State aid — Sweden — State aid C 24/04 (ex NN 35/04) — Introduction of digital terrestrial television — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty
Date: 2004-09-25
Institutions: European Commission
Subjects: State aid, Sweden, control of State aid, telecommunications industry

25.9.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 238/5

STATE AID — SWEDEN

State aid C 24/04 (ex NN 35/04) — Introduction of digital terrestrial television

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(2004/C 238/04)

(Text with EEA relevance)

By means of the letter dated 14 July 2004 reproduced in the authentic language on the pages following
this summary, the Commission notified Sweden of its decision to initiate the procedure laid down in
Article 88(2) of the EC Treaty concerning the abovementioned aid/measure.

Interested parties may submit their comments on the measure in respect of which the Commission is initi-
ating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following letter,
to:

European Commission
Directorate-General for Competition
Directorate H, State Aid
Office J-II 70
B-1049 Brussels
Fax No: + 32-2-296 98 16

These comments will be communicated to Sweden. Confidential treatment of the identity of the interested
party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

SUMMARY

Procedure

The Commission received in August and November 2001, two complaints regarding the introduction and
financing of digital terrestrial television (DVB-T) in Sweden. The Commission sent in April 2002 the first
letter requesting information from the Swedish authorities. During 2003 and the beginning of 2004
several letters have been exchanged between the Commission and the Swedish Government.

Description of the measures in respect of which the Commission is initiating the procedure

The Swedish Government decided to introduce digital terrestrial television (DVB-T) in Sweden. In 2000,
the Government decided that DVB-T should cover the entire country. The roll out of the network is done
by Teracom. Teracom is a State-owned company responsible for the transmission of TV signals. SVT is
obliged to transmit digitally through the network of Teracom. In addition, Teracom has a subsidiary which
is responsible for the delivery of digital applications and other services. The Government set up a system
for compensating SVT for its transmission costs. It seems that SVT pays more to Teracom than it should
pay or should have paid. Besides, the Government obtained an approval for granting a guarantee to
Teracom. Finally, Teracom has received a direct capital injection from the Government.

Assessment of the measures

SVT receives funding directly from the licence fees paid by households. In addition, it receives money from
an account administered by SNDO (Government's debt office). SVT pays Teracom for the service rendered.
However, it seems that SVT transfers more money to Teracom than it is expected to pay for the transmis-
sion. These funds from SVT to Teracom are to be considered as State resources and imputable to the State.
Moreover, the guarantee and the capital injection seem to constitute an advantage as well. The guarantee
seems not to be in line with the Commission's notice on guarantees. Moreover, the capital injection by the
Government would, given the poor financial State of Teracom, not be acceptable to a private operator
under normal market economy conditions. The advantages granted to Teracom are capable of distorting
competition, DVB-T competes with DVB-Satellite and DVB-Cable, and having an effect on trade.

C 238/6

EN

Official Journal of the European Union

25.9.2004

Therefore, at the present stage of the procedure the Commission has come to the conclusion that the
Swedish authorities may grant State aid to Teracom within the meaning of article 87(1) of the EC Treaty.
The derogations provided for in Article 87(2) and (3) of the EC Treaty do not seem to apply. Considering
its doubts on the compatibility of the aid with the EC Treaty, the Commission has decided to initiate the
formal investigation procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.

In accordance with Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, all unlawful aid can be subject to
recovery from the recipient.

TEXT OF LETTER

‘Kommissionen önskar genom denna skrivelse informera Sverige om att den, efter att ha granskat de
upplysningar som tillhandahållits av Era myndigheter angående åtgärderna i fråga, har beslutat att inleda
det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

1. FÖRFARANDET

1. Genom en skrivelse av den 9 augusti 2001 lämnade det svenska satellitföretaget Nordic Satellite AB
(nedan: NSAB)
in ett klagomål om uppbyggnaden av det digitala marknätet för TV-sändningar i
Sverige (1). Genom en skrivelse av den 28 november 2001 lämnade även satellitoperatören Viasat AB
in ett klagomål till Europeiska kommissionen i samma ärende. Den 30 april 2002 hölls ett möte med
företrädare för NSAB.

2. Den 22 april 2002 sände kommissionen en begäran om upplysningar till de svenska myndigheterna,
som svarade genom en skrivelse av den 10 juni 2002. I en skrivelse av den 16 juli 2002 sände de
svenska myndigheterna två bilagor till sitt första svar. Den 26 juli 2002 sände kommissionen en
begäran om ytterligare upplysningar till de svenska myndigheterna, som svarade genom en skrivelse
av den 24 september 2002.

Statrådet Laila Freivalds
Chef för Utrikesdepartementet
Arvfurstens palats
Gustav Adolfs torg 1
SE-103 23 Stockholm

3. I en skrivelse av den 19 september 2002 hävdade NSAB med hänvisning till artikel 232 i EG-fördraget
att kommissionen hade underlåtit att vidta åtgärder. I en skrivelse av den 21 oktober 2002 meddelade
kommissionen NSAB att ärendet hade handlagts omsorgsfullt. Därefter har inga ytterligare åtgärder
vidtagits i denna fråga.

4. I en skrivelse av den 2 oktober 2002 lämnade NSAB ytterligare uppgifter å sina egna vägnar.

5. I en skrivelse av den 24 mars 2003 informerade de svenska myndigheterna kommissionen om att

regeringen hade lagt fram ett förslag om kapitaltillskott till Teracom AB.

6. Den 10 april 2003 sände kommissionen en påminnelse om sin begäran om upplysningar av den 26
juni 2002 enligt artikel 10.2 i rådets förordning 659/1999/EG, eftersom de svenska myndigheterna
inte hade lämnat något fullständigt svar på kommissionens begäran. Myndigheterna svarade genom en
skrivelse av den 5 juni 2003.

7. Den 14 januari 2004 fick kommissionen ytterligare uppgifter från NSAB. Den 26 januari 2004 träf-
fades företrädare för kommissionen och företrädare för NSAB för att förtydliga de uppgifter som
lämnades den 14 januari 2004. NSAB sände ytterligare uppgifter den 28 januari, 3 februari och 5 maj
2004.

8. Den 9 februari 2004 sände kommissionen en begäran om ytterligare upplysningar till de svenska

myndigheterna, som svarade den 2 mars 2004.

(1) Digitala marknätet avser digital TV-sändning via marknät (DVB-T). Andra former av digitala TV-sändningar är DVB-S
(satellit) och DVB-C (kabel). Inom en snar framtid kommer digitala sändningar genom handdator (DVB-H), UMTS
och ADSL också att bli allmänt tillgängliga.

