State aid — Slovenia — State aid No C 20/2006 (ex NN 30/2006) — Alleged state aid to Novoles Straža — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty   (Text with EEA relevance)
Date: 2006-08-18
Institutions: European Commission
Subjects: Slovenia, State aid, control of State aid, exchange of information, industrial restructuring, semi-manufactured goods, wood product

C 194/22

EN

Official Journal of the European Union

18.8.2006

STATE AID — SLOVENIA

State aid No C 20/2006 (ex NN 30/2006) — Alleged state aid to Novoles Straža

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(2006/C 194/03)

(Text with EEA relevance)

By means of the letter dated 16 May 2006 reproduced in the authentic language on the pages following
this summary, the Commission notified Slovenia of its decision to initiate the procedure laid down in
Article 88(2) of the EC Treaty concerning the abovementioned measure.

Interested parties may submit their comments on the measure in respect of which the Commission is initi-
ating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following letter,
to:

European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
Office: SPA3, 6/5
B-1049 Brussels
Fax No: (32-2) 296 12 42

These comments will be communicated to Slovenia. Confidential treatment of the identity of the interested
party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

TEXT OF SUMMARY

I. PROCEDURE

and retraining measures
State
EUR 4.6 million for financial restructuring.

and a

guarantee of

1. On 27 May 2004 the Slovenian Government adopted a
resolution that certain financial measures should be allo-
cated to the Slovenian company Novoles Lesna Industrija
Straža d.d. (hereinafter ‘Novoles Straža’). This was not noti-
fied to the Commission on the grounds that it had been
approved by the Slovenian State aid Monitoring Commis-
i.e. prior to accession. However,
sion on 23 April 2004,
given the Commission's practice that the relevant criterion
is the legally binding act by which the competent national
authority undertakes to grant state aid, the measures in
question would constitute new aid, and should thus be noti-
fied on the basis of Article 88 EC Treaty and assessed under
Article 87 EC Treaty.

II. DESCRIPTION OF THE AID

2. Novoles Straža is a Slovenian manufacturer of semi-finished
wood products such as plywood and fine veneer as well as
of furniture such as chairs and tables and other retail furni-
ture. It experienced financial constraints in 2003.

3. The company therefore has devised a restructuring plan for
a period of 5 years (2004 — 2008) indicating a redirection
of the firm's activities, a rescheduling of debts as well as
industrial and employment restructuring. To this end, the
company receives a loan guarantee from the State of around
EUR 0.8 million for technological restructuring, a State
grant of around EUR 1.2 million for redundancy payments

III. ASSESSMENT

4. The Commission considers that

the measure constitutes
state aid within the meaning of Article 87 (1) EC Treaty. At
this stage, the Commission has doubts on the compatibility
of the measure with the Common market, and in particular
with the Community Guidelines on aid for rescue and
restructuring of firms in difficulty of 1999. (1)

5. The Commission is first not sure whether the company
showed the usual signs of a company in difficulty, given
that its sales increased still in 2003, and inventories have
still decreased in 2002. Second, it is not entirely clear how
the restructuring plan would enable the company to restore
its long term viability. Third, the Commission has doubts
whether the company was providing a significant own
the restructuring, because any alleged
contribution for
contribution from own funds seems not plausible in the
light of the fact that the company did not have any free
liquidity and was not able to obtain financing from its inves-
tors. Fourth the Commission, has doubts whether the one
time,
last time principle is complied with, given that the
company already received restructuring aid in 1999. Finally,
the Commission is not sure whether the fact
that no
compensatory measures were provided is acceptable in the
present case.

(1) Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring

firms in difficulty, OJ C 288, 9.10.1999, p. 2.

18.8.2006

EN

Official Journal of the European Union

C 194/23

In accordance with Article 14 of Council Regulation (EC) No
659/1999, all unlawful aid can be subject to recovery from the
recipient.

kakor 25-odstotni delež, ki znaša 33,4 odstotka. Videti je,
da je 8,5 odstotka v državni lasti.

TEXT OF LETTER

9. Družba ima več odvisnih družb, med katerimi so Novoles-
in IP TP Intarzija,

Primara, d.o.o., Pohištvo Brežice, d.d.
d.o.o.

‘1. Komisija želi obvestiti Slovenijo, da je po preučitvi infor-
macij o zgoraj navedeni pomoči, ki
jih je prejela od
slovenskih organov, sklenila začeti postopek iz člena 88(2)
Pogodbe ES.

