State aid — Denmark — Aid C 2/03 (ex NN 22/02) — State financing of Danish public broadcaster TV2 by means of licence fee and other measures — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (Text with EEA relevance)
Date: 2003-03-14
Institutions: European Commission
Subjects: Denmark, State aid, broadcasting, exchange of information, public financing, public service, quasi-fiscal charge, restriction on competition, television

C 59/2

EN

Official Journal of the European Union

14.3.2003

STATE AID — DENMARK

Aid C 2/03 (ex NN 22/02) — State financing of Danish public broadcaster TV2 by means of licence
fee and other measures

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(2003/C 59/02)

(Text with EEA relevance)

By means of the letter dated 21 January 2003 reproduced in the authentic language on the pages following
this summary, the Commission notified Denmark of its decision to initiate the procedure laid down in
Article 88(2) of the EC Treaty concerning the abovementioned measures.

Interested parties may submit their comments on the measures in respect of which the Commission is
initiating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following
letter, to:

European Commission
Directorate-General for Competition
Directorate State Aid II
B-1049 Brussels
Fax No (32-2) 296 95 80

These comments will be communicated to Denmark. Confidential
the
interested party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

the identity of

treatment of

TEXT OF SUMMARY

On 5 April 2000 the European Commission received a
complaint alleging that the financing scheme in the period
1995-2002 in favour of the Danish public broadcaster TV2
has to be regarded as incompatible state aid.

The Danish Radio and Television Broadcasting Act regulates
the Danish broadcasting sector. On the basis of this Act TV2
is obliged to provide as a public service the entire Danish
population with a wide selection of programmes and services.

compensates TV2 for

The Danish State
the obligations
associated with the public service programme platform. TV2
enjoys several financial advantages conferred by the State that
commercial television stations do not receive:
(a) Licence-fee
(b) transfer of resources from TV2 Fund and the
resources;
Radio Fund;
interest and
(e) State guarantee for
instalment-free establishment
operating loans; (f) free transmission frequency with national
coverage, and (g) must-carry status.

(c) corporation tax exemption;

loans;

(d)

At the present stage of the procedure the Commission has
come to the conclusion that, without taking into account the
public service obligations imposed upon TV2, the measures
provide economic and financial advantages
to TV2 that
relieves TV2 from charges normally borne from its budget.
The measures favour TV2 compared to its competitors not
receiving the same funds, thereby distorting competition. All
the measures, except the must-carry status, are granted through
State resources. Furthermore, the measures effect trade between
Member States, as they put TV2 in a more favourable condition

compared to other undertakings, which are competing in intra-
Community trade.

According to recent jurisprudence of the Court of Justice (case
C-53/2000 Ferring), the aid qualification of funding for the
compensation of public service obligations depends on the
question whether or not the funding goes beyond the net
extra cost of the public service obligation. Therefore,
in line
with the principles of the Commission Communication on the
application of state aid rules to public service broadcasting (OJ
C 320, 15.11.2001), the Commission has assessed whether or
not the State compensation has exceeded the net costs of the
public service obligations of TV2. The Commission has
concluded that TV2's rather qualitative and broadly defined
the public
public service definition is legitimate and that
service obligation has been properly entrusted to TV2 by
means of a legislative act. However, at
the
procedure the Commission has come to the conclusion that
the Danish authorities overcompensated the net public service
risking to cross-subsidise TV2's
costs of TV2,
commercial activities and to distort competition.

this stage of

thereby

the

like

some commercial activities,

Indeed,
commercial
Internet activities and sales of programmes, have been on
average loss-making. Furthermore,
if the average advertising
prices of TV2 would have been lower than the stand-alone
costs of a commercial operator than cross-subsidisation risks
to have taken place to the advertising activities (see paragraph
the Communication). The Commission has doubts
58 of
whether
the advertising prices of TV2 have been high
enough to enable an efficient commercial operator to cover
its stand-alone costs taking into account TV2's rebate policy
and the information provided by the complainant.

14.3.2003

EN

Official Journal of the European Union

C 59/3

Therefore, at the present stage of procedure the Commission
has come to the conclusion that the Danish authorities could
have granted State aid to TV2 in the meaning of Article 87(1)
of the EC Treaty. The derogations provided for in Article 87(2)
and (3) of the EC Treaty do not seem to apply. Neither does
the derogation of Article 86(2) EC in case of overcompensation
of net public service costs. Considering its doubts on the
compatibility of the aid with the EC Treaty, the Commission
has decided to initiate the formal investigation procedure laid
down in Article 88(2) of the EC Treaty.

In accordance with Article 14 of Council Regulation (EC) No
659/1999, all unlawful aid can be subject to recovery from the
recipient.

TEXT OF THE LETTER

‘Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter
gennemgang af de oplysninger, de danske myndigheder har
fremsendt
foranstaltninger, har
besluttet at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

angående de ovennævnte

1. SAGSFORLØB

1. Ved brev af 5. april 2000, der blev registreret den 7. april
2000, indgav det kommercielle danske tv-selskab TvDan-
mark en klage til Europa-Kommissionen. Et møde med
klageren fandt sted den 3. maj 2000. Ved brev af 28.
februar 2001 fremsendte klageren yderligere oplysninger
og anmodede Kommissionen om at påbyde, at foranstalt-
ningen blev indstillet (1). I brevet anmodede TvDanmark
desuden under henvisning til EF-traktatens artikel 232
Kommissionen om at
indlede formel undersøgelsespro-
cedure i sagen. Klageren fremsendte flere supplerende
oplysninger ved brev af 3. maj 2001 og 11. december
2001.

