State aid — Hungary — State aid C 29/07 (ex N 310/06) — Short-term export-credit guarantee for SMEs with limited export turnover — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (Text with EEA relevance)
Date: 2007-10-06
Institutions: European Commission
Subjects: Hungary, State aid, control of State aid, credit guarantee, export aid, small and medium-sized enterprises

C 234/18

EN

Official Journal of the European Union

6.10.2007

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF THE COMPETITION
POLICY

COMMISSION

STATE AID — HUNGARY

State aid C 29/07 (ex N 310/06) — Short-term export-credit guarantee for SMEs with limited
export turnover

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(Text with EEA relevance)

(2007/C 234/11)

By means of the letter dated 18 July 2007 reproduced in the authentic language on the pages following this
its decision to initiate the procedure laid down in
summary,
Article 88(2) of the EC Treaty concerning the abovementioned measure.

the Commission notified Hungary of

Interested parties may submit their comments on the measure in respect of which the Commission is initi-
ating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following letter,
to:

European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 296 12 42

These comments will be communicated to Hungary. Confidential treatment of the identity of the interested
party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

TEXT OF SUMMARY

DESCRIPTION OF THE MEASURE

The objective of the measure is to provide short-term export-credit guarantees with a maximum maturity of
two years to finance export transactions carried out by SMEs with an export turnover not exceeding
EUR 2 million.

The guarantee against the non-repayment of a loan to finance export transactions can be given to the
exporting domestic SME and also to the foreign buyer to enhance their ability to take up a loan from a
commercial bank. There is no restriction as to the country or size of the foreign buyer.

The guarantee is issued by Hungarian Export-Import Bank (Eximbank), a fully State-owned export credit
agency which benefits from a State guarantee covering any liability resulting from the implementation of the
measure. The total amount of guarantee cover to be given by Eximbank over the two-year period of the
measure is HUF 15 billion (EUR 60 million).

6.10.2007

EN

Official Journal of the European Union

C 234/19

Hungary wishes to invoke the escape clause included in point 2.5 of the Communication of the Commission to
the Member States pursuant to Article 93(1) of the EC Treaty applying Articles 92 and 93 of the Treaty to short-term
export-credit insurance (1) (Communication). For this purpose, Hungary submitted declarations by one national
credit insurer and two large international private export-credit insurers that the activity of Eximbank in this
segment fills a market gap and that they do not operate in this segment.

ASSESSMENT OF THE COMPATIBILITY OF THE MEASURE

At this stage, the Commission has doubts about two substantial elements in the notification; namely (i) the
applicability of the Communication, i.e. the substitutability of insurance with guarantee and (ii) the unavail-
ability of export credit insurance cover for the type of risks in Hungary, since an export-credit insurance
measure with State backing has already been put into effect.

Doubts regarding the applicability of the Communication

It appears that the export credit guarantee to be given by Eximbank and the export-credit insurance covered
by the Communication differ in a number of aspects:

— First, while the insurance always covers risks associated with the buyer, the guarantee to be given by
Eximbank to an exporting SME covers the risks of non-repayment of a loan by the exporter itself. Thus
the notified guarantee scheme, when granted to exporting SMEs, is in fact an aid for export activities of
SMEs not exclusively linked to the risks of the buyer.

— Second, the guarantee can also be given to the buyer. In that case it covers risks associated with the
buyer. However, those risks involve the non-repayment of a commercial loan by the buyer, whereas
export credit insurance covers risks of non-payment for the purchased goods and services by the foreign
buyer. It follows that, unlike insurance, the guarantee given to the foreign buyer directly benefits the
buyer.

— Third, the legal bases in Hungary of the two activities concerned are well defined and different: a guar-
antee is a financial service which can be provided solely by financial institutions whereas insurance
activity can only be performed by an insurer falling under the scope of the Insurance Act.

Doubts in the case of application of the Communication

Even if export credit guarantee and insurance were to be considered similar enough and the Communication
was applicable, a number of concerns would still remain:

— Since the Hungarian measure N 488/2006 — ‘Export credit insurance for SMEs with limited export
turnover’ — was approved by the Commission on 22 January 2007 for a period of two years, cover for
the risks incurred by SMEs with limited export turnover should already be available on the market. This
insurance cover is granted by Hungarian Export Credit Insurance Corporation (MEHIB).

