State aid — Hungary — State aid No C 10/07 (ex NN 13/07) — Tax deductions for intra-group interest — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (Text with EEA relevance)
Date: 2007-06-27
Institutions: European Commission
Subjects: Hungary, State aid, application of EU law, control of State aid, corporation tax, exchange of information, tax relief

C 142/12

EN

Official Journal of the European Union

27.6.2007

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF THE COMPETITION
POLICY

COMMISSION

STATE AID — HUNGARY

State aid No C 10/07 (ex NN 13/07) — Tax deductions for intra-group interest

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(Text with EEA relevance)

(2007/C 142/06)

By means of the letter dated 21 March 2007 reproduced in the authentic language on the pages following
this summary, the Commission notified the Republic of Hungary of its decision to initiate the procedure laid
down in Article 88(2) of the EC Treaty concerning the abovementioned measure.

Interested parties may submit their comments on the measure in respect of which the Commission is initi-
ating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following letter,
to:

European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Registry
B-1049 Brussels
Fax No: (32-2) 296 12 42

These comments will be communicated to the Republic of Hungary. Confidential treatment of the identity
of the interested party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the
request.

TEXT OF SUMMARY

3. ASSESSMENT OF THE MEASURE

1. PROCEDURE

As of January 2003, the Hungarian authorities introduced new
provisions regarding favourable taxation of net interest income
between affiliated companies belonging to the same group. The
measure has not been notified to the Commission. By letter
dated 19 November 2004, the Commission requested informa-
tion from the Hungarian authorities, which was provided on 14
December 2004.

At this stage, the Commission considers that the scheme confers
a selective economic advantage in so far as it provides tax
advantages with regard to intra-group financing activities of
multinational groups. The Commission doubts that the scheme
would constitute a general measure, for the following reasons.

Insurance companies,
investment enter-
prises and venture capital companies, as well as small enter-
prises are de jure excluded from its scope of application.

institutions,

financial

2. DESCRIPTION OF THE MEASURE

The scheme provides for the possibility to deduct from the
taxable base in Hungary 50 % of the amount of the net interest
received from affiliated companies. At the same time,
if the
amount of interest payments to affiliated companies exceeds the
amount of interest income received from affiliated companies,
50 % of the net interest paid shall be added to the taxable base.
The scheme only applies to interest received from and paid to
affiliated companies.

At the level of the individual undertaking, only companies being
part of a group can benefit from the lower taxation foreseen by
the scheme.

At the level of the group, the scheme confers an advantage for
cross-border situations with inbound interest, when the net
interest-receiving company is Hungarian, while the net interest-
paying company is non-resident. Therefore the scheme seems to
provide benefits for multinational groups which carry out intra-
group financing activities in Hungary.

27.6.2007

EN

Official Journal of the European Union

C 142/13

Furthermore, the opt-out possibility from the application of the
scheme, which can be changed on a yearly basis, is an additional
factor to consider that the measure is an exception from the tax
system in Hungary. The Commission considers at this stage that
the measure constitutes incompatible State aid.

ami az adórendszer rendes alkalmazása mellett történne, a
vállalkozások ennek az összegnek csak a felét vonják le az
adóalapból. A program csak kapcsolt vállalkozásoktól
kapott és kapcsolt vállalkozásnak kifizetett kamatra vonat-
kozik.

In accordance with Article 14 of Council Regulation (EC) No
659/1999 (1), all unlawful aid can be subject to recovery from
the recipient.

TEXT OF LETTER

‘A Bizottság ezúton tájékoztatja a Magyar Köztársaságot, hogy a
fent hivatkozott intézkedéssel kapcsolatban a magyar hatóságok
által megküldött információk értékelését követően a Bizottság az
EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás elindí-
tása mellett döntött.

1. ELJÁRÁS

(1) 2003.

januárjától a magyar hatóságok új rendelkezéseket
vezettek be, melyek az ugyanazon csoporthoz tartozó
kapcsolt vállalkozások nettó kamatbevételének kedvező
adóztatására irányulnak.

(2) 2004. november 19-én kelt levelében a Bizottság infor-
mációt kért, melyet a magyar hatóságok 2004. december
14-én szolgáltattak. Magyarország szerint a program nem
tartozik az
szabályok alkalmazási
körébe, és ennek megfelelően nem jelentette azt be a
Csatlakozási Szerződés IV.3. mellékletében említett eljárás
alapján (»ideiglenes mechanizmus eljárás«).

támogatási

állami

(3) A csatlakozást követően a programot az ún. »standstill«
mechanizmus
szerint a Tanács magatartási kódexszel
foglalkozó csoportja vizsgálta meg, mely a Tanács társasági
adózásra vonatkozó magatartási kódexében (2) megállapí-
tott kritériumok alapján vizsgálja a potenciálisan károsnak
tartott új adóintézkedéseket.

2. AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

(4) Az intézkedés

szerint Magyarországon az adóalapból
levonható a kapcsolt vállalkozásoktól kapott kamat és a
kapcsolt vállalkozásoknak fizetett kamat különbségének (a
továbbiakban nettó kamatnak nevezett összegnek) az
50 %-a (3). Ebből következően a kapott nettó kamatnak
csak a felét adóztatják meg, miközben az adórendszer
rendes alkalmazása mellett a teljes összeget adóztatnák
meg. A nettó kamatot fizető kapcsolt vállalkozás szintjén a
kifizetett nettó kamat összegének 50 %-a hozzáadódik az
adóalaphoz (4). Ezért, szemben a teljes összeg levonásával,

(1) OJ L 83, 27.3.1999, p. 1.
(2) HL C 2., 1998.1.6., 2. o.
(3) Például, ha egy vállalat 100 egységnyi kamatot kap kapcsolt vállalkozá-
soktól, és ugyanez a vállalat 60 egységnyi kamatot fizet kapcsolt vállalk-
ozásoknak, az egyenleg 40 egység, ami a kapott nettó kamat.

(4) Ha egy vállalat 100 egységnyi kamatot kap kapcsolt vállalkozásoktól,
és ugyanez a vállalat 160 egységnyi kamatot fizet kapcsolt vállalkozáso-
knak, az egyenleg 60 egység, ami a fizetett nettó kamat.

(5) A kapcsolt vállalkozás meghatározása (5) a következő:

a) az adózó és az a személy, amelyben az adózó közve-
tlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik;

b) az adózó és az a személy, amely az adózóban közve-
tlenül vagy közvetve többségi befolyással rendelkezik;

c) az adózó és más személy, ha harmadik személy közve-
tlenül vagy közvetve mindkettőjükben többségi befo-
lyással rendelkezik;

d) a külföldi vállalkozó és belföldi telephelye, valamint a
külföldi vállalkozó telephelyei,
a külföldi
vállalkozó belföldi telephelye és az a személy, amely a
külföldi vállalkozóval az a)–c) alpontban meghatározott
viszonyban áll.

továbbá

Többségi befolyásnak minősül az is, ha valamely személy
jogosult a vezető tisztségviselők, felügyelő bizottsági tagok
többségének kinevezésére vagy leváltására. A többségi
befolyás meghatározásához a közeli hozzátartozók szava-
zati jogát együttesen kell figyelembe venni.

A legmagasabb levonható összeg

(6) A törvényben meghatározott levonások együttes összege,
beleértve a csoporton belüli nettó kamat utáni levonásokat,
nem haladhatja meg az adózás előtti nyereség 50 száza-
lékát (6).

A kimaradás lehetősége

választásáról

e
és külföldi

(7) Az adózó nem köteles a fentiekben bemutatott módon
növelni az adóalapot és a kifizetett kamat teljes összegét
rendes alkalmazása mellett,
levonhatja az adórendszer
feltéve, hogy
tájékoztatja valamennyi
(belföldi
illetőségű) kapcsolt vállalkozását,
amelynek fizetett (fizetendő) vagy amelytől kapott (járó)
illetve bevételt
kamat alapján az adóévben ráfordítást,
számolt el (7). Ebben az esetben a kapcsolt vállalkozások
nem veszik figyelembe az ilyen adózótól kapott, vagy ilyen
adózó részére fizetett kamatot az adóalapnak a kamatfize-
tések figyelembe vételével történő kiszámításakor (8).

(5) A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény

4. paragrafusának (23) bekezdése.

(6) A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény

7. paragrafusának (14) bekezdése.

(7) A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény

29/D. paragrafusának (15) bekezdése.

(8) Ha az »A« vállalkozás két kapcsolt vállalkozástól kamatot kap,
50 egységnyit a »B« és 60 egységnyit a »C« vállalkozástól, és a »B« vállalk-
ozás alkalmazza a kimaradást és úgy dönt, hogy nem növeli adóalapját,
akkor az »A« vállalkozás az intézkedésben foglaltak alkalmazása során
csak a »C« vállalkozástól kapott 60 egységnyi kamatot használhatja fel.
Következésképpen az »A« vállalkozás teljes mértékben megadóztatható
a »B« vállalkozástól kapott 50 egységnyi kamat után, míg a »C« vállalko-
zástól kapott 60 egységnyi kamat fele után adózik.