2. Kommissionens tjenestegrene fremsendte ved brev af 5.
juni 2002 en begæring om oplysninger til de danske
myndigheder, som besvarede den ved brev af 10.
juli
2002, registreret den 16. juli 2002. Den 25. oktober og
den 19. november 2002 blev der afholdt et møde med de
danske myndigheder. Yderligere oplysninger blev frem-
sendt den 19. november 2002 og ved brev af 3. december
2002, som blev registreret den 5. december 2002.

3. Denne procedure omhandler kun klagen og ikke den
danske regerings planer om en privatisering af TV2.

Den første kanal, TvDanmark1, som sender på en britisk
sendetilladelse, er en satellitkanal, der fordeles i det danske
kabelnet. I 1997 fik TvDanmark networking-tilladelse til at
sende en anden kanal, TvDanmark2,
i et netværkssam-
arbejde med ti lokale kommercielle tv-stationer. Klageren
hævder, at
finansieringen af det offentlige tv-selskab
TV2/Danmark (herefter benævnt TV2) er at betragte som
ulovlig statsstøtte af følgende grunde: TV2's public service-
funktioner er ikke klart definerede og kan ikke betragtes
som en tjeneste af almindelig økonomisk interesse — der
tale om betingelser for at opnå sendetilladelse
er blot
svarende til dem, der gælder
for andre tv-selskaber.
Støtten overstiger TV2's public service-omkostninger og
fordrejer konkurrencen på
reklame- og tv-markedet,
således som det fremgår af TV2's illoyale markedspraksis.
Støtten påvirker handelen mellem medlemsstater på
tv-markedet, reklamemarkedet og programmarkedet.

5. Klagen er for det andet rettet mod en såkaldt netværks-
afgift, som klagerens anden netværkskanal, TvDanmark2,
er pålagt. Ifølge klageren fordrejer denne afgift konkur-
rencen mellem tv-stationer på det danske marked. TvDan-
mark2 skal betale afgiften, men det skal selskabets største
konkurrenter, det kommercielle tv-selskab TV3 og det
offentlige tv-selskab TV2, ikke. Samtidig er TvDanmark2
også underlagt public service-forpligtelser. TvDanmark2
skal hver dag afsætte en time af sendetiden til
lokale
programmer og tre timer
lokalt græsrodsfjernsyn,
samtidig med at selskabet også skal sikre, at størsteparten
af de resterende programmer er danske eller produceret for
et dansk publikum. TvDanmark2 modtager ingen kompen-
sation for disse forpligtelser, men er underlagt netværks-
afgiften.

til

6. Da klagerens oplysninger om den påståede konkurrence-
fordrejning dækker perioden fra 1995 og frem, omfatter
denne undersøgelsesprocedure årene 1995-2002.

Det danske tv-marked

7. På det danske marked findes der både offentlige og
kommercielle tv-selskaber, der konkurrerer med hinanden.
De to offentlige tv-selskaber er Danmarks Radio (herefter
benævnt DR) og TV2. DR er en offentlig institution, der
sender både radio og tv, og finansieres udelukkende af
licensafgifter. DR sender den jordbaserede tv-kanal DR1
og satellit-tv-kanalen DR2.

2. NÆRMERE BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

Klagen

4. Klageren — TvDanmark — er en kommerciel tv-station
ejet af SBS Broadcasting SA. TvDanmark har to tv-kanaler.

(1) I overensstemmelse med artikel 11,

stk. 1,

i

forordning nr.

659/1999.

8. TV2 blev oprettet som en uafhængig, selvejende institution
uden grundkapital og finansieret med statslån i henhold til
lov af 1. oktober 1988. TV2 har kun tv-kanaler. TV2
finansieres af såvel
licensafgifter som reklameindtægter
og sender den jordbaserede kanal TV2 og satellitkanalen
TV2 Zulu. Til TV2 er der desuden knyttet otte regionale
tv-stationer, der sender deres programmer i en time om
dagen på TV2's landsdækkende kanal.

C 59/4

EN

Official Journal of the European Union

14.3.2003

9. TV2 er medlem af European Broadcasting Union, hvori-
gennem selskabet kan udveksle tv-programmer og deltage i
et system med fælles erhvervelse og deling af tv-rettigheder
(Eurovision-rettigheder) (2).

10. Indtil slutningen af 1996 var

to andre organisationer
knyttet
til TV2, nemlig TV2-Fonden og TV2 Reklame
A/S. TV2-Fonden overførte den årlige finansiering (bestå-
ende af såvel licensafgifter som reklameindtægter) til TV2 i
overensstemmelse med det budget, ministeren havde
opstillet for TV2. TV2 Reklame A/S tog sig af reklame-
aktiviteterne og videresendte sine samlede indtægter til
TV2-Fonden. I slutningen af 1996 blev TV2-Fonden og
TV2 Reklame A/S nedlagt. Siden da har TV2 modtaget
sine licensindtægter direkte fra ministeren og varetager
selv reklameaktiviteterne direkte.

11. Ud over klageren findes der

et

andet kommercielt
tv-selskab på det danske tv-marked, nemlig TV3. TV3
begyndte at sende i 1992, det
tilhører Modern Times
Group og sender satellitkanalerne TV3 og 3+ fra Storbri-
tannien. Desuden findes der ca. 50 lokale tv-stationer på
det danske marked. Alle disse stationer kan efter den
gældende lovgivning opnå tilladelse til at sende tv inden
for rammerne af et netværk.

___________
(2) Se forenede sager T-185/00, T-216/00, T-299/00 og T-300/00,

M6 m.fl. mod Kommissionen (endnu ikke offentliggjort).

TV2

TV2's økonomiske situation

12. Nedenstående tabel giver et overblik over markedsandelene
for de forskellige tv-selskaber, der sender i Danmark, på
henholdsvis seermarkedet og reklamemarkedet.