Approving an additional measure might provide to Hungarian exporting SMEs further benefits due to
the availability of another State-supported instrument which reduces risks not covered by insurance.

In case the Communication is not applicable, the measure might constitute State aid for export within the
Community, which has always been strictly condemned by the Commission.

TEXT OF LETTER

‘A Bizottság tájékoztatja Magyarországot, hogy a birtokában lévő, a magyar hatóságok által rendelkezésére
bocsátott információk megvizsgálása alapján úgy döntött, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan
megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

(1) OJ C 281 of 17.9.1997 as amended by OJ C 217 of 2.8.2001 and OJ C 325 of 22.12.2005.

C 234/20

EN

Official Journal of the European Union

6.10.2007

1. ELJÁRÁS

(1) 2006. május 17-én kelt elektronikus levelükben a magyar hatóságok az EK-Szerződés 88. cikkének
(3) bekezdése értelmében bejelentették a fenti intézkedést (a továbbiakban: intézkedés). A bejelentést
2006. június 21-én kelt levelükkel egészítették ki, amelyet a Bizottság 2006. június 22-én vett nyilván-
tartásba.

(2) A Bizottság 2006. augusztus 1-jén, 2006. október 30-án, illetve 2007. április 30-án kelt leveleiben
további információkat kért, amelyeket Magyarország 2006. szeptember 12-én, 2007. március 21-én és
2007. május 30-án kelt – a Bizottság által ugyanezeken a napokon nyilvántartásba vett – levelekben
juttatott el.

2. AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1. Célkitűzés

(3) Az intézkedés célja, hogy a 2 millió EUR-t meg nem haladó éves exportforgalmú KKV-k (2) exportügy-
intéz-
leteinek finanszírozásához rövid lejáratú exporthitel-garanciát nyújtson. Magyarország a fenti
kedést a Bizottság a tagállamokhoz címzett, az EK-Szerződés 93. cikkének (1) bekezdése értelmében a Szerződés
92. és 93. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra történő alkalmazásáról szóló közleménye (3) (a továb-
biakban: közlemény) 2.5. pontja alapján kívánja végrehajtani.

2.2. A garancia nyújtásának feltételei

(4) Az exportügyletek finanszírozásához felvett hitel visszafizetésére adott garancia nyújtható:

a) korlátozott exportforgalmú, hazai exportőr KKV-knak annak érdekében, hogy elősegítse kereske-
delmi banktól történő hitelfelvételüket. Ebben az esetben a kockázatok részben az eladóhoz (azaz
az exportőr KKV-hoz), de közvetve a vevőhöz is kapcsolódnak;

b) a korlátozott hazai exportforgalmú KKV-tól árut és szolgáltatásokat vásárló külföldi vevőnek annak
érdekében, hogy elősegítse a vevő kereskedelmi banktól történő hitelfelvételét. Ebben az esetben a
kockázatok a vevőhöz kapcsolódnak. A vevő székhelyére vonatkozóan nincsenek korlátozások, azaz
az akár a közlemény mellékletében felsorolt országok valamelyikében, akár más országban is lehet.
Nincsenek továbbá korlátozások a külföldi vásárló méretét illetően sem (azaz nagyvállalat is lehet).

(5) A magyar hatóságok közlése szerint a garanciának exportügyletet kell finanszíroznia. A garancia

lejárata legfeljebb két év.

(6) A garancia összege nem haladhatja meg az exportszerződés (legalább 15 %-os előleggel csökkentett)

értékének 70 %-át, illetve az alapul szolgáló hitelszerződés összegének 70 %-át.

(7) Az exportőr KKV-k közül nem jogosultak a garanciára a csőd-, felszámolási eljárás vagy végelszámolás
alatt álló gazdálkodó szervezetek. A külföldi vevőnek nyújtandó garancia tekintetében ilyen korlátozás
meglétéről nincs információ.