C 142/14

EN

Official Journal of the European Union

27.6.2007

Kedvezményezettek

európai
vállalkozók

(8) A jogszabály gazdasági társaságokra, európai részvénytár-
és
saságokra,
külföldi
vonatkozik
(kivéve a biztosítókat, a pénzügyi intézményeket, a befekte-
tési vállalkozásokat és a kockázatitőke társaságokat, vala-
mint a kisvállalkozásokat).

szövetkezetekre,

szövetkezetekre

telephelyére

állandó

Jogalap

(9) Az intézkedés jogalapját a társasági adóról és az osztalék-
adóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény következő rendelke-
zései alkotják: a 7. paragrafus (1) bekezdésének k) pontja, a
7. paragrafus (14) és (16) bekezdése, a 8. paragrafus
(1) bekezdésének k) pontja, a 8. paragrafus (2) bekezdése
és a 29/D. paragrafus (15) bekezdése.

(10) A hatályos jogszabály bizonyos módosításokat tartalmaz
rendelkezéseihez képest, melyek
az intézkedés eredeti
2003. január 1-jén léptek életbe. Az eredeti jogszabályban
a kedvezményezettek köre nem terjedt ki az európai
részvénytársaságokra, az európai
sem
pedig a mikrovállalkozásokra.

szövetkezetekre,

Időtartam

(11) A jogalap nem tartalmaz a program időtartamára vonat-

kozó korlátozást.

(15) A csoport

részét képező egyes vállalatok szintjén a
program előnyben részesíti
a vállalkozásokat,
azokat
amelyek kapcsolt vállalkozásoktól pozitív nettó kamatot
az összeg
kaptak, mivel
50 %-át.

adóalapjukból

levonhatják

(16) A csoport egészére nézve a program előnyben részesíti az
olyan határokon átnyúló eseteket, amikor a nettó kamatot
kapó vállalat
telephelye magyarországi, míg a nettó
kamatot fizető vállalat külföldi. Ilyen esetben a kamatot
kapó vállalat adóalapjából levonhatja a kapott nettó kamat
50 %-át (azaz a kamatbevételt ténylegesen a 16 %-os társa-
sági adókulcs felével adóztatják). A nettó kamatot fizető
vállalatra ugyanakkor a telephelye szerinti állam adószabá-
lyai vonatkoznak, és így elvben levonhatja a kifizetett nettó
kamat 100 %-át. A program ezáltal adóösztönzőt kínál
multinacionális vállalatoknak arra, hogy Magyarországon
csoporton belüli kamatból részesülő leányvállalatokat ala-
pítsanak. Úgy tűnik, a program előnyei a csoport egészére
vetítve csak akkor jelentkeznek, ha a kamatot fizető vállalk-
ozást 8 %-nál magasabb tényleges adókulcs mellett adóz-
tatják. Más esetben a csoportnak nem áll érdekében, hogy
adózási okokból magyarországi kapcsolt vállalkozásokhoz
irányítsa kamatfizetéseit.

(17) Olyan határokon átnyúló esetekben, amikor a kamatot
kapó vállalkozás külföldi, míg a kamatot fizető vállalkozás
magyarországi, az intézkedés nem nyújt további előnyt. A
kamatot kapó vállalkozás elvileg a kapott kamat után
adózik, a kamatot fizető magyarországi vállalkozás pedig
élhet a kimaradás lehetőségével és levonhatja a fizetett
kamat teljes összegét. Ehhez hasonlóan hazai esetben, azaz
amikor mindkét vállalkozás magyarországi, csoportszinten
elvileg nem jelentkezik ilyen előny.

3. ÉRTÉKELÉS

Szelektivitás

3.1. Támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1)

bekezdése értelmében

(12) Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint »a
közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami
forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely
vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének
bizonyos
előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget,
amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet«.

Állami források

(13) A szóban forgó program mentesít bizonyos vállalkozá-
rendes alkalmazása
sokat a magyarországi adórendszer
alól. A normális esetben a kedvezményezettek által viselt
adók kiesése következtében a program a kedvezményezet-
teket kedvezőbb anyagi helyzetbe hozza a bevezetését
megelőző helyzethez képest. A magyar állam adóbevételtől
esik el az intézkedés következtében, amely ezáltal állami
finanszírozást képez.

Gazdasági előny

(18) Az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások köz-
vetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő
alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (9) (16) bekezd-
ése szerint a 87. cikk (1) bekezdésének adóintézkedésre
történő alkalmazásának legfontosabb kritériuma, hogy az
intézkedés a tagállamban működő bizonyos vállalkozá-
sokat az adórendszer alkalmazása alóli kivétellel előnyben
részesít-e. Ha ez az eset áll fenn, meg kell vizsgálni, hogy a
kivételt indokolja-e az adórendszer »jellege vagy általános
felépítése«.