I. POSTOPEK

2. Dne 1. decembra 2004 je Komisija prejela pritožbo glede
slovenskemu lesnopredelovalnemu
domnevne pomoči
podjetju Novoles Lesna Industrija Straža d.d. (v nadaljnjem
besedilu ‚Novoles Straža‘).

pomoči,

zahtevala

3. S pismoma z dne 21. decembra 2004 in 10. maja 2005 je
časa dodelitve
informacije
Komisija
in
2005
15.
domnevne
23. decembra 2005 pa
o
informacije
je
prestrukturiranju podjetja. Slovenski organi so odgovorili s
junija 2005,
19.
pismi
5. decembra 2005 in 6. februarja 2006.

glede
novembra

januarja 2005,

zahtevala

dne

do

8.

z

4. Slovenski organi so v pismu z dne 8. junija 2005 Komisiji
sporočili, da so bili ukrepi odobreni pred pristopom in da
niso bili vključeni v tako imenovani začasni postopek, ker
je
državne pomoči
ekonomska
natančno znana pred postopkom.

izpostavljenost

bila

5. Iz sklepa, ki ga je predložila Slovenija, je razvidno, da je
razne ukrepe državnega financiranja odobrila medresorska
strokovna komisija dne 16. aprila 2004. Pozneje
so
družbe dne 20. aprila 2004 zaprosile komisijo za spreml-
janje državnih pomoči za soglasje, ki je bilo izdano dne
državnih
23. aprila 2004. Komisija
pomoči
je
skladna z zakonom o spremljanju državnih pomoči.

za
je odločila, da so ukrepi državna pomoč, ki

spremljanje

6. Šele 27. maja 2004 pa je vlada sprejela resolucijo, da bi
bilo treba družbi dodeliti državno pomoč na način, ki ga
določajo resolucije pristojne medresorske strokovne komi-
sije. V pismu z dne 2. februarja 2006 je Slovenija potrdila,
da ‚je bila pomoč odobrena družbi Novoles Straža […] s
sklepom vlade v času, ko je bila Slovenija že polnopravna
članica EU‘.

II. PODROBEN OPIS POMOČI

7. Družba Novoles Straža je proizvajalec lesenih polizdelkov,
kot so vezane plošče in furnir, ter pohištva, kot so mize in
stoli ter drugo pohištvo za maloprodajo. Družba je v kraju
Straža v Sloveniji, leta 2003 pa je imela okoli 800 zapo-
slenih (leta 2002 pa 650). Novoles Straža je ena od družb,
ki v slovenskem lesnem in pohištvenem sektorju zaposlu-
jejo največ delavcev.

10. Glavni finančni in operativni pokazatelji kažejo, da se je
finančno poslovanje družbe leta 2003 poslabšalo. Družba
je izgubila velik delež svojega registriranega osnovnega
kapitala, ki je znašal 1,262 milijard SIT [okoli 5,3 mili-
jonov EUR (2)], aprila 2004 pa le še 0,75 milijarde SIT.
Poleg tega je družba od leta 2003 naprej ustvarjala izgubo,
njen prosti denarni tok pa se je od leta 2002 zmanjšal.
Vendar pa so se njene zaloge leta 2002 zmanjšale, pove-
čale pa so se le leta 2003. Poleg tega je do leta 2003
prodaja rasla.

11. Aprila 2004 je družba Novoles Straža ministrstvu za
gospodarstvo predložila načrt prestrukturiranja za obdobje
od 2004 do 2008. V njem družba razlaga, da je stečaj
grozil celotni družbi, to pa dokazuje s sklicevanjem na
različne teste, npr. tako imenovana Altmanova vrednost Z,
ki kažejo, da je od leta 2001 družbi grozil stečaj.

12. Družba svoje trenutne razmere razlaga s padcem gospo-
darske rasti na glavnih izvoznih trgih (zlasti v Nemčiji in
ZDA), kjer prodaja 60 odstotkov svoje proizvodnje. Poleg
tega je v zadnjih letih veliko vlagala v posodobitev tehno-
logije in širitev proizvodnih programov. Zaradi upada
prihodkov v letu 2003 družba ni mogla več poravnavati
obveznosti iz lastnih sredstev, ampak je morala povečati
svoje dolgove in s tem finančne obremenitve. Organiza-
cijska struktura ji ni omogočila uskladiti proizvodnje s
povpraševanjem.