Kockázatértékelés

(8) Hazai kockázatot hordozó (azaz az exportáló KKV-nak nyújtott) garancia esetében a díj az exportáló
KKV hitelképességétől függ, amelyet ötfokozatú, objektív mutatórendszerből és szubjektív pontozásból
álló minősítési rendszer alapján állapítanak meg, a kereskedelmi banki gyakorlatban alkalmazott elvek
mintájára.

(9) A minősítések objektív részének alapja a magyarországi vállalkozások adóbevallásai alapján összeállí-
tott, a mérleg- és eredmény-kimutatás adatait tartalmazó, ágazati kritériumok szerint összegzett adat-
bázis. Ezen adatbázisból a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó adatsorokat alkalmazza a számító-
gépes minősítő program.

(10) Az objektív mutatórendszer főbb mutatócsoportjai a következők:

— […] (*).

(11) A szubjektív minősítés során az alábbi szempontokat veszik figyelembe:

— […].

(2) A 2004. évi XXXIV. törvény meghatározása szerint. Ez a meghatározás megfelel a mikro-, kis- és középvállalkozások

meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlás (HL L 124., 2003.5.20.) kritériumainak.

(3) HL C 281., 1997.9.17.; módosításai: HL C 217., 2001.8.2. és HL C 325., 2005.12.22.
(*) Üzleti titok.

6.10.2007

EN

Official Journal of the European Union

C 234/21

(12) Az elérhető maximális pontszám mind az objektív, mind a szubjektív értékelés során […] pont. A
szubjektív értékelésre […]. A vállalkozásokat az összesített pontszám alapján sorolják be az egyes
minősítési kategóriákba, a következő módon:

1. táblázat

Kockázatminősítés – belföldi kockázat

Kockázati szint

Elért pontszám

[…]

[…]

[…]

[…]

[…]

Alacsony (I)

Mérsékelt (II)

Elfogadható (III)

Magas (IV)

Kiemelt (V)

(13) Külföldi kockázatot hordozó (azaz a külföldi vevőknek nyújtott) garancia esetében a vevőket országuk
szerint sorolják be az egyes minősítési kategóriákba. A minősítésre az alábbi táblázat ad példákat:

2. táblázat

Kockázatminősítés – külföldi kockázat

Külföldi kockázat szintje

A

[…]

B

[…]

C

[…]

D

[…]

E

[…]

Példa az országbesorolásra

A garancia díja

(14) A garancia éves díja a magyar hatóságok közlése szerint a 0,5 % és 2,0 % közötti tartományban lesz.

Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a minősítési kategóriák szerinti díjakról:

3. táblázat

Minősítési kategória szerinti garanciadíj

Belföldi kockázat

II

[…]

Külföldi kockázat

B

[…]

III

[…]

C

[…]

I

[…]

A

[…]

IV

[…]

D

[…]

V

[…]

E

[…]

Garanciadíj

Garanciadíj

(15) A fentieken túl a garanciaügylet értékének 0,1 %-át kitevő egyszeri kezelési költség is fizetendő.

(16) A magyar hatóságok szerint a garancia díjmértékei a nemzetközi magánszereplők (exporthitel-bizto-
sítók és garantőrök) által a kérdéses kockázattípus esetén felszámított piaci díjakhoz igazodnak. Emellett
a magyar hatóságok megjegyzik, hogy a felszámítandó díjak a KKV-k sajátosságaiból adódóan az
átlagnál várhatóan magasabb beváltási gyakoriságot is figyelembe veszik.

(17) A külföldi kockázatot hordozó garanciák esetén a 0,5–2,0 % közötti díjak a magyar hatóságok szerint
megfelelnek az OECD – közép- és hosszú távú exporthitelekre alkalmazandó – minimum díjszámítási
metodikája (MPB számítási képlet) alapján kapott értékeknek (Magyarország közlése szerint az OECD
metodika 0,53–1,50 % közötti értékeket eredményez).

(18) Emellett a magyar hatóságok közlése szerint a díjak fedezetet nyújtanak a várható beváltási arányra és a

termékkel kapcsolatos működési költségekre. A díjak negyedévente felülvizsgálatra kerülnek.