(19) Jelen szakaszban a Bizottság kétségbe vonja, hogy a
program általános intézkedést képez.
Inkább úgy tűnik,
hogy ebben az esetben az adórendszer alkalmazása alóli
kivételről van szó, mivel a csoporton belüli kamatfizetések
preferenciális
valamennyi
adóztatása nem érhető el
magyarországi vállalat számára.

(20) Az intézkedés négy szempontból is szelektív. Először, az
intézkedés de jure nem terjed ki a kisvállalkozásokra és a
pénzügyi társaságokra (biztosítók, pénzügyi
intézmények,
befektetési vállalkozások és kockázatitőke társaságok).

(21) Másodszor, vállalkozásszinten az a

tekinthető
szelektívnek, mely szerint az intézkedés csak csoporthoz
tartozó vállalkozásoknak nyújt adóelőnyt a kapott pozitív
nettó kamatbevételre.

feltétel

(14) A program az alábbiak alapján adóelőnyöket nyújt a
csoporton belüli finanszírozási tevékenységek tekintetében.

(9) HL C 384., 1998.12.10., 3. o.

27.6.2007

EN

Official Journal of the European Union

C 142/15

(22) Harmadszor, csoportszinten, a fent bemutatott előny de
facto csak bizonyos vállalkozásokra korlátozódik. Az előnyt
ugyanis a társasági adó hatálya alá eső olyan vállalkozáso-
knak nyújtják, melyek csoporton belüli kapcsolt vállalko-
zások, és a csoport legalább egy tagja külföldön működik,
különösen abban az esetben, amikor ez a (csoporton belüli
kamatot fizető) tag a kamatot 8 %-nál magasabb adókulcs
mellett vonhatja le.

(23) Negyedszer, a kimaradás lehetősége további olyan tényező,
amely alapján az intézkedés a magyarországi adórendszer
alóli kivételnek tekinthető. A Bizottság értelmezése szerint
az intézkedés alkalmazása évente változtatható (10). Attól
függően, hogy egy külföldi kapcsolt vállalkozás viszonyla-
tában a magyarországi
rendelkező vállalat
nettó kamatot kap vagy nettó kamatot fizet, a magyarors-
zági telephellyel rendelkező vállalat éves alapon dönt, hogy
lehetősé-
a rendszerben marad, vagy él a kimaradás
gével (11).

telephellyel

(24) Jelen szakaszban a Bizottság kétségbe vonja továbbá, hogy
a fent említett kivételek – ideértve a programban foglalt
kimaradás lehetőségét – igazolhatóak lennének az adór-
endszer »jellegével vagy általános felépítésével«.

A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelemre
gyakorolt hatás

(25) Mivel a kedvezményezettek különböző gazdasági ágaza-
tokban a verseny számára nyitott piacokon működnek, és
az intézkedés különösen határokon átnyúló ügyletekre
irányul, potenciálisan torzíthatja a tagállamok közötti
versenyt és a közösségen belüli kereskedelmet.

Létező vagy új támogatásként történő minősítés

(26) Az intézkedés nem tekinthető létező támogatásnak, mivel
nem felel meg a Csatlakozási Szerződés IV.3 mellékletében
felsorolt feltételeknek, vagyis nem 1994. december 10-e
előtt vezették be; nem szerepel a Csatlakozási Szerződés
IV.3 mellékletének függelékében; és a csatlakozás időpont-
jában nem tartozott az ideiglenes mechanizmus eljárás alá.

3.2. Összeegyeztethetőség

(27) Úgy tűnik, hogy a jelen program az EK-Szerződés 87.
cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatást képez. Ezért
meg kell vizsgálni összeegyeztethetőségét az EK-Szerződés
87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek
szerint.

(28) A Szerződés 87. cikke (2) bekezdésében említett kivételek
– magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű
támogatás, természeti csapások vagy más rendkívüli esemé-
nyek által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás
és a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes területei
gazdaságának nyújtott támogatás – úgy tűnik, nem alkal-
mazhatók ebben az esetben.

(10) A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény

29/D. paragrafusának (15) bekezdése.

(11) A programot alkalmazó vállalatok csupán egy része számára nyújt

majd további előnyt a kimaradás lehetősége.