13. Glavna poglavja prestrukturiranja družbe Novoles Straža je

mogoče povzeti:

— Družba Novoles Straža bo spremenila prodajno strate-
gijo tako, da se bo preusmerila s trgov EU in severnoa-
meriških trgov zlasti na vzhodnoevropski in ruski trg.
Poleg tega si družba prizadeva zmanjšati svoj delež
polizdelkov v korist končnih izdelkov.

ter da bi

— Da bi postala stroškovno učinkovitejša in prilagodila
tehnološko opremo proizvodnji, ki bo vezana na
povpraševanje,
izpolnjevala okoljske stan-
darde, bo izvedla industrijsko prestrukturiranje. Stroške
v višini 1,656 milijarde SIT bo deloma krila iz lastnih
sredstev, deloma pa s posojilom v znesku 200 mili-
jonov SIT (0,8 milijona EUR), zavarovanim z državnim
jamstvom.

— Cilj prestrukturiranja zaposlenih bo zmanjšanje števila
zaposlenih za 96 delavcev, za preostale zaposlene pa
bo izvedla posebno in splošno usposabljanje. Stroške v
višini 537 milijona SIT bo deloma krila z lastnimi
sredstvi, deloma pa s subvencijo v znesku 283 mili-
jonov SIT (1,2 milijona EUR).

8. Družba je v lasti več fizičnih oseb in investicijskih skladov,
od katerih ima eden, in sicer investicijski sklad PID, več

(2) Glede na to, da je na začetku leta 2006 1 EUR = 240 slovenskih

tolarjev (SIT).

C 194/24

EN

Official Journal of the European Union

18.8.2006

— Cilj

finančnega prestrukturiranja je reprogramiranje
obstoječih kratkoročnih finančnih obveznosti, predvi-
deno pa je z državnim jamstvom, s katerim bo zago-
tovljen nov kredit v višini 1,100 milijarde SIT (4,6 mili-
jona EUR).

14. Na podlagi realističnih predvidevanj, ki predpostavljajo od
3,6- do 5,7-odstotno letno rast domače prodaje in 6,5- do
8,4-odstotno letno rasti prodaje v tujini, bo po načrtu leta
2004 prestrukturiranje doseglo do 4,2-odstotni presežek iz
poslovanja,
leta 2008 pa naj bi presežek dosegel 11,7
odstotka. Dobiček iz poslovanja v primerjavi z lastniškim
kapitalom se bo v letu 2007 povečal na 12,6 odstotkov.

15. Komisija za spremljanje državnih pomoči je določila izrav-
nalni ukrep, da družba v obdobju prestrukturiranja ne sme
prejeti nobene druge državne pomoči.

16. Slovenija je obvestila Komisijo, da je družba Novoles
Straža v letu 2004 iz javnih in zasebnih virov prejela tudi
ugodna posojila za okoljske namene v znesku […] (*) SIT
([…] EUR), katerih neto protivrednost nepovratnih sredstev
naj bi znašala […] SIT ([…] milijona EUR).

17. Slovenija tudi poroča, da je družba v letu 1999 prejela […]
SIT ([…] EUR) pomoči za reševanje in prestrukturiranje,
[…] SIT ([…] EUR) pomoči za zaposlovanje, […] pomoči
za raziskave in razvoj ter […] SIT ([…] EUR)
izvozne
pomoči.

III. PRESOJA POMOČI

1. Obstoj državne pomoči

18. V skladu s členom 87 Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo
dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči
iz
državnih sredstev, ki
lahko izkrivljala
konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem
ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva državna
pomoč, če prizadene trgovino med državami članicami,
razen kadar jo je mogoče upravičiti na podlagi člena 87(2)
ali (3) ES.

izkrivlja ali bi

19. Komisija opaža, da je pomoč dodeljena iz državnih sred-
stev posameznemu podjetju. Ker trgovina z lesnimi izdelki
med Slovenijo in drugimi državami članicami obstaja, bi
lahko ukrep izboljšal položaj prejemnika v primerjavi z
njegovimi konkurenti v Sloveniji in v EU, kar pomeni, da
pomoč izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med
državami članicami. Zato Komisija meni, da sedanje
jamstvo in subvencija družbi Novoles Straža pomenita
državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES.