Tabel 1: Danske tv-selskabers procentvise andel af seermarkedet og
reklamemarkedet

TV2

Seere

Reklamer

TV3/3+

Seere

Reklamer

TvDanmark

Seere

DR

Reklamer

Seere

Reklamer

1995 1996 1997 1998 1999 2000

42

73

11

22

5

5

28

0

41

70

13

23

5

7

27

0

39

68

11

22

6

10

31

0

38

66

12

21

7

13

31

0

36

58

36

62

14

11

27 23,5

8

7

15 14,5

31

0

31

0

Andre

Seere

14

14

13

12

11

15

Reklamer

— — — — — —

Kilde: TV2's årsberetninger og Konkurrencerådets afgørelse af 29. november

2000.

13. TV2 har i årenes løb (undtagen i 1996) haft nettooverskud på public service-virksomheden. TV2's
egenkapital var negativ i 1995 og 1996. Tabel 2 giver en oversigt over TV2's økonomiske situation i
undersøgelsesperioden.

Tabel 2: Økonomiske og finansielle data for TV2 1995-2001 (1 000 DKK)

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

Nettooverskud

57 775

– 40 567

160 471

88 626

52 307

92 940

60 964

Egenkapital (1)

– 97 843

– 138 410

189 056

277 682

329 989

422 929

484 548

Gæld

Aktiver

858 143

879 310

802 195

847 189

827 672

884 046

787 089

770 300

746 900

1 244 711 1 363 334 1 311 762 1 423 004 1 378 780

Kilde: TV2's årlige resultatopgørelse og balance.

(1) Egenkapitalen består af den frie kapital, det tilbageholdte årsresultat, den reserve til digital produktion, der blev oprettet, da

TV2-Fonden blev nedlagt, og nettoresultatet af kapitalinteresser.

TV2's virksomhed

14. Hele TV2's programflade anses for at være public service. Tabel 3 giver en oversigt over omkost-
ningerne ved public service-virksomheden, de kommercielle indtægter ved salget af reklamer på
programfladen og de andre indtægter af TV2's kommercielle aktiviteter.

14.3.2003

EN

Official Journal of the European Union

C 59/5

Tabel 3: Public service-omkostninger og kommercielle indtægter (mio. DKK)

År

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002 (*)

Overført til TV2-regionerne

307,7

329,9

346,9

334,9

344

332

Diverse omkostninger (1)

697,1

787,2

1 044

1 105,8

1 057,3

1 162,7

1 144,4

1 186

Af- og nedskrivninger

Finansieringsomkostninger

52,4

6,3

54,9

14,1

57,3

50,3

57,0

56,5

69,4

6,2

– 10,7

– 13,3

– 10

– 10,4

76

– 6

Bruttoomkostninger for
public service

755,8

856,2

1 415,2

1 475,3

1 447,9

1 544,1

1 547,4

1 588,0

Nettoreklameindtægter (2)

—

— 1 091,9

1 118,4

1 014,4

1 089,9

1 006,8

968,0

Andre kommercielle
indtægter (3)

Nettoomkostninger for
public service

83,2

121,6

147,3

78

56,1

72,9

64,3

69,0

672,6

734,6

176

278,9

377,4

381,3

476,3

551

Kilde: TV2's årlige resultatopgørelse og oplysninger fra de danske myndigheder i brev af 10. juli 2002.

(*) Tallene for 2002 er endnu ikke endelige.

(1) Programomkostninger, lokaleomkostninger, udsendelsesomkostninger, administrationsomkostninger, personaleomkostninger.

(2) I 1995 og 1996 fik TV2 alle sine midler direkte fra TV2-Fonden. Nettoreklameindtægterne er bruttoreklameindtægterne minus

provision til dækning af omkostningerne ved reklameaktiviteterne.

(3) Ekskl. Radiofonden.

15. Som nævnt ovenfor udøver TV2 ikke alene public service-virksomhed, men har også en række

kommercielle aktiviteter (3). Tabel 4 viser resultatet af TV2's kommercielle aktiviteter.

(3) Oplysninger fra de danske myndigheder i brev af 9. december 2002.

C 59/6

EN

Official Journal of the European Union

14.3.2003

Lovgivningsrammer

16. Den danske tv-sektor reguleres af lov om radio- og fjern-
synsvirksomhed samt en række bekendtgørelser, der defi-
nerer de offentlige kanalers public service-forpligtelser.

TV2-stationer, og de skal årligt redegøre for deres opfyl-
delse af public service-kontrakterne. Et uafhængigt radio-
og tv-nævn skal fremover kontrollere TV2's årlige redegø-
relser.

17. Public service-forpligtelserne er fastsat i lovens § 6a og 6b
og nærmere defineret i bekendtgørelse nr. 1346 af 18.
december 2000 om vedtægter for TV2.
lovens § 6a,
stk. 1, hedder det:

I

»Den samlede public service-virksomhed skal via fjernsyn,
radio og internet eller lign. sikre den danske befolkning et
bredt udbud af programmer og tjenester omfattende
nyhedsformidling, oplysning, undervisning,
kunst og
underholdning. Der skal i udbuddet tilstræbes kvalitet, alsi-
dighed og mangfoldighed. Ved programlægningen skal der
lægges afgørende vægt på hensynet til
informations- og
(. . .) Der skal endvidere lægges særlig
ytringsfriheden.
vægt på dansk sprog og dansk kultur«.

18. § 6a,

stk. 2,

fastsætter, at

»public service-virksomhed
lovens § 18 skal
udøves af DR og TV2«.
TV2 oprette regionale virksomheder, der i deres program-
lægning skal lægge vægt på tilknytningen til regionen.

I henhold til

19. Bestemmelserne i lovens § 6b og kapitel 2 i bekendtgørelse
1346 giver en nærmere definition på public service-virk-
somheden. I henhold til § 6b, stk. 8, »kan reklamer indgå i
TV2's virksomhed«.