25.9.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 238/7

2. DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN/STÖDET

2.1. Berörda företag och offentliga organ

1. Sveriges Television AB (nedan: SVT) är ett nationellt radio- och TV-bolag med public service-uppdrag.
SVT är enligt sin sändningslicens skyldigt att använda Teracom AB:s analoga och digitala marknät för
TV-sändningar.

2. Sveriges Utbildningsradio AB (nedan: UR) är ett nationellt radio- och TV-bolag med public service-
uppdrag. UR ansvarar särskilt för utbildningsprogram. UR är fristående från SVT, men har rätt att
använda en viss del av SVT:s sändningskapacitet, sänder på samma kanaler och omfattas av samma
regelsystem.

3. Rundradiotjänst i Kiruna AB (nedan: Rikab) har av riksdagen anförtrotts uppgiften att samla in TV-
avgifter från konsumenter i hela riket och att kontrollera att den är betald. Företaget ägs av SVT, UR
och Sveriges Radio (SR), som alla har public service-uppdrag i Sverige. TV-avgifterna används för att
finansiera public service-radio och –TV.

4. Riksgäldskontoret förvaltar statsskulden, tillhandahåller likviditetsförvaltning (cash management) och
utfärdar statliga garantier. Riksgäldskontoret ger lån för att täcka det underskott som SVT och UR får på
grund av dubbla sändningskostnader under den period då de är tvungna att sända både analogt och
digitalt.

5. Teracom AB (nedan: Teracom) är en statlig nätoperatör, som äger och driver det enda marknätet och

det enda digitala nätet i Sverige.

6. Senda i Sverige AB (nedan: Senda) – ägs gemensamt av Teracom (90 %) och SVT (10 %). Boxer TV-
Access AB (nedan kallat Boxer) ägs gemensamt av Teracom (70 %) och Skandia (30 %) (1). År 2002 gick
Senda och Boxer samman. Företaget är ansvarigt för marknadsföringen av de avkodare som behövs för
att motta digitala sändningar, det tillhandahåller multiplexning, tjänster med villkorad tillgång (Condi-
tional Access – CA) och en gemensam elektronisk programguide (Electronic Programme Guide – EPG).
Företaget erbjuder även administration och marknadsför det digitala marknätet och dess programpaket
till konsumenterna. Vidare sköter det tjänster med villkorad tillgång och en gemensam elektronisk
programguide och det är ensam leverantör av sådana tjänster i det digitala marknätet. Slutligen sköter
det kundförvaltning (registrerar och avregistrerar smarta kort). Det har lagt ut viss verksamhet på under-
leverantören Rikab, bland annat kundstöd, förvaltning av kunddatabasen och fakturering.

7. NSAB ägs till 75 % av SES Global och till 25 % av Swedish Space Corporation. Swedish Space Corpora-
tion är ett aktiebolag som helt ägs av staten och som sysslar med rymdsystemsverksamhet bl.a. satellit-
verksamheter. SES Global är en privat operatör verksam inom globala satellitkommunikationer. Viasat
ägs helt av den svenska privata mediekoncernen Modern Times Group. Viasat är ett digitalkommunika-
tionsbolag specialiserat på satellitrelaterad och annan trådlös nätbaserad teknik. Viasat utformar, bygger
och ger stöd till satellitrelaterade och andra digitala nätbaserade produkter.

2.2. Detaljerad beskrivning av åtgärderna

2.2.1.

Inledning

9. Våren 1997 beslutade riksdagen att digital mark-TV skulle införas i Sverige (2) Till en början skulle
man sända digitalt endast till vissa platser i landet. I november 1997 beslutade regeringen att tillsätta
en digital-TV-kommitté som skulle följa och bedöma de digitala marksändningarna under den första
fasen. Kommittén skulle också medverka i urvalet av programföretag för digital-TV-sändningar. Under
hösten 2000 beslutade riksdagen att digital mark-TV skulle införas i hela landet (3).

10. Det är Teracom som ansvarar för själva utbyggnaden av digital mark-TV. Som nämndes ovan är det
Teracom som driver både det analoga och det nya digitala marknätet. Dessutom tillhandahåller
Tercoms dotterbolag Boxer/Senda tjänster med anknytning till digital-TV (4). Boxer/Senda säljer också
avkodare som omvandlar den digitala signalen till en analog signal för dagens tv-apparater.

(1) Skandia är en internationell spar-, liv- och kapitalförsäkringsgrupp. Företaget grundades 1855 och verkar i fler än 20

länder.

(2) Prop. 1996/97:67.
(3) Prop. 2000/01:1.
(4) Dvs. den så kallade elektroniska programguiden och tjänster med villkorad tillgång.

C 238/8

EN

Official Journal of the European Union

25.9.2004

11. Teracom tillhandahåller distributionstjänster till SVT, privata TV-bolag och andra operatörer. Teracom
tar ut en avgift av de TV-bolag som utnyttjar Teracoms tjänster. SVT:s utnyttjande av Teracoms
tjänster är reglerad i lagstiftning och licenser. Dessutom har Teracom och SVT ingått ett avtal om de
villkor som gäller för Teracoms tjänster.

12. Reglerna för UR:s sändningsskyldigheter är väldigt lika reglerna för SVT:s sändningsskyldigheter. UR:s
verksamheter regleras av radio- och TV-lagen. Därtill kommer att strukturen för UR:s tillstånd liknar
den för SVT:s tillstånd. Därför kommer hänvisning att ske till UR 2001, UR Digital och UR:s
anslagsvillkor. Vidare liknar innehållet i UR 2001, UR Digital och UR:s anslagsvillkor i allmänhet
motsvarande SVT-tillstånd. En skillnad är att UR inte har någon egen kanal, utan sänder via SVT:s
kanaler. Mot bakgrund av den ringa kompensation som beviljas UR kommer i de följande punkterna
kompensationen till SVT och UR att behandlas i klump och omnämnas som kompensation till SVT.

13. Det är relationen mellan SVT och Teracom, liksom den direkta (ekonomiska) relationen mellan staten

och Teracom som är föremål för detta formella undersökningsförfarande.

2.2.2. SVT:s sändningskyldigheter

14. SVT:s verksamhet regleras av ett antal förordningar. Först och främst ingår här anslagsvillkoren. I
punkt 8 i SVT:s anslagsvillkor anges att SVT:s sändningar riktade till Sverige skall erbjudas gratis,
under förutsättning att den obligatoriska TV-avgiften (se nedan) erlagts. Dessutom regleras driften av
SVT av radio- och TV-lagen. I denna stipuleras att programföretag i Sverige behöver ett sändningstill-
stånd för att sända TV-program via marknätet (1).