C 234/22

EN

Official Journal of the European Union

6.10.2007

(19) A magyar hatóságok azt is jelezték, hogy a magyar piacon a kérdéses kockázattípusra nem érhető el
garanciafedezet. Ennek alátámasztására Magyarország két, nemzetközi háttérrel rendelkező magyar
kereskedelmi bank nyilatkozatát csatolta, amely szerint a korlátozott exportforgalmú KKV-k exportügy-
leteinek finanszírozásához nyújtott garancia nem zavarja a kereskedelmi bankok piaci tevékenységét, és
növeli kockázatvállalási hajlandóságukat. Emellett Magyarország két nagy nemzetközi exporthitel-bizto-
sító, valamint egy hazai hitelbiztosító nyilatkozatát is csatolta, amelyek megerősítették a piaci kínálat
hiányát.

2.3. Végrehajtó szerv

(20) A garanciát egy teljesen állami tulajdonban lévő exporthitel-ügynökség, a Magyar Export-Import Bank

(a továbbiakban: Eximbank) nyújtja.

(21) Az Eximbank állami kezességvállalás formájában nyújtott támogatásban részesül, amely az intézkedés

végrehajtásából eredő minden fizetési kötelezettségre kiterjed.

(22) Az intézkedés alapja a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Bizto-
sító Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény 6. § (1) bekezdésének b) pontja, valamint a
85/1998. (V.6.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése és 11/A §-ának (13) bekezdése.

2.4. Jogalap

(23) Az Eximbank által nyújtott garanciafedezet összege

az intézkedés kétéves

időtartama

alatt

15 milliárd HUF (60 millió EUR).

2.5. Költségvetés

(24) Az intézkedés időtartama a Bizottság általi jóváhagyást követő két évre korlátozódik.

2.6. Időtartam

(25) A bejelentés az Eximbank tevékenységeinek csak egy részére, nevezetesen az exportszerződések finans-
zírozásához nyújtott rövid lejáratú garanciaprogramra vonatkozik. Ezért e garanciaprogram értékelése
nem köti a Bizottságot az állam és az Eximbank közötti kapcsolatok összességének megítélése terén.

3. ÉRTÉKELÉS

3.1. A rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló közlemény alkalmazhatósága

(26) Az intézkedés bejelentésével a magyar hatóságok a fenti (3) bekezdésben említett közlemény 2.5. pont-

jában foglalt védzáradékkal kívánnak élni.

(27) A közlemény célja, hogy megakadályozza a verseny torzulását a rövid lejáratú exporthitel-biztosítás (4)
azon területén, ahol az államilag támogatott és a magán exporthitel-biztosítók között verseny áll fenn.
E cél elérése érdekében a közlemény meghatározza az úgynevezett »piacképes kockázatokat« (5),
amelyek esetében nem megengedett az állami segítség. Az összes többi kockázat nem piacképesnek
minősül, és ennek következtében az államilag támogatott exporthitel-ügynökségek ezekre biztosítási
fedezetet nyújthatnak.

(28) A közlemény 2005-ös módosításában bevezetett védzáradékkal a korlátozott exportforgalmú KKV-k
által viselt kockázatokra nyújtott, rövid lejáratú biztosítás nyújtása ideiglenesen nem piacképesnek
(következésképpen állami segítségre jogosultnak) minősül abban az esetben, ha a tagállam bizonyos, a
közlemény 4.4. pontjában megállapított feltételek teljesülését igazolni tudja. E feltételek között talál-
hatók a következők: a piacon a kérdéses kockázatokra kiterjedő fedezet rendelkezésre állásának hiányát
megerősítő piaci jelentés; két nagy, nemzetközi exporthitel-biztosító és egy hazai hitelbiztosító ilyen
értelmű nyilatkozata; valamint az állami exporthitel-ügynökség által
felszámított biztosítási díjak
hozzáigazítása a kérdéses kockázatokra a magánbiztosítók által máshol felszámított biztosítási díja-
khoz.

(4) Exporthitel akkor merül fel, amikor az exportált termék vagy szolgáltatás külföldi vevőjének engedélyezik a halasztott
fizetést. Az exporthitel-biztosítás tehát a hitelre történő értékesítés esetében felmerülő kockázatok csökkentésének
eszköze.