20. Lovens § 50a omhandler de lokale tv-stationer, der har fået
udstedt tilladelse til spredning af programmer, og fastsætter
kravene til deres programvirksomhed. Disse stationer skal
dagligt sende mindst 1 time lokalt producerede nyhedspro-
grammer og skal sørge for, at en væsentlig del af program-
merne er dansksprogede.

21. § 6e omhandler de andre aktiviteter, TV2 må udøve.
Denne anden virksomhed omfatter teletjenestevirksomhed
tilknytning til programvirksomheden med henblik på
i
udnyttelse af nye virksomheders tekniske udstyr og opret-
telse af nye selskaber eller indskud af kapital i eksisterende
selskaber. Ifølge § 6e, stk. 5, skal TV2's anden virksomhed
foregå på konkurrencemæssige vilkår.

22. Lovens § 24, stk. 2, fastsætter, at regnskabet for TV2's
landsdækkende virksomhed revideres af Rigsrevisionen.
Rigsrevisionen er uafhængig af såvel staten som TV2 og
udøver såvel finansiel revision som forvaltningsrevision.

23. Ved lov af 8. maj 2002 blev der nedsat et uafhængigt råd,
Public Service Rådet, der fik til opgave at vurdere den
kvalitative redegørelse for TV2's programmæssige opfyl-
delse af public service-forpligtelserne.

24. Ifølge § 5 i bekendtgørelse nr. 1346 har TV2 budget- og
regnskabsforpligtelser med hensyn til sin planlagte og
faktiske opfyldelse af public service-forpligtelserne. Efter
medieaftalen af 3. juni 2002 har TV2 ikke længere pligt
til at fremlægge et årligt public service-budget eller aflægge
indgå
regnskab for Public Service-Rådet. Regeringen vil
regionale
public

service-kontrakter med TV2 og de

andel

25. I henhold til § 6a, stk. 3, finansieres TV2's public service-
virksomhed gennem TV2's
licensafgifterne,
gennem indtæger ved reklamering i TV2 samt gennem
andre indtægter.
Ifølge § 30 fastlægges TV2's andel af
licensafgifterne af kulturministeren i en medieaftale for
normalt
fastsættes på
basis af en vurdering af reklamemarkedet, andre indtægt-
skilder og finansieringsbehovet i de kommende år.

fire år ad gangen. Denne andel

af

26. I henhold til radio- og fjernsynslovens § 61-63 fastsættes
størrelsen af de licensafgifter, der opkræves af borgerne, og
reglerne for betalingsfrister, rykkergebyrer m.v. af kultur-
ministeren. I tilfælde af manglende betaling pålægges inde-
haverne af radio- eller fjernsynsmodtagere en kontrolafgift.
finansstyrelsen efter
Ubetalte afgifter kan inddrives af
reglerne om inddrivelse af personlige skatter. Det er DR,
der opkræver licensafgiften.

27. Med virkning fra 1.

januar 2001 skal TV2 offentliggøre
delregnskab for public service-virksomhed og delregnskab
for anden virksomhed i sit årsregnskab. Reglerne om regn-
skabsadskillelse og reglerne for prissætning af kommerci-
elle varer og tjenester er indeholdt i bekendtgørele nr. 740
af 21. august 2001. Bekendtgørelse nr. 740 fastsætter, at
TV2 skal anvende en almindeligt anerkendt metode til
fordeling af indtægter og de fulde omkostninger på de
enkelte aktivitetsområder, der indgår i public service-virk-
somhed og anden virksomhed. Fordelingen skal foretages
med baggrund i regnskabskontering, transaktionsregistre-
ring, tidsstudier, statistik, stikprøver og/eller skøn.

28. I henhold til

lovens § 30, stk. 1, betragtes reklameind-
tægter ikke som indtægter ved kommerciel virksomhed,
men som kilde til finansiering af TV2's public service-virk-
somhed. Salg af reklamer indgår sammen med public
service-programmer i delregnskaberne for public service-
virksomheden.

29. Lokale tv-stationer, der har fået udstedt tilladelse til spred-
ning af tv-programmer, skal ifølge § 60a indbetale en årlig
afgift til statskassen. Størrelsen af denne afgift fastsættes
årligt på finansloven. Reglerne om afgiftens indbetaling
fastsættes af kulturministeren. Provenuet af netværks-
afgiften blev brugt
finansiering af en
til at bidrage til
tilskudsordning opført på finansloven, hvor der blev ydet
støtte til
lokal radio- og tv-produktion.
Netværksafgiften blev afskaffet den 1. januar 2002.

ikke-kommerciel

Statslige foranstaltninger til fordel for TV2

30. Staten yder TV2 kompensation for de forpligtelser, der er
forbundet med TV2's public service-programflade. TV2 har
af staten fået indrømmet flere økonomiske fordele, som
kommercielle tv-stationer ikke har (4):

a) tilførsel af licensmidler

b) tilførsel af midler fra TV2-Fonden og Radiofonden

c)

fritagelse for betaling af selskabsskat

(4) Brev fra de danske myndigheder af 10. juli 2002.

14.3.2003

EN

Official Journal of the European Union

C 59/7

d) rente- og afdragsfritagelse for etableringslån
e) statsgaranti på driftslån
f)

rådighed over landsdækkende sendemulighed og must-
carry-status.

g) klageren hævder desuden, at TV2,

i modsætning til

TvDanmark2, ikke betaler netværksafgift.

Ad a) og b):
TV2-Fonden og Radiofonden

tilførsel af

licensmidler og tilførsel af midler

fra

31. Siden 1997 har tilførslen af licensmidler til TV2 været
tilrettelagt således: Licensmidlerne tilføres efter ministerens
afgørelse til DR, TV2 og andre medierelaterede formål.
TV2 skal overføre en del af licensmidlerne til de regionale
virksomheder.