15. Sändningstillståndet består av två delar – en del som täcker allmänna aspekter av SVT:s verksamheter
(nedan:
tillståndet) och en andra del som specifikt omfattar digitala sändningar (nedan: digital-
tillståndet). Tillståndet gäller från den 1 januari 2002 t.o.m. den 31 december 2005, och kan förlängs
i ytterligare fyra år.

16. Enligt 1 § i tillståndet måste SVT:s sändningar kunna tas emot av 99,8 % av befolkningen. Enligt 4 § i
tillståndet måste SVT sända genom det analoga nätet. 1 § i kombination med 4 § innebär att SVT
måsta täcka 99,8 % av befolkningen med analoga sändningar. Även om 1 § inte utesluter användning
av satellitsändning krävs det ett särskilt tillstånd från regeringen för detta. Dessutom åläggs SVT
genom 5 § i tillståndet uttryckligen att använda det analoga marknätet som drivs av Teracom.

17. Vad gäller digitala sändningar anger 4 § i tillståndet att SVT får sända digitalt. Digitaltillståndet inne-
håller mer ingående bestämmelser i detta avseende. Enligt digitaltillståndet skall SVT sända via det digi-
tala marknätet där detta nät finns utbyggt (2). SVT får sända digitalt via satellit, men måste inte göra
det. Viktigt i sammanhanget är dock att dylika sändningar inte frigör SVT från skyldigheten att sända
via Teracoms digitala marknät. Fram till dess att övergången från analoga till digitala sändningar är
fullbordad måste SVT alltså sända via båda marknäten, varför dubbla sändningskostnader uppstår.

2.2.3. Finansiering av SVT:s sändningskostnader

18. Alla hushåll i Sverige som äger en tv-apparat måste betala en TV-avgift som bestäms av riksdagen.
Hushållen betalar avgiften till Rikab (3). Rikab samlar in avgifterna på ett särskilt konto, rundradio-
kontot (RRK).

(1) Lag 1996:844, kap. 2 § 1.
(2) 1 § och 3 § i “Villkor för sändningsrätten” i digitaltillståndet.
(3) Lag 1989:41, Lag om TV-avgift.

25.9.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 238/9

19. SVT får medel från rundradiokontot för att täcka de allmänna driftskostnaderna. Enligt information
från myndigheterna uppgick den extra finansieringen för digital sändning till 260 miljoner kronor för
SVT (och 20 miljoner kronor för UR under perioden 1997–2001). År 2002 beslöt regeringen att
separera sändningskostnaderna från övriga driftskostnader. För detta ändamål inrättades ett separat
distributionskonto (1). Efter distributionskontots tillkomst har medel varje år överförts från RKK till
distributionskontot. En infasningsperiod finns för distributionskontot och under denna period kommer
det belopp som överförs från rundradiokontot till distributionskontot årligen att öka gradvis till dess
att beloppet motsvarar SVT:s och UR:s kostnader
för analog distribution. Enligt proposition
2000/01:94, uppskattas dessa SVT:s kostnader för analog distribution till 460 miljoner kronor (2).

20. I budgetpropositionen för 2003 upptas SVT:s budgeterade medel samt de olika kontona från 2003

och framåt (3). De mest relevanta siffrorna presenteras i nästa tabell (Tabell I).

Tabell I

Finansiering av sändningskostnader (i miljoner kronor) (1)

År

Medel från distri-
butionskontot till
SVT

Medel från RRK
till distribu-
tionskontot

Underskott på
distributionskontot

Ränta (5 %) (2)

Underskott på
distributionskontot
(ackumulerat)

2002

485,00

160,00

2003

523,20

163,20

2004

556,46

266,46

2005

591,79

421,79

325

360

290

170

8

26

43

57

333

719

1 052

1 279

(1) Prop. 2003/04:1, Utgiftsområde 17, s. 100.
(2) Räntesiffrorna är hämtade från budgetpropositionen. Vi har dock uppgifter som pekar på att dessa siffror inte är helt korrekta.

21. I budgetpropositionen fastställer regeringen den ekonomiska planeringen för införandet av det digitala
marknätet. De medel som överförts från rundradiokontot till distributionskontot under de första åren
efter dess tillblivelse kommer att vara lägre än de betalningar som kommer att göras från distribu-
tionskontot till SVT. Följaktligen kommer det initialt att finnas ett underskott på distributionskontot.
Underskottet på distributionskontot kommer att täckas av lån från Riksgäldskontoret. År 2005 uppgår
det ackumulerade underskottet (som täcks av lån från Riksgäldskontoret) till ungefär 1,279 miljoner
kronor (se tabell, kolumn 6). Sedan det analoga marknätet lagts ned kommer underskottet på distribu-
tionskontot att minskas stegvis: bidragen från RKK till distributionskontot kommer fortsatt att vara
lika stora som kostnaderna för sändningarna via det analoga marknätet fram till dess att underskottet
har täckts och eftersom sändningar i det digitala marknätet är billigare än sändningar i det analoga
marknätet kommer underskottet stegvis att minskas till noll.

22. Den 26 maj 2004 antog riksdagen en proposition som överensstämmer med denna linje (4). Den årliga
överföringen från rundradiokontot till distributionskontot för 2006 skall uppgå till 480 miljoner
kronor. Detta belopp skall utökas med 2 % per år fram till 2013 när underskottet på distribu-
tionskontot till fullo förväntas vara återbetalat. Det analoga marknätet kommer att läggas ned stegvis
från 2006 och från och med 2008 kommer det analoga marknätet att vara helt nedlagt. Från och med
januari 2008 kommer inga ytterligare betalningar att göras av SVT till Teracom för sändningstjänster
via det analoga marknätet.

(1) Se Prop. 2000/01:94, punkt 13.2. Propositionen antogs av riksdagen den 12 juni 2001.
(2) Prop. 2000/01:94, punkt 13.3. Den 16 maj 2004 var växelkursen € 1 = SEK 9.15.
(3) Prop. 2003/04:1 vari de aktuellaste siffrorna lämnas.
(4) Prop. 2003/04:118. Några skillnader föreligger dock jämfört med tidigare propositioner.

C 238/10

EN

Official Journal of the European Union

25.9.2004

23. De sammanlagda och exakta siffrorna för perioden 2006–2013 är ännu inte kända. Om man dock
antar att återbetalningen av den totala skulden på 1,279 miljoner kronor (se tabell I) kommer att göras
med lika stora delbetalningar, krävs det årliga delbetalningar på 159,88 miljoner kronor för att återbe-
tala underskottet (1). Förutom denna delbetalning måste SVT till Riksgäldskontoret betala ränta på den
återstående skulden på distributionskontot (2). En beräkning som bygger på dessa antaganden leder till
följande resultat (se tabell II).