(29) A Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában
foglalt kivétel tekintetében a szóban forgó program nem
mozdítja elő az olyan térségek gazdasági fejlődését, ahol
rendkívül alacsony az életszínvonal, vagy jelentős az alul-
foglalkoztatottság. A program nem tekinthető közös
európai érdeket szolgáló projektnek vagy Magyarország
gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére
nyújtott támogatásnak a Szerződés 87. cikke (3) bekezdé-
sének b) pontjának megfelelően. A program nem irányul
továbbá a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja
szerint a kultúra és a kulturális örökség megőrzésének
előmozdítására sem.

(30) A 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt kivétel,
mely szerint jóváhagyható az egyes gazdasági tevékeny-
ségek vagy gazdasági
területek fejlődését megkönnyítő
támogatás azzal a feltétellel, hogy nem befolyásolja hátrá-
nyosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellen-
tétes mértékben, ebben az esetben szintén nem alkalmaz-
ható. A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés által nyújtott
adóelőny nem kapcsolódik beruházásokhoz, munkahelyter-
emtéshez vagy speciális projektek végrehajtásához. Az
intézkedés olyan terhek enyhítését
szolgálja, melyeket
normális esetben a vállalkozások működésük során visel-
nének és emiatt az intézkedést működési támogatásnak
kell tekinteni, melynek előnyei a támogatás visszavonásával
megszűnnek. A Bizottság bevált gyakorlatával összhangban
az ilyen támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a
közös piaccal, ha nem segíti elő bizonyos tevékenységek
vagy bizonyos gazdasági területek fejlődését, valamint, ha
időben nem korlátozott, nem degresszív vagy mértékében
nem áll arányban az általa csökkenteni kívánt specifikus
gazdasági hátránnyal. Működési támogatás csak kivételes
körülmények esetén vagy speciális feltételek mellett nyújt-
ható, melyek ebben az esetben nem állnak fenn. A
Bizottság azért is kétségbe vonja az intézkedés összeegyez-
tethetőségét, mert a Bizottság értelmezése szerint az intéz-
kedés időben nem korlátozott.

(31) A fenti megfontolások fényében a Bizottság úgy véli, hogy
a kérdéses program nem tekinthető összeegyeztethetőnek a
közös piaccal.

3.3. A támogatás jogellenessége

(32) A (26) bekezdésben említettek alapján az intézkedés nem
tekinthető létező támogatásnak. Az intézkedést nem jelen-
tették be a Bizottságnak. Amennyiben a Bizottság a
végleges határozatában megerősíti, hogy az intézkedés
összeegyeztethetetlen állami támogatást képez, az azt jelen-
tené, hogy a támogatást 2003. január 1-je óta jogellenesen
nyújtják. Ennek értelmében a Bizottság visszafizetést köve-
telne (lásd alább) Magyarország EU-csatlakozásának dátu-
mától számítva (2004. május 1.). A Bizottság adózással
kapcsolatos állami támogatásokra vonatkozó gyakorlatával
összhangban ezennel felkérjük a magyar hatóságokat és
felet arra vonatkozó észrevételeik
valamennyi érdekelt
megküldésére, hogy a fentiekben bemutatottak ellenére
jelen esetben szerintük milyen indokok alapján ne kerüljön
sor visszafizetésre.

C 142/16

EN

Official Journal of the European Union

27.6.2007

4. HATÁROZAT

(33) Az előbbiek alapján a Bizottság az EK-Szerződés 88.
cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás
elindítása mellett határozott.

A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében
meghatározott eljárás alapján felkéri Magyarországot, hogy ezen
levél kézhezvételének időpontjától számított egy hónapon belül
nyújtsa be észrevételeit és bocsássa rendelkezésre az intézkedés
értékelését segítő valamennyi információt. A Bizottság kéri az
Önök hatóságait, hogy a levél másolatát haladéktalanul továb-
bítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettjei részére.

A Bizottság emlékeztetni kívánja a Magyar Köztársaságot, hogy
az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése felfüggesztő ha-

tállyal bír, és fel kívánja hívni a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi
rendelet 14. cikkére, melynek értelmében minden jogellenes
támogatás visszaigényelhető a kedvezményezettektől.

A Bizottság figyelmezteti a Magyar Köztársaságot arra, hogy
tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levél, illetve érdemi össze-
foglalásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzé-
tétele útján. A Bizottság az EFTA-tagországok közül az EGT-
megállapodást aláíró országokban működő érdekelt feleket is
értesíti az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében
közzétett közlemény útján, valamint
tájékoztatja az EFTA
Felügyeleti Hatóságát e levél másolatának megküldésével. A
Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy a közzé-
számított egy hónapon belül nyújtsa be
tétel
észrevételeit.’

időpontjától