32. Ved udgangen af 1996, hvor TV2-fonden blev nedlagt,
blev en del af fondens midler (167 mio. DKK) overført
til TV2 til digitalisering af TV2's produktionssystemer.
33. Indtil udgangen af 1996 fik Radiofonden tilført DR's andel
af licensmidlerne til videregivelse til DR. Da fonden blev
nedlagt, blev et beløb på 57,5 mio. DKK overført til TV2,
og beløbet var øremærket til øget engagement i dansk
filmproduktion.

Ad c): fritagelse for betaling af selskabsskat

34. TV2 har siden sin oprettelse i 1988 været fritaget

for
betaling af selskabsskat. I perioden 1995-1998 lå selskabs-
skatten på 34 %, i 1999-2000 lå den på 32 %, og siden
har den udgjort 30 % af virksomhedens skattemæssige
overskud.

Ad d): rente- og afdragsfritagelse for etableringslån

35. TV2's etableringsomkostninger og driftsunderskud i den
første
alt
554,1 mio. DKK, hvoraf 26,9 mio. DKK blev afdraget.

statslån på

finansieret

blev

ved

tid

i

TV2 har siden 1991 været fritaget for betaling af renter og
har fået henstand med afdragene på lånene.

Ad e): statsgaranti på driftslån

36. Indtil udgangen af 1996 blev der af staten udstedt stats-
garantier som sikkerhed for lån, som TV2-Fonden optog til
finansiering af driften af TV2. De statsgaranterede lån blev
overført til TV2, da fonden blev nedlagt.

Ad f): rådighed over landsdækkende sendemulighed og must-carry-
status

landsdækkende

37. I henhold til den gældende lovgivning råder Danmark over
tre
sendemuligheder, hvoraf den ene
benyttes af TV2. Ved at få stillet en landsdækkende sende-
mulighed til rådighed har TV2 kunnet nå ud til samtlige
danske husstande.

38. Desuden har ejere af fællesantenneanlæg pligt til at fordele
TV2's public service-programmer over deres anlæg.

Ad g): netværksafgiften

39. Ifølge klageren skal den kommercielle kanal TvDanmark2
betale en netværksafgift, som TV2 ikke skal betale. Prove-
nuet af netværksafgiften beløb sig i perioden 1998-2001
til 63,9 mio. DKK.

Oversigt over de økonomiske fordele ved de statslige
foranstaltninger til TV2

40. Tabel 5 giver på basis af oplysninger

fra de danske
myndigheder en oversigt over de økonomiske fordele,
som de statslige foranstaltninger giver TV2 (5).

(5) TV2's regnskaber har siden 1997 omfattet overførsel af licensmidler
til de regionale stationer og nettoreklameindtægter fra regionale
reklameaktiviteter.

Tabel 5: Værdien (mio. DKK) af de statslige foranstaltninger ydet til TV2

Licensmidler/TV2-Fonden (1)

730,4

1995

1996

694

1997

1998

1999

2000

2001

2002

328,5

357,5

414,6

449,2

537,3

564,0

Fordel
ved
selskabsskat

Rentefritagelse
ringslån

fritagelse

for

19,7

– 13,8 (2)

54,6

30,1

16,7

29,7

18,5

3,9

på

etable-

44,5

39,2

36,9

41,3

37,5

45,1

51,7

45,6

Statsgaranti på driftslån (3)

Overførsel efter nedlæggelse
af Radiofonden

Overførsel efter nedlæggelse
af TV2-Fonden

Vederlagsfri
sendefrekvens (4)

rådighed over

2,4

—

2,1

—

1,7

8,0

167,0

1,4

10,0

1,0

15,0

0,7

25,0

0,4

—

0,1

—

I alt

797

721,5

596,7

440,3

484,8

549,7

607,9

613,6

Kilde: Oplysninger fra de danske myndigheder i brev af 10. juli 2002.

(1) I 1995 udgjorde de samlede midler fra TV2-Fonden 730,4, hvoraf 330,3 bestod af licensindtægter og 400,1 af reklameindtægter

(netto). I 1996 bestod 356,3 af licensindtægter og 337,7 af reklameindtægter (netto) ud af i alt 694.

(2) Ifølge de foreliggende oplysninger ser den negative værdi af fritagelsen i 1996 ud til at skyldes, at TV2 havde underskud i det år. I

Danmark ville en selskabsskattepligtig virksomhed have kunnet fremføre underskuddet til efterfølgende år.

(3) De danske myndigheder har ikke oplyst noget om grundlaget og metoden for beregning af garantien.

(4) Den landsdækkende sendemulighed er vanskelig at værdisætte på indeværende stadium, og der er derfor ikke sat noget beløb på den i

tabellen.

C 59/8

EN

Official Journal of the European Union

14.3.2003

3. VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

Statsstøtte efter artikel 87, stk. 1

41. Når det skal fastslås, om en foranstaltning udgør statsstøtte
efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, skal Kommissionen
tage stilling til, om foranstaltningen:

— kan fordreje konkurrencen ved at begunstige visse virk-

somheder eller produktionen af visse varer

— ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler

— påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

Begunstigelse af visse virksomheder og fordrejning af konkurrencen

42. Kommissionen skal tage stilling til, om foranstaltningerne
ved at begunstige TV2 fordrejer eller truer med at fordreje
konkurrencen. TV2 konkurrerer med andre offentlige og
private tv-stationer på markedet for radio- og tv-spredning.
Uden hensyn til TV2's public service-forpligtelser er der
ingen tvivl om, at foranstaltning a), b), c), d), e) og f)
giver TV2 en økonomisk fordel, der fritager selskabet fra
de byrder, det normalt skulle bære over sit budget. Da TV2
begunstiges ved disse foranstaltninger i
forhold til de
konkurrenter, der ikke får samme midler, må disse foran-
fordreje konkurrencen som
for
staltninger
omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

anses

at

43. Til klagerens påstande om, at TV2 får en fordel ved ikke at
skulle betale netværksafgift, har Kommissionen følgende at
for sin
bemærke. TvDanmark2 måtte betale en afgift
netværkstilladelse. Tilladelsen sætter TvDanmark2 i stand
til at sende samtidigt på regionale frekvenser og derved nå
ud til en større del af Danmark. Hverken TvDanmark2's
konkurrenter og/eller TvDanmarks første kanal, der sendes
via satellit,
regionale
frekvenser og betaler derfor ikke netværksafgift. Kommis-
sionen har draget den foreløbige konklusion, at der ikke er
tale om nogen diskrimination mellem de forskellige opera-
tører, eftersom de ikke befinder sig i samme situation. At
TV2 ikke betaler netværksafgift, kan derfor ikke betragtes
som en fordel, som TV2 har fået ydet.

transmitteres via et netværk af

Tilstedeværelse af statsmidler

44. Der skal desuden tages stilling til, om de forskellige foran-
staltninger for TV2 kan betragtes som statsmidler. Defini-
tionen i traktatens artikel 87, stk. 1, omfatter ikke alene
støtte ydet direkte over statsbudgettet, men også støtte
ydet af offentlige eller private organer udpeget eller
oprettet af staten, hvis deres handlinger kan tilskrives
myndighederne.

45. Det fremgår af EF-Domstolens retspraksis, at selv om beløb
til kompensationsbetalinger
i
statskassen, er den omstændighed, at de hele tiden kan
kontrolleres af det offentlige og derfor står til rådighed
tilstrækkelig
for de kompetente nationale myndigheder,
til at karakterisere dem som statsmidler (6).

ikke permanent

forbliver

46. I denne sag er det klart, at de danske myndigheder var
impliceret i tilførslen af licensmidler til TV2 (7). Selv om
licensafgiften opkræves af den offentlige institution DR,
er det staten, der fastsætter dens størrelse og de nærmere
enkeltheder i opkrævningen samt reglerne for dens hånd-
hævelse. Ved manglende betaling pålægger
staten en
såkaldt kontrolafgift, og reglerne for inddrivelse af person-
lige skatter finder anvendelse. Siden 1997 er provenuet af
licensafgifterne af DR blevet videregivet til de forskellige
offentlige radio- og tv-selskaber efter en afgørelse fra mini-
steren. I betragtning af det ovenstående må det konklu-
deres, at
licensmidlerne til TV2 fra og med 1997 må
karakteriseres som statsmidler, og at tilførslen af licens-
midler til TV2 kan tilskrives staten.

47. Det samme gælder finansieringen af TV2 fra TV2-Fonden
før 1997. TV2-Fonden blev oprettet af staten og finansieret
med licensmidler og reklameindtægter. Det var fastsat i
loven, at TV Danmark/Reklame skulle overføre midler til
TV2-Fonden. Men det var i henhold til en finanslovsbeslut-
ning fra staten, at TV2-Fonden overførte penge til TV2.
Under hensyn til TV2-Fondens karakteristika kan det
konkluderes, at
finansieringen af TV2 med midler fra
TV2-Fonden må betragtes som statsmidler, da fondens
midler forblev under offentlig kontrol og til rådighed for
de kompetente nationale myndigheder.

48. Endelig var der med ad hoc-overførslerne til TV2 fra
Radiofonden også tale om licensmidler, som blev stillet
til rådighed for TV2 efter statens afgørelse. Det samme
gælder ad hoc-overførslen af midler fra TV2-Fonden, da
den blev nedlagt, eftersom midlerne fra TV2-Fonden blev
stillet til rådighed for TV2 efter en beslutning truffet af
staten. Da pengene forblev under offentlig kontrol og til
rådighed for de kompetente nationale myndigheder, må de
også betragtes som statsmidler.

forbrug af statsmidler i

forbindelse med frita-
49. Der foreligger også statsmidler i
skatteprovenu
tab af
gelsen for selskabsskat, da et
form af skatteud-
svarer til et
gifter (8). De rente- og afdragsfrie lån til TV2 ydes
direkte af staten over statsbudgettet. Ved at give afkald
på renter og afdrag på disse lån mister staten indtægter,
og det er derfor klart, at disse midler udgør statsmidler
efter artikel 87, stk. 1. Staten garanterer for driftslånene.
Fordelen ved en statsgaranti er, at risikoen i forbindelse
med garantien bæres af staten. Det
forhold, at staten
bærer risikoen, bør normalt aflønnes med en passende
præmie. Giver staten afkald på en sådan præmie, er der
både tale om en fordel for virksomheden og et dræn på
statens ressourcer (9).

(7) Dom af 16. maj 2002 i sag C-482/99, Stardust (præmis 52).
(8) Punkt 10 i Kommissionens meddelelse om anvendelse af statsstøt-
tereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virk-
somheder (EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3).

(6) Sag C-83/98, Ladbroke Racing, og T-358/94, Air France. Se også
betragtning 20 i Kommissionens beslutning af 22. maj 2002, BBC
Licence Fee (N 631/2001).

(9) Punkt 2.1.2. i Kommissionens meddelelse om anvendelse af EF-trak-
tatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (EFT C 71
af 11.3.2000, s. 14).