Tabell II

Betalningar gjorda efter 2004 (i miljoner kronor)

År

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Medel från RRK
till distribu-
tionskontot (1)

Återbetalningar (2)

Ränta (5 %) på
underskott (3)

Årlig överföring
till SVT
(5) (= 1 – (2 +3))

Underskott i distri-
butionskontot
(ackumulerat)

480

159,88

63,95

256,17

1 119,12

489,6

159,88

55,96

273,77

959,24

499,4

159,88

47,96

291,55

799,36

509,4

159,88

39,97

309,53

639,48

519,6

159,88

31,97

328,12

479,6

530

159,88

23,98

346,10

319,72

540,6

159,88

15,99

364,69

159,84

551,4

159,88

7,99

383,49

0

24. Som ovan angetts är underskottet år 2006 på det konto som täckts av lån från Riksgäldskontoret lika
med 1,279 miljoner kronor. År 2006 uppgår den 5-procentiga räntan som skall betalas för 1,279
miljoner kronor till 63,95 miljoner kronor (se kolumn 3). Om man antar att delbetalningarna blir lika
stora över perioden 2006-2013 kvarstår 159,88 miljoner på distributionskontot så att den första
delbetalningen kan utbetalas. Räntan och återbetalningen uppgår sålunda tillsammans till 223,83 milj-
oner kronor. SVT kommer att få 480 miljoner kronor minus 223,83 miljoner kronor från distribu-
tionskontot, dvs. 256,17 miljoner kronor (kolumn 5).

2.3. Påståendena från de klagande

25. Klagomålen från NSAB och VIASAT gäller finansieringen av uppbyggnaden av det digitala marknätet i
Sverige, vilket inkluderar både uppbygganden av nätet, subventionen av de avkodare som behövs för
att ta emot digitala sändningar samt andra element. De klagande påstår att finansieringen av uppbygg-
naden av det digitala marknätet i Sverige har inslag av statligt stöd som strider mot artikel 87.1 i EG-
fördraget och/eller en åtgärd av staten som strider mot artikel 86.1 i EG-fördraget. Vidare påstår de
klagande att åtgärderna inte kan godtas med anledning av public service-skyldigheter i överensstäm-
melse med artikel 86.2 i EG-fördraget eller några andra grunder.

(1) 1,279 miljoner kronor delat på 8 år är lika med 159,88 miljoner kronor.
(2) Räntan är satt av myndigheterna till 5 % per år.

25.9.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 238/11

26. De klagande påstår specifikt att följande aspekter har inslag av statligt stöd till deltagarna i det digitala

marknätet i Sverige:

— Användning av offentliga medel för uppbyggnaden av det digitala marknätet i Sverige

— Användningen av Teracoms resurser, som huvudsakligen härrör från SVT:s betalningar för analoga

sändningar för att bygga upp det digitala marknätet i Sverige

— Den kreditgaranti som staten utfärdat till Teracom till ett belopp av 2 000 miljoner kronor.

27. Dessutom påstår de klagande att den struktur som valts för att finansiera uppbyggnaden av det digitala
marknätet förhindrar insyn, vilket strider mot kommissionens direktiv 80/723 av den 25 juni 1980 (1),
ändrad genom kommissionens direktiv 2000/52/EG (2) (nedan: insynsdirektivet).

28. Slutligen har regeringen informerat kommissionens tjänsteenheter om ett beslut av riksdagen om att
godkänna ett kapitaltillskott på 500 miljoner kronor från staten till Teracom. För detta ändamål har
regeringen gett kommissionens tjänsteenheter en kopia av regeringens proposition till riksdagen
gällande kapitaltillskottet till Teracom (3). Propositionen godkändes av riksdagen den 28 maj 2003 (4).
Myndigheterna anser att tillskottet ligger i linje med principen om hur privata investerares skulle ha
agerat. Kapitaltillskottet kommer också att ingå som en del av kommissionens undersökning.

3. BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN/STÖDET

3.1. Statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget

29. I enlighet med EG-fördraget och rättspraxis förekommer statligt stöd i den mening som avses i artikel

87.1 då

— det föreligger ett ingripande från staten eller genom statliga medel,

— det ger en fördel till mottagaren,

— det snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen,

— ingripandet kan påverka handeln mellan medlemsstaterna.

3.1.1. Beviljat av staten eller genom statliga medel

30. Riksgäldskontorets direkta betalningarna till SVT för att täcka underskottet i distributionskontot utgör

också helt klart statliga medel.

31. De finansiella resurser som används av SVT för utbetalningarna till Teracom är även de att betrakta
som statliga medel. Dessutom är de fördelar som härrör därifrån beviljade av staten. Detta kan man
sluta sig till på grundval av en rad omständigheter:

— SVT är ett offentlig programföretag som har anförtrotts ett uppdrag i allmänhetens tjänst

— Staten kontrollerar SVT, dvs. har ett avgörande inflytande över SVT genom en rad reglerande

bestämmelser (lagstiftning och tillstånd) (5)

— SVT ägs av en offentlig stiftelse, och några av dess ledamöter utses av regeringen

— SVT kompenseras uttryckligen för användningen av detta digitala marknät via statliga medel (finan-

sierat genom distributionskontot).

32. För det andra måste man titta på relationerna mellan SVT och Teracom. Om dessa relationer inte
bygger på normala marknadsmässiga villkor kan Teracom få indirekt hjälp av staten genom de betal-
ningar som görs av SVT till Teracom.

(1) EGT 1980/L195/35.
(2) EGT 2000/L193/75.
(3) Prop. 2002/03:64.
(4) Kulturdepartementet, protokoll nr 2002/03:113, Rskr: 2002/03:195
(5) Jfr argument och villkor som anges av EG-domstolen i mål C-482/99 Frankrike mot kommissionen (“Stardust

Marine”).

C 238/12

EN

Official Journal of the European Union

25.9.2004

3.1.2. Ekonomisk fördel

(a) Utbetalningar från SVT till Teracom

33. Med hänsyn till de uppgifter som lämnats av staten vad gäller den genomsnittliga kostnaden för att
använda kanalerna och SVT:s faktiska användning, skulle SVT förväntats ha betalat 160 miljoner
kronor till Teracom för digital sändning under de senaste fyra åren. Kostnaderna för analog sändning
uppskattas till 460 miljoner kronor per år. Enligt en rapport från Digital-TV-kommittén (som tillsatts
av regeringen) uppgår de genomsnittliga kostnaderna till 160 miljoner kronor per frekvenskanal per
år (1).