(5) Piacképes kockázatok az EU-ban és meghatározott OECD-országokban székhellyel rendelkező, állami és nem állami
adósokkal (azaz vevőkkel) kapcsolatos gazdasági és politikai kockázatok. Az ilyen kockázatok esetében a leghosszabb
kockázati idő két évnél rövidebb. Az összes többi kockázat egyelőre nem piacképesnek minősül.

6.10.2007

EN

Official Journal of the European Union

C 234/23

(29) A magyar hatóságok az állítják, hogy az exporthitel-biztosítás és az exporthitel-garancia hasonlónak
tekinthetők, mivel mindkettő a hiteladós nemfizetésének kockázatát fedi le (bár az adós a két esetben
különböző lehet), tehát ugyanannak a piacnak képezik részét. Ennek következtében a közlemény a
magyar hatóságok szerint a garanciára is alkalmazható.

(30) A magyar hatóságok emellett bemutatták, hogy a piacon nem áll rendelkezésre exporthitel-biztosítási
fedezet a kérdéses kockázatokra (ezt a Bizottság már az N 488/2006 sz. – »Korlátozott exportforgalmú
KKV-k számára nyújtott rövid lejáratú exporthitel-biztosítás« – ügyben elfogadta), továbbá benyújtották
egy magyar hitelbiztosító és két nagy, nemzetközi magán exporthitel-biztosító nyilatkozatát, amely
szerint az Eximbank tevékenysége piaci hiányt fed le, és az ő működésük e szegmensre nem terjed ki.
A magyar hatóságok ezenkívül benyújtották még két magyar kereskedelmi bank nyilatkozatát is,
miszerint az Eximbank által nyújtott garancia a kérdéses szegmensben nem piaczavaró. Magyarország a
garancia díjának megállapításáról is tájékoztatást adott. A magyar hatóságok tehát az állítják, hogy a
közleményben lefektetett valamennyi feltételnek eleget tettek.

(31) A Bizottságnak azonban az ügy jelenlegi szakaszában kétségei vannak a bejelentés két lényegi elemével
kapcsolatban, nevezetesen hogy:
illetve ii. a kockázatok e típusára
i. alkalmazható-e a közlemény,
tényleg nem áll-e rendelkezésre exporthitel-biztosítási fedezet Magyarországon annak fényében, hogy
az exporthitelek biztosítására vonatkozóan már hatályba lépett egy állami segítséggel működő intéz-
kedés.

A közlemény alkalmazhatóságával kapcsolatban felmerülő kétségek

(32) Úgy tűnik, az Eximbank által nyújtandó exporthitel-garancia és a közlemény tárgyát képező

exporthitel-biztosítás több szempontból is különbözik egymástól.

— Először: míg a biztosítás minden esetben a vevővel kapcsolatos (gazdasági és politikai) kockázatokra
terjed ki (azaz arra, hogy a vevő esetleg nem fizet a szállítónak), az Eximbank által az exportáló
KKV-nak nyújtandó garancia annak a kockázatára terjed ki, hogy a felvett hitelt maga az exportáló
nem tudja visszafizetni. A bejelentett garanciaprogram tehát, amennyiben az exportáló KKV-nak (és
nem a külföldi vevőnek) nyújtják, valójában a KKV exporttevékenységének támogatása, és nem
kapcsolódik kizárólag a vevő részéről felmerülő kockázatokhoz. Az ilyen intézkedésnek mind célja,
mind hatásai különböznek attól, amire a közlemény védzáradéka irányul.

— Másodszor: a garancia nyújtható a vevőnek is. Ebben az esetben – az exporthitel-biztosításhoz
hasonlóan – a vevővel kapcsolatos kockázatokra terjed ki. E kockázatok azonban a vevő által felvett
kereskedelmi hitel vissza nem fizetésére vonatkoznak, míg az exporthitel-biztosítás annak kockáza-
tára terjed ki, hogy a külföldi vevő nem fizet a megvásárolt árukért és szolgáltatásokért. Ebből
következik, hogy a külföldi vevőnek nyújtott garancia lehetővé teszi számára, hogy kedvezőbb felté-
telekkel jusson hitelhez, míg az exporthitel-biztosítás nem jár ilyen hatással.