14.3.2003

EN

Official Journal of the European Union

C 59/9

50. Staten stiller sendefrekvenser til rådighed for TV2 uden
vederlag. På indeværende stadium finder Kommissionen, at
der hersker tvivl om, hvorvidt staten mistede indtægter ved
at stille transmissionsfaciliteter til rådighed for offentlige
tv-selskaber uden at kræve et rimeligt vederlag for denne
værdifulde infrastruktur, eftersom kommercielle virksom-
heder må betale for deres
satellitinfrastrukturer eller
lokale netværksinfrastrukturer. Under den formelle under-
søgelsesprocedure vil Kommissionen undersøge, om der
må anses at være tale om statsmidler i forbindelse med
den vederlagsfrie rådighed over landsdækkende sendefre-
kvenser.

51. Kommissionen kan ikke se noget element af statsmidler i
den lovmæssige forpligtelse for ejere af fællesantenneanlæg
til at fordele public service-programmerne i disse anlæg
(must-carry). Den fordel, som disse krav til en kabelope-
ratør giver offentlige tv-selskaber, beror ikke på stats-
midler, og det er kun fordele ydet med statsmidler, der
falder ind under statsstøttebegrebet i EF-traktatens artikel
87, stk. 1 (10).

Påvirkning af samhandelen mellem medlemsstater

52. Statslige foranstaltninger falder ind under artikel 87, stk. 1,
i det omfang, hvor de påvirker
samhandelen mellem
medlemsstater. Det er tilfældet, når de pågældende aktivi-
teter er genstand for samhandel inden for Fællesskabet. I
den foreliggende sag er støttemodtageren TV2 selv aktiv på
det internationale marked. Gennem European Broadcasting
Union udveksler TV2 således tv-programmer og deltager i
Eurovision-systemet (11). Desuden konkurrerer TV2 direkte
med kommercielle tv-selskaber, der er aktive på det inter-
nationale tv-marked, og som har en international ejer-
skabsstruktur (12). Det kan derfor konkluderes, at foran-
for TV2 forekommer at påvirke
staltningerne til
samhandelen mellem medlemsstater
i
artikel 87, stk. 1.

som omhandlet

fordel

overstiger nettomeromkostningerne ved public service-
forpligtelsen (13). Står
forhold til
støtten i et
nettoomkostningen ved public service-forpligtelsen, vil
TV2 ikke have fået ydet nogen reel fordel
i forhold til
sine konkurrenter, og foranstaltningerne vil derfor ikke
opfylde betingelserne for at skulle betragtes som statsstøtte
efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

rimeligt

55. Principperne og fremgangsmåderne

for vurdering af
proportionaliteten af en finansiering inden for offentlig
radio- og tv-virksomhed er fastlagt i en kommissionsmed-
delelse om anvendelse af statsstøttereglerne på public
service- radio- og tv-virksomhed (14). For at kunne vurdere,
om finansieringen i denne sag overstiger nettomeromkost-
ningerne
service-forpligtelser, må
Kommissionen tage stilling til (15),

ved TV2's public

— om TV2's virksomhed er tjenester af almindelig økono-
som sådanne af

misk interesse og klart defineret
medlemsstaten (definition)

— om TV2 udtrykkeligt af de danske myndigheder har
fået overdraget at udføre denne tjeneste (mandat)

— om finansieringen ikke overstiger nettomkostningen
ved public
ikke under
service-forpligtelsen, heller
hensyntagen til andre direkte eller indirekte indtægter
af public service-opgaven.

53. På grundlag af det ovenstående må det konkluderes, at
uden hensyn til de public service-forpligtelser, TV2 måtte
være pålagt, er foranstaltningen forbundet med statsstøtte
som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Proportionaliteten i modydelsen for public
omkostningerne

service-

54. Ifølge EF-Domstolens nyere retspraksis afhænger spørgs-
målet om, hvorvidt modydelser for public service-forplig-
telser skal betragtes som statsstøtte, af, om modydelsen

(10) Se sag NN 70/98, Statsstøtte til de offentlige tv-kanaler »Kinder-

kanal and Phoenix« (EFT C 238 af 21.8.1999, s. 3).

(11) Se forenede sager T-185/00, T-216/00, T-299/00 og T-300/00,

M6 m.fl. mod Kommissionen (endnu ikke offentliggjort).

(12) Af EF-Domstolens retspraksis fremgår, at når en støtte styrker en
virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den
konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det
antages, at denne samhandel påvirkes af støtten. Se sag 730/79,
Philip Morris Holland mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671,
præmis 11,
Italien mod Kommissionen, Sml.
1991I, s. 1433, præmis 17, og sag C-156/98, Tyskland mod
Kommissionen, dom af 19. september 2000, præmis 33.

sag C-303/88,

Definitionen

56. For at forhindre misbrug i forbindelse med definitionen af
public service-virksomhed skal Kommissionen kontrollere,
at TV2's aktiviteter klart er defineret som public service-
virksomhed, og sikre sig, at definitionen ikke indeholder
åbenlyse fejl. TV2 har ifølge loven pligt til som public
service-virksomhed at
»sikre den danske befolkning et
bredt udbud af programmer og tjenester omfattende
nyhedsformidling, oplysning, undervisning,
kunst og
underholdning«. Selv om denne forpligtelse er kvalitativ
og ret bredt defineret under hensyn til fortolkningsbestem-
melserne i Amsterdam-protokollen om offentlig radio- og
tv-virksomhed, finder Kommissionen, at en så »bred« defi-
ikke
nition er
godtage klagerens argumenter om, at de public service-
forpligtelser, der påhviler TV2, skal anses for blot at
være betingelser for at opnå sendetilladelse svarende til
dem, der gælder for andre tv-selskaber. Kommissionen

legitim (16). Kommissionen kan derfor

(13) Sag C-53/00, Ferring (endnu ikke offentliggjort), præmis 27.
(14) EFT C 320 af 15.11.2001, s. 5.
(15) Se punkt 29 i meddelelsen om statsstøttereglernes anvendelse på

public service-radio- og tv-virksomhed.