34. På grundval av siffror som lämnats av myndigheterna och informationen från budgetpropositionen
och andra propositioner förefaller det dock som om SVT kommer att betala mer än vad som framgår
av de ovannämnda siffrorna:

Tabell III

Total översikt över transaktionerna mellan SVT och Teracom

Medel från SVT
till Teracom
(1)

Sändningskost-
nader för det
analoga
marknätet
(2)

Sändningskost-
nader för det
digitala
marknätet
(3)

Totala sänd-
ningskostnader
4 = (2 + 3)

Kompensation
(1–4)

Ackumulerad
kompensation

År

2002

2003

485

523

2004

556,46

2005

591,79

2006

256,19

2007

273,79

2008

291,58

2009

309,57

2010

327,77

2011

346,16

2012

364,75

2013

383,55

480

480

480

480

240

120

160

160

160

160

160

160

160

160

160

160

160

160

640

640

640

640

400

280

160

160

160

160

160

160

– 155,00

– 155,00

–117,00

– 272,00

– 83,54

– 355,54

– 48,21

– 403,75

– 143,81

– 547,56

– 6,21

– 553,77

131,58

– 422,19

149,57

– 272,61

167,77

– 104,85

186,16

81,31

204,75

286,06

223,55

509,61

35. SVT:s sändningskostnader för det digitala marknätet år 2008 (det digitala marknätet läggs ned år
2008) blir 160 miljoner kronor. Därtill kommer att SVT betalar ytterligare 131 miljoner till Teracom.
Följaktligen betalar SVT 131 miljoner kronor mer till Teracom än vad som förefaller vara nödvändigt.
Totalt betalar SVT under perioden 2002–2013 ungefär ytterligare 509,61 miljoner kronor till
Teracom.

(1) SOU 2001:90.

25.9.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 238/13

3.1.3. Slutsats

36. På grundval av fakta och siffror som lämnats av regeringen förefaller det slutligen som om Teracom
mottar mer från SVT än vad SVT förväntas betala till Teracom. Även om stödet enligt dessa be-
räkningar blir synligt först år 2008 finns det anledning att tro att det kan bli annorlunda:

— Att döma av dessa siffror kompenseras SVT inte helt för sina public service- skyldigheter för åren
2002-2007. Det är dock tämligen osannolikt att SVT är underkompenserat för sina public service-
skyldigheter. Kommissionen hyser tvivel om huruvida ytterligare kompensation beviljats och nivån
på denna kompensation.

— Det hävdas i propositionerna att SVT mottar extra betalningar i den inledande fasen av utbygg-
naden av det digitala marknätet (1). Det är för närvarade okänt hur stora dessa kompensationer och
särskilt kostnaderna var.

— SVT:s sändningskostnader för digital sändning uppskattas till 160 miljoner kronor. SVT har likväl
inte alltid använt samma antal kanaler. I den inledande fasen använde SVT bara två kanaler av fyra.
Frågan är sålunda huruvida sändningskostnaderna för digital television faktiskt låg på 160 miljoner
kronor från och med 2002? Det är sannolikt att dessa kostnader var lägre i början av utbygg-
naden.

— De exakta siffrorna för det analoga marknätet för 2006 och 2007 kan ej lämnas. Det analoga
marknätet kommer att läggas ned stegvis från och med 2006, men hur detta påverkar de totala
sändningskostnaderna är oklart. Om de relevanta myndigheterna beslutar att först lägga ned det
analoga marknätet i områden med mycket låg befolkning (och därför relativt många sändare) kan
SVT:s extra utbetalningar till Teracom t.o.m. bli högre. Det antas att nedtrappningen av det
analoga marknätet kommer att ske gradvis under två år (50 % per år). Det är dock sannolikt att
avstängningen äger rum i snabbare takt och att kostnaderna under det sista året kommer att bli
mycket lägre.

37. Kommissionen begärde att myndigheterna skulle lämna information om de avgifter som SVT skall
betala till Teracom (2). Myndigheterna besvarade inledningsvis inte denna förfrågan med hänvisning till
att informationen var konfidentiell. Sedan kommissionen återupprepat sin fråga i skrivelsen av den 10
juli 2003 svarade myndigheterna att Teracom tillämpar samma prissättningsmodell för alla program-
företag som använder det digitala marknätet. Den har fastställt de olika komponenterna i prissättnings-
modellen, men alla komponenter har inte specificerats. Därtill kommer att de siffror som varit tillgän-
gliga för kommissionen endast återspeglar situationen för 2000–2002.

38. Dessutom överensstämmer dessa siffror heller inte helt och hållet med de siffror som har publicerats.
Exempelvis betalade SVT enligt den information som lämnades i denna skrivelse […] kronor för sänd-
ningar över det digitala marknätet år 2002. SVT mottog dock år 2002 485 miljoner kronor för sänd-
ningar via det analoga och det digitala marknätet. Om kostnaderna för det analoga marknätet är 460
miljoner (som anges av myndigheterna och Digital-TV-kommittén) är kompensationen för år 2002
[…] kronor för hög. Kommissionen behöver sålunda ytterligare och mer precis information om de
exakta avgifter som betalats och som kommer att betalas under perioden 1999–2008.

3.1.4. Övriga fördelar

39. Det förefaller som om regeringen beviljade Teracom direkta fördelar. Staten har både fått ett godkän-
nande för en statlig garanti för Teracom och även beviljat Teracom kapital. Dessa fördelar kommer
därför att diskuteras.

(b) Kreditgarantin

40. Riksdagen godkände regeringens proposition om att ge Teracom en kreditgaranti på 2 000 miljoner
kronor fram till den 31 oktober 2002. Beslutet gör det möjligt för regeringen att bevilja kreditgar-
antin (3). Enligt propositionen skall Teracom dessutom vara tvunget att betala en riskrelaterad avgift,
som inkluderar regeringens administrativa kostnader, som ersättning för kreditgarantin. I enlighet med
den information som lämnats av regeringen har kreditgarantin inte utnyttjats av Teracom.

(1) Enligt information från de svenska myndigheterna uppgick den extra finansieringen till 260 miljoner kronor för SVT

och 20 miljoner kronor för UR under perioden 1997–2001.

(2) Jfr skrivelse från den 26 juli 2002.
(3) Prop. 2001/02:76, s. 3.