2. Obstoj nove državne pomoči

20. Slovenski organi so sprva dvomili, da je Komisija pristojna
za presojo pomoči na podlagi člena 88 Pogodbe ES, glede
na to, da je bila pomoč izplačana pred pristopom. Komisija
je bila soočena z vprašanjem, ali sme presojati pomoč,
dodeljeno tik pred pristopom, v smislu Priloge IV.3 Akta o

(*) Zajeto z obveznostjo varovnaja poslovne skrivnosti.

pristopu (3). Komisija je pojasnila, da je ustrezni kriterij, s
katerim se ugotovi, ali je bila pomoč izvedena pred pris-
topom, pravno zavezujoča listina, s katero se pristojni
nacionalni organi obvežejo, da bodo odobrili pomoč (4).
Odsotnost takega sklepa pred pristopom pomeni, da ukrep
ni bil odobren pred pristopom in pomeni novo pomoč,
katere skladnost s skupnim trgom Komisija presoja na
podlagi člena 88 Pogodbe ES.

21. V tem primeru Komisija zaključuje, da ustrezna zavezujoča
listina, s katero so se pristojni nacionalni organi obvezali,
da bodo odobrili pomoč, ni začela veljati pred pristopom.
Veljavni slovenski zakon v členu 22 določa, da se pomoč
dodeli s sklepom vlade na predlog ministrstva. Predhodni
sklepi medresorskih strokovnih odborov in pristojnega
ministrstva so bili sicer potrebni za dodelitev, vendar pa
niso zadostovali za odobritev pomoči. Končno odločitev
sprejme vlada. Ta resolucija pa je bila izdana šele maja
2004. Zato ukrep predstavlja novo pomoč in ga je treba
priglasiti na podlagi člena 88 Pogodbe ES in presojati na
podlagi člena 87(1) Pogodbe ES.

3. Združljivost pomoči

22. Slovenija je navedla, da gre za pomoč za prestrukturiranje,
ki bi morala izpolnjevati merila iz Smernic Skupnosti o
pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah
(v nadaljnjem besedilu ‚smernice‘) glede združljivosti s
skupnim trgom na podlagi člena 87(3) Pogodbe ES. Če je
družba resnično v težavah, se ne uporablja nobena druga
izjema iz člena 87(2) ali (3) Pogodbe ES. Ker je bila pomoč
dodeljena maja 2004,
jo je treba presojati na podlagi
smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje iz leta
1999 (5).

23. Komisija dvomi, da je družba Novoles Straža upravičena
do pomoči za prestrukturiranje. Ni
jasno, ali družba
Novoles Straža ni del večje poslovne skupine v smislu
točke 8 smernic, glede na to, da kontrolni delež investi-
cijskih skladov PID znaša več kakor 25 odstotkov. Komisija
se tudi sprašuje, ali ne bi mogla pridobiti finančne podpore
od svojih delničarjev. Če so bili
lastniki družbe očitno
sposobni zagotoviti finančne vložke v zadnjih letih, zakaj
tega niso mogli storiti tudi leta 2004?

24. Poleg tega je jasno, da družba ne kaže kapitalske izgube na
podlagi točke 5 smernic, zato Komisija dvomi, da ima
družba vse običajne znake podjetja v težavah na podlagi
točke 6 smernic. Res je, da je družba imela izgube v letu
2003 ter da se ji je od leta 2002 zmanjšal denarni tok. Po
drugi strani pa se je prodaja povečala tudi
leta 2003,
zaloge pa so se leta 2002 še zmanjšale, kakor je navedeno
je slabo
(10). Zato Komisija ni prepričana, ali
v točki
poslovanje družbe izjemen dogodek, in ne stalna težnja.
Leto 2003 je bilo slabo poslovno leto za številne družbe v
EU. Komisiji ni jasno, zakaj vlagatelji ne bi mogli premos-
titi teh težav preprosto s pomočjo zunanjega financiranja.

(3) Predviden je pravni okvir za presojo shem pomoči in posameznih
pomoči, izvedenih v novi državi članici pred datumom pristopa k
EU, ki se uporablja tudi po pristopu (tako imenovani začasni meha-
nizem).

(4) Podrobnosti so v odločitvi Komisije v zadevi C-3/2005 FSO, UL

C 100 z dne 26.4.2005, str. 2, od točke 38 naprej.

(5) Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturir-

anje podjetij v težavah, UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

18.8.2006

EN

Official Journal of the European Union

C 194/25

25. Poleg tega ni

jasno, kako bo načrt prestrukturiranja
omogočil družbi ponovno vzpostavitev dolgoročne renta-
bilnosti. Čeprav informacije o načrtu kažejo, da bi več
notranjih ukrepov lahko preusmerilo družbo, in da vsebuje
napovedi, po katerih je ponovna vzpostavitev rentabilnosti
mogoča, Komisija ni prejela dovolj podatkov, da bi lahko
presodila v zvezi s predpostavkami glede prihodnje donos-
nosti. Komisija zlasti nima dovolj podatkov, ki bi utemelje-
vali predpostavljeno gibanje prodaje.