— Harmadszor: mind a két tevékenységre világosan meghatározott és egymástól különböző jogalap
vonatkozik Magyarországon. A garancia olyan pénzügyi szolgáltatás, amelyet kizárólag pénzinté-
zetek nyújthatnak, míg biztosítási tevékenységet csak a biztosítási törvény hatálya alá eső biztosítók
végezhetnek. Ez magyarázhatja
exporthitel-biztosítók által benyújtott nyilatkozatokat,
amelyekben kijelentik, hogy az exporthitel-garancia piaci szegmensében nem fejtenek ki tevékeny-
séget (amit a törvény értelmében nem is tehetnek). A két magyar bank által tett nyilatkozatok sem
egyértelműek, mivel az Eximbank által nyújtott garancia csökkentené azokat a kockázatokat,
amelyeket e garancia nélkül viselniük kellene,
tehát úgy tűnik, maguk is kedvezményezettjei
lennének egy ilyen intézkedésnek.

az

A közlemény alkalmazása esetén felmerülő kétségek

(33) Több kétség merül fel akkor is, ha a közlemény ténylegesen alkalmazható lenne:

— Mivel az N 488/2006 számú – »Korlátozott exportforgalmú KKV-k számára nyújtott exporthitel-
biztosítás« intézkedést a Bizottság 2007. január 22-én két éves időszakra jóváhagyta, a korlátozott
exportforgalmú KKV-k által viselt kockázatokra nyújtott fedezet elméletileg már rendelkezésre áll a
piacon. Ezt a biztosítási fedezetet egy másik, állami tulajdonban lévő exporthitel-ügynökség, a
Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (MEHIB) nyújtja, amely a jóváhagyott intézkedés kétéves időtar-
tama alatt nyújtandó biztosítási fedezet teljes összegét 35 milliárd HUF-ra (135 millió EUR) becsüli.

Noha a közlemény a védzáradék igénybevételéhez csak azt állapítja meg követelményként, hogy a
magán biztosítási piacon ne álljon rendelkezésre fedezet, nem világos, miért van szükség egy
második állami támogatású intézkedésre is. Annak ellenére, hogy ugyanazon exportügylet esetében
kizárnák a két intézkedés együttes alkalmazását, a jelen intézkedés mégis további előnyökhöz
juttathatja a magyar exportáló KKV-kat, mivel rendelkezésre állna egy másik állami támogatású, a
biztosítás által nem fedezett kockázatokat csökkentő intézkedés is.

C 234/24

EN

Official Journal of the European Union

6.10.2007

— Várható továbbá, hogy a jövőben a magánbiztosítók is nagyobb érdeklődést mutatnak majd a
szóban forgó szegmens iránt (6). Ennek figyelembevételével az, hogy két állami
támogatású
exporthitel-ügynökség számára is lehetővé teszik a szolgáltatás nyújtását és ügyfélkörük kiépítését,
késleltetheti a potenciális kereskedelmi biztosítók piacra lépését.

3.2. A támogatás fennállása

(34) Amennyiben az intézkedést nem lehet a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló közlemény
alapján értékelni, meg kell állapítani, hogy az az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében
állami támogatásnak minősül-e (7).

(35) Egy intézkedés akkor esik az EK-Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá, ha az alábbi négy

kumulatív feltétel teljesül:

— az intézkedésben állami forrás van jelen,

— az intézkedés a kedvezményezettet szelektív előnyben részesíti,

— az intézkedés hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre,

— az intézkedés a verseny torzulásával fenyeget.

Állami források átengedése

(36) Az intézkedés az államnak tulajdonítható, mivel egy teljesen állami tulajdonú, az állam által létrehozott
exporthitel-ügynökség hajtja végre, amely az állam által előírt típusú ügyleteket végez, és a kérdéses
intézkedésre vonatkozóan állami kezességvállalásban részesül.