C 238/14

EN

Official Journal of the European Union

25.9.2004

41. Regeringen har uttryckligen begärt riksdagens godkännande att bevilja Teracom en garanti. Riksdagen
godkände propositionen efter en längre debatt. Även om den utvidgade kreditgarantin inte har utfär-
dats, är det inte uteslutet att det förekommer ett inslag av statligt stöd i garantin. Teracom kunde när
som helst ha utnyttjat garantin. Vid tidpunkten för godkännandet är pengarna potentiellt tillgängliga
för Teracom om det behöver garantin. Därmed kan denna garanti medföra en fördel.

42. Kommissionen har klargjort tillämpningen av artikel 87.1 i EG-fördraget om en medlemsstats garantier
i ett meddelande från kommissionen (1). Det är bara när alla följande villkor uppfylls som en garanti
inte betraktas som statligt stöd:

42.1. Låntagaren befinner sig inte i finansiella svårigheter: En av orsakerna till att regeringen begärde
ett godkännande var att Teracom hade en klar brist på kapital. Enligt en revision utförd av en
expert, behövde Teracom grovt räknat 825 miljoner kronor. Teracom kunde inte skaffa fram
kapitalet från marknaden, även om det var för en kort period, på grund av att dess kapital-
täckningsgrad var för låg (2). Detta villkor förefaller därför inte vara uppfyllt.

42.2. Låntagaren skulle i princip kunna få ett lån till marknadsvillkor på finansmarknaderna utan
något statligt ingripande: Med hänvisning till den första punkten ovan är det ovisst om Teracom
kunde ha fått ett lån på marknaden.

42.3. Garantin är knuten till en bestämd finansiell transaktion, avser ett fastställt högsta belopp, täcker
inte mer än 80 % av det utestående lånet eller den finansiella förpliktelsen och har en begränsad
varaktighet: Garantin är begränsad vad gäller belopp och varaktighet och är enligt kommissio-
nens kännedom inte knuten till en bestämd transaktion.

42.4. Låntagaren betalar marknadspris för garantin: Teracom betalade i själva verket en avgift, som
var avsedd att spegla den risk som staten åtog sig. Det är inte känt om denna avgift var till-
räcklig, med tanke på Teracoms finansiella ställning.

43. Det förefaller därför inte som om dessa villkor har uppfyllts. Kommissionen hyser särskilt tvivel om
huruvida den riskrelaterade avgiften är tillräcklig. Det kan därför inte uteslutas att garantin utgör ett
stöd till Teracom, under förutsättning att det förekommer en snedvridning av konkurrensen och att
handeln påverkas (se punkt 55 och därpå följande punkter i detta beslut). Kommissionen behöver
därför mer uppgifter för att göra en bedömning.

44. Slutligen har regeringen informerat kommissionen (men inte formellt anmält till kommissionen) om

ett kapitaltillskott till Teracom (3).

(c) Kapitaltillskott till Teracom

45. Riksdagen har godkänt kapitaltillskotten från staten till Teracom till ett belopp på 500 miljoner
kronor (4). Kommissionen måste bedöma huruvida detta kapitaltillskott överensstämmer med principen
om privata investeringar, dvs. att det skulle vara godtagbart för en privat investerare som agerar enligt
normala marknadsekonomiska villkor.

46. I enlighet med de finansiella prognoser som regeringen lade fram i propositionen är anledningen till
det godkända kapitaltillskottet att Teracom befinner sig en i tillfälligt svår position beroende på höga
investeringsutgifter och driftskostnader. I det långa loppet är Teracom dock ett bärkraftigt företag med
en stark marknadsställning och en hållbar affärsmodell. Det kommer att kunna betala utdelning på
kapitaltillskotten. Av en sammanlagd planerad investering i det digitala marknätet i Sverige på 1 500
miljoner kronor, har 1 300 miljoner kronor redan genomförts (5). Vidare har också i stor utsträckning
investeringen i digital radio och andra planerade nät utförts. Därtill kommer att företaget har gått
igenom en omstrukturingsprocess som regeringen tror kommer att resultera i en minskning av drifts-
kostnaderna för Teracom på 150 miljoner kronor per år (6).

(1) Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av

garantier, EGT C 71, 11.3.2000.

(2) Prop. 2001/02:76, s. 5. KPMG gjorde en utvärdering av Teracom som det hänvisas till i propositionen.
(3) Skrivelse av den 24 mars 2003. Riksdagen godkände propositionen den 28 maj 2003, Snabbprotokoll 2002/03:113.
(4) Se prop. 2002/03:64.
(5) Se prop. 2002/03:64, s. 5.
(6) Prop. 2002/03:64, s. 6

25.9.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 238/15

47. Enligt myndigheterna kommer både företagets rörelsevinst och kapitaltäckningsgrad att förbättras
under de kommande åren. Enligt regeringens proposition uppgick likviditeten för 2002 bara till 20 %.
De utländska långivarna begär dock en kapitaltäckningsgrad på 25 % (för Teracom som koncern till
och med en grad på 30 %). Genom kapitaltillskottet var kapitaltäckningen avsedd att nå en grad på
30 % 2003. Regeringen tror att Teracom kommer att vara i stånd att betala utdelning på kapitaltills-
kottet med början år 2006. Separat betraktat förefaller kapitaltillskottet enligt regeringen överens-
stämma med hur en privat marknadsinvesterare skulle ha agerat. Den hänvisar till den rättspraxis som
EG-domstolen utvecklat som anger att marknadsinvesterarens beteende skall mätas på grundval av
långsiktiga perspektiv.

48. Kommissionen betvivlar dock att det inte skulle finnas några inslag av statligt stöd i kapitaltillskottet.

49. I allmänhet är det i detta ärende vanskligt att särskilja mellan statens roll som myndighet och dess roll
som ägare av Teracom. Kapitaltäckningsgraden låg vid tiden för kapitaltillskottet under de privata in-
vesterarnas krav. Enligt den information som lämnats krävde Teracoms långivare en kapitaltäcknings-
grad på minst 25 %. Det faktum att kapitaltäckningsraden före kapitaltillsottet låg under långivarnas
krav ger en antydan om att denna transaktion inte skedde på marknadsvillkor. Det är mycket osanno-
likt att utländska långivare skullke ha tillskjutit kapital i detta skede med dessa kapitaltäckningsgrader.
Därtill kommer att det är mycket osannolikt att privata investerare skulle ha investerat i ett företag
som haft avsevärda förluster i minst tre år i rad (1). Teracoms finansiella situation var usel och
krisartad.

3.1.5. Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

50. Teracom och dess dotterbolag är verksamma på olika områden inom vad som i allmänna ordalag kan

beskrivas som distribution och sändning av TV-tjänster.