26. Komisija tudi dvomi, da je prejemnik zagotovil dovolj
lastnih sredstev. Načrt in pojasnila, ki jih je dala Slovenija,
kažejo samo, da bo družba prispevala lastna sredstva za
prestrukturiranje, pri tem pa ne navaja, kako bodo lastna
sredstva ustvarjena. Glede na to, da družba nima prostih
denarnih sredstev in da naj ne bi bila sposobna pridobiti
sredstev od svojih vlagateljev,
je videti, da to kaže na
uporabo prihodnjega denarnega toka. Ker pa se nanaša na
prihodnje prispevke, to ni sprejemljiv ukrep za lastni pris-
pevek (6). Komisija pričakuje natančna pojasnila glede
izvora in časa teh sredstev.

27. Komisija tudi ni opazila nobenih izravnalnih ukrepov, ki bi
jih zagotovila družba, čeprav je videti, da na trgu lesne in
pohištvene industrije ni težav zaradi strukturnih presežnih
zmogljivosti. Komisija bi potrebovala podrobno analizo
trga in nadaljnje informacije v tej zvezi.

28. Komisija ni prepričana, ali družba izpolnjuje pogoj ‚enkrat
in zadnjič‘
iz točke 48 smernic in naprej. Družba je v
zadnjih desetih letih nedvomno prejela obsežno pomoč za
reševanje in prestrukturiranje.

29. Komisija meni, da bi se moral v tem primeru uporabiti
pogoj ‚enkrat in zadnjič‘, kljub temu, da je bila pomoč za
reševanje in prestrukturiranja odobrena, preden je Slove-
nija pristopila k Evropski uniji. To pa zato, ker bo Komisija
pri presoji uporabe
samo
je bilo podjetje v zadnjih
dejansko stanje,
desetih letih v težavah in je imelo možnost te težave

tega pogoja obravnavala

in sicer ali

premagati. Zato Komisija, če Slovenija v tem primeru ne
more dokazati obstoja izjemnih okoliščin, na primer, da
imela delujočega tržnega gospodarstva (7),
leta 1999 ni
domneva, da sedanja pomoč za prestrukturiranje ne
izpolnjuje pogoja ‚enkrat in zadnjič‘.

30. Komisija potrebuje tudi več informacij o vseh drugih
pomočeh, dodeljenih v letu 2004, saj bi se lahko tudi te
štele kot pomoč za reševanje in prestrukturiranje, glede na
to, da je malo verjetno, da bi bila taka pomoč odobrena
podjetju v težavah.

IV. SKLEPNE UGOTOVITVE

31. Ta odločitev se obravnava kot odločitev o začetku urad-
nega postopka preiskave v smislu člena 88(2) Pogodbe ES
in Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. Komisija, v skladu s
postopkom iz člena 88(2) Pogodbe ES, zahteva, da Slove-
nija v enem mesecu od datuma prejema tega dopisa
predloži svoje pripombe in pošlje vse informacije, ki bi
lahko pomagale pri presoji pomoči.

32. Komisija zahteva, da Slovenija takoj pošlje kopijo tega

dopisa možnemu prejemniku pomoči.

33. Komisija bi želela opomniti Slovenijo, da ima člen 88(3)
Pogodbe ES odložilni učinek,
in opozoriti na člen 14
Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, ki določa, da se lahko vsa
nezakonita pomoč izterja od prejemnika.

34. Komisija opozarja Slovenijo, da bo zainteresirane stranke
obvestila z objavo tega dopisa in njegovega povzetka v
Uradnem listu Evropske unije. Z objavo obvestila v Dodatku
EGP k Uradnemu listu Evropske unije bo obvestila tudi zain-
teresirane stranke v državah Efte, ki so podpisnice Spora-
zuma EGP, Nadzornemu organu EFTA pa bo poslala izvod
tega dopisa. Vse zainteresirane stranke bodo pozvane, da
oddajo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave
tega obvestila.’

(6) Odločitve Komisije v zadevi C-19/2000 TGI, UL L 62, 5.3.2002,
str. 30, točka 106 in zadevi C-30/1998 Wildauer Kurbelwelle, UL
L 287, 14.11.2000, str. 51 točka, 52.

(7) Glej odločitve Komisije v zadevah N 584/04 Vingriai, UL C 187,

30.7.2005, str. 15 točka 19 glede Latvije.