Gazdasági előny

(37) A garancia díját kockázatminősítő eljárás során határozzák meg, amely a kockázatosabb ügyfelek
számára elvileg magasabb díjat eredményez. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kockázatminősítés
számos tényezőt figyelembe vesz a belföldi kockázatok esetében, de csak egyetlen elemre (a vevő orszá-
gára) támaszkodik a külföldi kockázatok esetén.

(38) A magyar hatóságok kijelentik, hogy a garancia díja a nemzetközi magán exporthitel-biztosítók és
garantőrök által a kérdéses kockázattípus esetén felszámított piaci díjakhoz igazodik. Ugyanakkor
Magyarország nem mutatta be azt (például független adatok vagy egy független tanulmány révén), hogy
a kockázatminősítésből adódó díjak ténylegesen hogyan igazodnak a piaci szinthez.

(39) Kedvezően értékelendő, ha a díjak fedezetet nyújtanak a várható beváltási arányra és a termékkel kapc-
solatos működési költségekre. Ugyanakkor a magyar hatóságok ezen kijelentésüket nem támasztották
alá.

(40) Továbbá, a magyar hatóságok úgy vélik, a piacon nem áll rendelkezésre exporthitel-garancia a kérdéses
kockázatokra. Ezért az intézkedés azáltal is gazdasági előnyhöz juttathatja a kedvezményezetteket, hogy
olyan garancia-fedezetet nyújt, amely egyébként a piacon nem lenne elérhető.

(41) A fentiek alapján az értékelés jelenlegi szakaszában nem zárható ki, hogy az intézkedés gazdasági

előnyt nyújt a kedvezményezetteknek.

Szelektivitás

(42) Az intézkedés szelektív, mivel csak korlátozott exportforgalmú KKV-k exportügyleteire vonatkozik, és
mivel az éves költségvetési törvény megszabja az Eximbank által a költségvetés terhére vállalható garan-
ciaügyletek állományának felső határát.

A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatás

(43) Az intézkedés hatással lehet a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre, mivel közvetlenül

exportügyletekhez kapcsolódik és a Közösségen belüli export sem kizárt.

(6) Erre mutat többek között az is, hogy a közlemény két évre korlátozza a védzáradékkal való összeegyeztethetőséggel kap-

csolatos határozatokat, valamint előirányozza a záradék 2008-ig elvégzendő felülvizsgálatát.

(7) A Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedés nem esik a »garancia közlemény« hatálya alá (HL C 71., 2000.3.11.). A garancia
közlemény 1.2. pontja kimondja, hogy a közlemény nem alkalmazandó az exporthitel-garanciára. Mivel a jelen intézkedés
exportügyletek finanszírozásához felvett hitel visszafizetésére nyújt garanciát, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a garancia
közlemény nem alkalmazandó.

6.10.2007

EN

Official Journal of the European Union

C 234/25

(44) Következésképpen az értékelés jelenlegi szakaszában nem zárható ki, hogy az intézkedés az EK-Szer-

ződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

3.3. A potenciális támogatás összeegyeztethetősége

(45) Az állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha az EK-Szerződés által megje-
lölt kivételek valamelyikének megfelel. A 87. cikk (2) bekezdése az állami támogatások általános
tilalma alóli automatikus mentességeket állapít meg; egyértelmű azonban, hogy a jelen esetben ezek
egyike sem alkalmazható.

(46) A 87. cikk (3) bekezdése négy esetet jelöl meg, amikor az állami támogatás a közös piaccal összeegyez-
tethetőnek tekinthető. A 87. cikk (3) bekezdés a) pontja az elmaradott térségek gazdasági fejlődését
előmozdító támogatásra vonatkozik. E tekintetben megjegyzendő, hogy a jelen esetben a garancia felté-
teleit nem annak a régiónak a fejlettségi szintjét figyelembe véve állapítják meg, ahol az exportáló KKV
működik. Emellett az intézkedés Magyarország egész területére vonatkozik, míg a jelenleg érvényes, a
2007–2013 közötti időszakra vonatkozó magyar regionális támogatási térkép alapján csak Magyar-
ország egy része jogosult a 87. cikk (3) bekezdés a) pontja alatti támogatásra. Az intézkedés nem telje-
síti a 2007–2013 közötti
időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymu-
tatás (8) egyéb feltételeit sem. Következésképpen ez a mentesség a jelen intézkedésre nem alkalmazható.