51. Först och främst är Teracoms funktion som operatör av det digitala marknätet att tillhandahålla en
länk mellan programföretagen och tittare. Teracom är därför verksam på marknadens föregående led
för tillhandahållande av distributionstjänster till programföretagen. På marknaden i det efterföljande
ledet är det verksamt med att tillhandahålla TV-tjänster till enskilda tittare och/eller mellanhänder, t.ex.
hyresvärdar eller ägare av hyreshus.

52. På marknaden i det efterföljande ledet förefaller det som om kabel, DTH (dvs. Direktsändningar via
satellit) och t.o.m. det digitala marknätet är utbytbara, trots att en del tekniska och kommersiella skill-
nader existerar mellan de olika distributionsmetoderna. Med införandet av digitala tjänster, skulle
erbjudande via DTH, det digitala marknätet och kabel kunna förändra och därigenom öka incitamentet
för konsumenterna att byta över. Den ovan nämnda utvecklingen av digitala tjänster kommer att göra
de olika distributionssystemen än mer utbytbara. Slutligen kommer konsumenterna att bedöma erbju-
danden från en operatör som använder kabel, det digitala marknätet eller satellit deras efter förmågan
att leverera ett attraktivt och brett utbud av tjänster till ett attraktivt pris. De kommer sannolikt inte att
föredra någon speciell teknik för leveransen av de nya digitala tjänsterna, vare sig det nu sker via DTH,
det digitala marknätet, bredbandskabel eller via kabel/satellit i kombination med returlinjer för interak-
tiva tjänster.

53. På marknadens föegående led förvärvar distributörerna rättigheterna att distribuera innehåll. Även om
programföretagen önskar få så vittomfattande distribution som möjligt (och därför skulle kunna se
distributionssystemen som komplementernade snarare än alternativa) har de uppgett att de betraktar
kabel och DTH som konkurrerande distributionskanaler. Mot bakgrund av det digitala marknätets
tekniska och kommersiella särdrag kan det antas att det digitala marknätet även är att betrakta som en
konkurrerande infrastruktur. Den slutsats som därför kan dras är att det från programföretagens
synpunkt existerar en viss grad av utbytbarhet mellan kabel, det digitala marknätet och DTH.

(1) Se till exempel, målen 234/84, Belgien mot kommissionen [1986] Rec. 2263, punkterna 14-17, C-328/99, Italien
och SIM2 mot kommissionen, [2003] REG, s. I-4035, punkt 48. Teracoms förluster uppgick till 283 miljoner kronor
under 2001 och 232 miljoner under 2002. För 2003 beräknades förlusterna uppgå till 100 miljoner kronor.

C 238/16

EN

Official Journal of the European Union

25.9.2004

54. Regeringen har trots detta i strid med kommissionens meddelande om övergången valt att med statliga
medel finansiera den specifika tekniken för ett digitalt marknät, snarare än DVB-S, DVB-C eller ens
DVB-H (1). Kabelnät- och satellitoperatörer kan leverera samma eller snarlika tjänster till programför-
etag och konsumenter, men får inte några medel. Följaktligen föreligger här en snedvridning av
konkurrensen.

55. För det andra är det inte osannolikt attt pengarna från SVT (delvis) har kanaliserats genom Teracom
till dess dotterföretag Boxer och Senda (dessa företag har sedermera slagits ihop). Boxer är verksamt på
marknaden för villkorad tillgång (CA), elektroniska programguider (EPG) och försäljning av avkodare.
Marknaden för administrativa och tekniska tjänster för betal-TV och digital TV är under framväxande,
men framträdande (2). Om så är fallet (pengar flödar från SVT till Teracom till Boxer) är det inte osan-
nolikt att konkurrensen även här har snedvridits.

3.1.6. Påverkan på handeln

56. Domstolen har medgett att när statligt stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra
konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen måste handeln mellan medlemsstaterna anses
vara påverkad av stödet. Dessutom är de berörda företagen internationellt verksamma satellitoperatörer
i Sverige (Viasat, NSAB och Canal Digital). Därtill kommer att UPC, en amerikansk kabeloperatör som
etablerat sitt huvudkontor i Nederländerna också är verksam i Sverige som kabeloperatör. Den andra
verksamma kabeloperatören (ComHem) ägs av EQT Northern Europe, en riskkapitalinvesterare som
verkar i Skandinavien.

57. Man kan därför anta att det föreligger både en snedvridning av konkurrensen och en påverkan på

handeln.

3.2. Förenlighet

58. I det fall åtgärden utgör stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget är det tveksamt om
det statliga stöd som beviljats Teracom genom dessa medel är förenligt med den gemensamma
marknaden.

59. Stödåtgärderna förefaller inte uppfylla villkoren för några av undantagen i artiklarna 87.2, 87.3 eller
86.2. Beträffande förenligheten med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c kan det inte
fastställas huruvida villkoren för att tillämpa denna artikel är uppfyllda.

60. Även om åtgärden ansågs underlätta utvecklingen av vissa ekonomiska verksamheter måste dock
kommissionen ta hänsyn till att myndigheterna har valt en icke-neutral teknisk intervention, dvs. de
har valt den specifika utvecklingen av ett markbaserat nät. Detta ligger inte i linje med meddelandet
om övergången. Myndigheten har hittills inte presenterat några övertygande argument för varför bara
det digitala marknätet är ett realistiskt alternativ för tillhandahållandet av en digital signal i Sverige.
Inte heller har några argument lagts fram för varför en täckning på över 90 % är nödvändig. Enligt
meddelandet om övergången skall kommissionen bedöma om åtgärden tillåter insyn och är berättigad
och proportionell.
I detta sammanhang skall kommissionen bedöma om stödet berättigas av en
offentlig politisk målsättning

61. Mer generellt är åtgärden driftsstöd eftersom den är avsedd att befria de mottagande företagen från alla
eller delar av de utgifter som de normalt skulle varit tvunga att betala i den dagliga skötseln av sina
vanliga verksamheter och därför i princip snedvrider konkurrensen (3).

62. Slutligen förefaller garantierna inte ligga i linje med kommissionens tillkännagivande om statligt stöd i
form av garantier. Kapitaltillskottet skulle kanske kunna betraktas som ett undsättnings- eller omstruk-
turingsstöd. Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i
svårigheter innehåller villkoren för sådant stöd. Under alla omständigheter är det svårt att tillämpa
dessa villkor eftersom stödet inte har anmälts och heller inte följts av någon omstrukturingsplan.

