »beslutning om tilbage-
betaling«. Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslov-
givningen.
2.
Den støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag
af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemod-
tagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales.
3. Med forbehold af eventuel kendelse fra Domstolen efter traktatens artikel 185 skal tilbagebetalingen ske omgående og i
overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for
omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Til det formål og i tilfælde af søgsmål ved de nationale
domstole træffer de pågældende medlemsstater alle nødvendige foranstaltninger, som er til rådighed i deres respektive retssystemer,
herunder også foreløbige foranstaltninger, dog med forbehold af fællesskabsretten.