(47) A 87. cikk (3) bekezdés b) pontja arról rendelkezik, hogy egy közös európai érdeket képviselő jelentős
projekt végrehajtásához vagy egy tagállami gazdaság súlyos zavarainak kezeléséhez nyújtott támogatás
összeegyeztethetőnek tekinthető a közös piaccal. Ez a rendelkezés a jelen intézkedésre nem alkalmaz-
ható. A 87. cikk (3) bekezdés d) pontja, amely a kultúra és az örökségvédelem előmozdításához nyúj-
tott támogatásra vonatkozik, szintén nem alkalmazható.

(48) A 87. cikk (3) bekezdés c) pontja arról rendelkezik, hogy bizonyos gazdasági tevékenységek vagy terü-
letek fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a közös piaccal,
amennyiben a támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel
ellentétes mértékben. A Bizottság számos iránymutatást és közleményt hozott létre, amelyben kifejti,
hogyan kívánja alkalmazni ezt a rendelkezést. Mivel ezek egyike sem alkalmazható a jelen esetre, a vizs-
gált intézkedésben foglalt potenciális állami támogatást közvetlenül a Szerződés 87. cikk (3) bekezdé-
sének c) pontja alapján kell értékelni.

(49) Ismeretes, hogy a Bizottság mindig is szigorúan elítélte a Közösségen belüli kereskedelemben az export-
támogatást, mivel azok közvetlenül befolyásolják a versengő vállalkozások közötti piaci versenyt.
Korábbi határozataiban (9) a Bizottság egyértelműen úgy foglalt állást, hogy a Közösségen belüli
exportszerződésekhez a piaci ár alatt nyújtott garancia a közös piaccal összeegyeztethetetlen exporttá-
mogatásnak minősül. Ezenkívül a tagállamoknak a Közösségen kívülre irányuló kivitelhez nyújtott
támogatása ugyancsak kihathat a Közösségen belüli versenyre.

(50) A fentiekre tekintettel az intézkedés első, előzetes értékelését követően a Bizottságnak kétségei vannak,
hogy a bejelentett intézkedés a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e, és ha igen, milyen
mértékben.

4. HATÁROZAT

(51) A fenti megfontolások fényében a Bizottság – az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésre szerinti
eljárás értelmében – felkéri Magyarországot, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül
nyújtsa be észrevételeit, és bocsássa rendelkezésre mindazon információkat, amelyek a támogatási
intézkedés további értékeléséhez hozzájárulhatnak. A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy a levél
másolatát haladéktalanul továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettjei részére.

(52) A Bizottság emlékeztetni kívánja Magyarországot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése
halasztó hatályú, és szeretné felhívni figyelmét a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy
rendelkezik, hogy a jogtalan támogatást a kedvezményezettektől vissza lehet téríttetni.

(8) HL C 54., 2006.3.4., 13. o.
(9) A Bizottság 1982. május 17-i határozata a Franciaországból Görögországba irányuló exporthoz kapcsolódó exporthitelek
kamattámogatásáról az utóbbi ország EGK csatlakozását követően (HL L 159., 1982.6.10., 44. o.); a Bizottság 1984.
június 27-i határozata a francia kormány francia exportőröknek nyújtott speciális árfolyam-kockázati fedezetéről, amely
egy görögországi erőmű felépítéséről szóló felhívással összefüggésben merült fel (HL L 230., 1984.8.28., 25. o.).

C 234/26

EN

Official Journal of the European Union

6.10.2007

(53) A Bizottság figyelmezteti Magyarországot, hogy e levélnek és egy közérthető összefoglalónak az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való közzététele révén tájékoztatni fogja az érdekelt feleket. Az Európai Unió
Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététel útján tájékoztatni fogja továbbá az EGT-megálla-
podást aláíró EFTA-országok érdekelt feleit, valamint e levél másolatának megküldésével az EFTA
Felügyeleti Hatóságot is. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy a közzététel időpont-
jától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.’