(1) Se kommissionens beslut 2001/98/EG, ärende IV/M.1439 Telia/Telenor av den 13 October 1999, punkt 261.
(2) Se till exempel kommissionens beslut BiB/Open IV/36.539 av den 15 september 1999, MSG Media Service, IV/
M.469. Marknaden täcker tillhandahållandet av en adapter för dekryptering (avkodare), teknik för villkorad tillgång
och abonnenthanteringssystem. Dessa tjänster tillhandahålls både på detajhandels- (utbud av smarta kort) och gros-
sistnivå (tillhandahållande av avkodare, hantering av system för villkorad tillgång och avräkningar).

(3) Se mål C-301/87 Frankrike mot kommissionen [1990] (Boussac Saint Frères) REG, s. I-307, mål C-86/89 Italien mot

kommissionen [1990] REG, s. I-3891 och mål C-156/98 Tyskland mot kommissionen [2000] REG, s. I-6857.

25.9.2004

EN

Official Journal of the European Union

C 238/17

63. Hittills har myndigheterna inte åberopat något av de undantag som anges i artiklarna 87.2, 87.3 eller
86.2 i EG-fördraget. Myndigheterna har på uttrycklig begäran från kommissionen svarat att Teracom
inte anförtros tjänster i allmänhetens intresse och måste drivas som ett kommersiellt företag. Det är
därför inte möjligt att anta att Teracom är ett företag som anförtros tjänster i allmänhetens intresse

3.2.1. Tillämpningen av insynsdirektivet

64. Det står klart att Teracom, Senda och Boxer är offentliga företag i den mening som avses i insynsdirek-
tivet, eftersom Teracom helt och hållet ägs av staten och Senda och Boxer är majoritetsägda av dotter-
bolag till Teracom, och särför måste måste införa särredovisning av kostnaderna i enlighet med direk-
tivet.

65. Regeringen hänvisar till att kulturdepartementet sedan 1999 begärt att ett så kallat ägardirektiv skall
genomföras för Teracoms verksamheter. I ägardirektivet åberopas en uppdelning av Teracoms verk-
samheter i fyra olika kategorier, av vilka en är kärnvärksamheten. Denna kärnvärksamhet skall inne-
fatta sändning till allmänheten av radio- och TV-program som utan kostnad skall finns tillgängliga i
större delen av landet. Kärnvärksamheten omfattar både det analoga och det digitala marknätet. Defini-
tionen av en kärnvärksamhet är följaktligen inte lämplig för att undvika korssubventioner mellan det
analoga marknätets och det digitala marknätets verksamheter eller för att uppnå särredovisning av
kostnaderna.

66. I ägardirektivet begärs även specifikt att Teracom skall tillämpa insynsdirektivet i sina verksamheter
och dessutom belysa förhållandet mellan de verksamheter som är konkurrensutsatta och de som inte
är konkurrensutsatta. I Teracoms verksamhetsberättelse anges att företaget infört särredovisning av
kostnaderna (1). Särredovisningen visar tydligt vilken del av företagets vinster (eller förluster) som är
kopplad till företagets konkurrensutsatta respektive icke-konkurrensutsatta verksamheter. Särredovsi-
ningen visar även hur mycket av företagets tillgångar som är kopplad till konkurrensutsatta respektive
icke-konkurrensutsatta verksamheter.

67. I särredovisningen förklaras dock inte metoderna varigenom vinsterna, förlusterna, tillgångarna och
skulderna fördelas på de olika verksamheterna. Följaktligen möjliggör den inte för kommissionen att
kontrollera huruvida t.ex. medel som härrör från det analoga marknätets verksamhet har använts för
att etablera det digitala marknätet såsom de klagande påstod.

68. Vad gäller finansieringen av Boxer finansierades startkostnaderna ursprungligen enbart av Teracom.
Boxer ägs nu gemensamt av Teracom (70 %) och Skandia (30 %). Regeringen hävdar att Boxers verk-
samheter helt utförs på kommersiell basis. De klagande påstår att Teracom subventionerar de avkodare
som Boxer marknadsför, och att detta inte sker enligt normala marknadsvillkor.

69. I Teracoms verksamhetsberättelse för 2001 anges att Boxer subventionerar avkodare i enlighet med en
metod liknande den som används av mobiltelefonoperatörer (2). Denna metod innebär att hårdvaran är
subventionerad och att subventionen senare dras av genom genom en abbonemangsavgift. Den för
kommissionen tillgängliga informationen antyder dock att de subventioner som lämnas av Boxer varit
för höga och har eventuellt inte tilldelats på marknadsvillkor (3). Den för kommissionen tillgängliga
informationen antyder vidare att Teracoms dåliga ekonomiska resultat delvis beor på Boxers subventio-
nering av avkodarna och att detta är en anledning till det godkända kapitaltillskottet om 500 miljoner
kronor till Teracom (4).

70. När det gäller finansieringen av Senda finansierades företagets startkostnader genom aktieinnehavarnas
bidrag från Teracom och SVT. Regeringen har angett att kostnaderna för den dagliga driften av Senda
var kopplade till det digitala marknätet, särskilt CA- och EPG-verksamheterna, som finansieras genom
avgifter som tas ut av abonnenterna. Detta påstående innebär att inga medel har överförts, efter startbi-
dragen,
från SVT eller Teracom till Senda, och att Sendas verksamheter utförs på normala
marknadsvillkor.

(1) Teracoms verksamhetsberättelse för 2001, s. 52.
(2) Se punkt 20.
(3) Boxers verksamhetsberättelse för 2001, s. 1 och 2.
(4) Prop. 2002/03:64 s. 5.

C 238/18

EN

Official Journal of the European Union

25.9.2004

71. Som en sista punkt har kommissionen väckt talan mot Sverige för att landet inte har genomfört

insynsdirektivet. Målet är för närvarande under behandling av EG-domstolen (1).

4. SLUTSATS

72. Mot bakgrund av ovan anförda överväganden begär kommissionen, i enlighet med förfarandet i artikel
88.2 i EG-fördraget, att Sverige inom en månad från mottagandet av denna skrivelse skall inkomma
med synpunkter och lämna all information som kan hjälpa till vid bedömningen av åtgärderna.

Europeiska kommissionen begär att Era myndigheter omedelbart skall vidarebefordra en kopia av denna
skrivelse till de potentiella mottagarna av stödet.

Kommissionen önskar påminna Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har suspensiv verkan, och vill
rikta Er uppmärksamhet på artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, enligt vilken allt olagligt stöd
måster återkrävas från mottagaren.

Kommissionen kommer att informera berörda parter genom ett offentliggörande av denna skrivelse samt
en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Den kommer även att informera
berörda parter i Eftaländerna som som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett
tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervaknings-
myndighet genom att sända en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer
att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.’

(1) Mål C-141/03, kommissionen mot Sverige.