(16) Se punkt 33 i meddelelsen om radio- og tv-virksomhed.

C 59/10

EN

Official Journal of the European Union

14.3.2003

finder, at der må sondres mellem de betingelser, der gælder
for at opnå tilladelse, og som et kommercielt tv-selskab
skal opfylde på grundlag af den almene interesse, og
statens overdragelse af en opgave af almen interesse til
en offentlig eller privat virksomhed (17). Det er klart, at
TV2 har en explicit lovmæssig forpligtelse til at udføre
en offentlig opgave.

57. Selv om Kommissionen betragter TV2's ret bredt define-
rede public service-opgave som værende berettiget, må den
ikke desto mindre undersøge, om denne definition inde-
holder nogen åbenlyse fejl.

58. Af den danske lov om radio- og tv-virksomhed fremgår det
af § 6b, at reklameaktiviteter ikke er kommerciel virk-
somhed, men indgår i public service-virksomheden, da
reklamer benyttes som et middel til at finansiere TV2.
Som det klart fremgår af Kommissionens meddelelse om
radio- og tv-virksomhed, må spørgsmålet om definitionen
af public service-opgaven ikke blandes sammen med den
finansieringsordning, der vælges for disse tjenester. Selv
om public service-selskaber kan udøve kommercielle akti-
viteter som f.eks. salg af reklameplads for at skaffe sig
indtægter, kan disse aktiviteter derfor ikke anses at indgå
i den public service-opgave, de har
fået overdraget.
Kommissionen finder derfor, at reklameaktiviteterne må
betragtes som en del af de kommercielle aktiviteter, TV2
udøver, og ikke som en del af public service-virksom-
heden.

Mandatet

59. Lovens § 6a og 6b overdrager formelt en public service-
opgave til TV2. Public Service-Rådet har til opgave at føre
tilsyn med TV2's opfyldelse af sine programmæssige public
service-forpligtelser. Rådet skal offentliggøre udtalelser om
public service-virksomheden.

60. Kommissionen finder, at TV2 udtrykkeligt har fået over-
draget public service-forpligtelse, og at der er indført en
uafhængig mekanisme til at føre tilsyn med public service-
forpligtelserne. Men Kommissionen bemærker i den forbin-
delse, at rådet ikke ser ud til at have nogen sanktionsbefø-
jelser, og at det ikke er klart, i hvilken udstrækning rege-
ringen eller TV2 skal følge rådets udtalelser.

61. Ansvaret for revision af det landsdækkende TV2's regn-
skaber ligger hos Rigsrevisionen. På indeværende stadium
af proceduren fremgår det imidlertid ikke klart af oplys-

ningerne fra de danske myndigheder, hvilke forpligtelser
Rigsrevisionen nærmere bestemt har til at vurdere opfyl-
delsen af de økonomiske forpligtelser som fastsat i loven.

Proportionaliteten

62. Hvad angår proportionaliteten i en finansiering, må det
undgås, at
finansieringen overstiger nettoomkostningen
ved public service-forpligtelsen og dermed indebærer
risiko for krydssubsidiering af TV2's ikke-public service-
aktiviteter.

63. En overkompensering for public service-forpligtelserne kan
sætte TV2 i stand til at handle konkurrencebegrænsende på
kommercielle markeder og indføre markedsforvridninger,
der ikke er nødvendige for udførelsen af public service-
virksomheden. En overkompensering kan f.eks. benyttes
til at finansiere kommercielle aktiviteter, der ikke giver et
normalt afkast. I det omfang, hvor indtægtstab dækkes af
statsstøtten, kan den desuden sætte TV2 i stand til at
trykke reklamepriserne og dermed reducere konkurren-
ternes indtægter (18).

64. Ved beregning af nettoomkostningerne ved public service-
forpligtelsen skal Kommissionen tage hensyn til nettoover-
skuddet på den kommercielle drift af public service-virk-
somheden. For at muliggøre en korrekt allokering af
omkostninger og indtægter mellem public service-aktivi-
teter og kommercielle aktiviteter skal et public service-
selskab, der modtager statslig finansiering til drift af sin
public service-virksomhed, som fastsat
i direktivet om
gennemsigtighed desuden foretage regnskabsmæssig adskil-
lelse mellem de forskellige aktiviteter.

65. Kommissionen bemærker, at TV2 i henhold til bekendt-
gørelse nr. 740 af 21. august 2001 siden 1. januar 2001
har skullet foretaget regnskabsmæssig adskillelse mellem
sin public service-virksomhed og al anden virksomhed.
Før den dato fandtes der ikke særskilte regnskaber for
TV2's kommercielle aktiviteter og for public service-virk-
somheden.

66. Tabel 6 giver en oversigt over TV2's nettoomkostninger
ved public service-virksomheden og de af staten ydede
kompensationsforanstaltninger,
regn-
skaber (19).

TV2's

ifølge

(17) Betragtning 14 i Kommissionens beslutning 97/606/EF af 26. juni
1997 om eneret til at sende tv-reklamer i Flandern (EFT L 244 af
6.9.1997, s. 18).

(18) Se punkt 58 i meddelelsen om radio- og tv-virksomhed.
(19) Da der

ikke forelå regnskabsadskillelse, er omkostninger og

indtægter ved andre aktiviteter også medtaget.

14.3.2003

EN

Official Journal of the European Union

C 59/11

Tabel 6: Public service-omkostninger og modydelse 1995-2001 (mio. DKK) (*)

År

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002 (**)

Brutto-public
omkostninger

service-

755,8

856,2

1 415,2

1 475,3

1 447,9

1 544,1

1 547,4

1 588,0

Nettoreklameindtægter

—

— 1 091,9

1 118,4

1 014,4

1 089,9

1 006,8

968,0

Andre indtægter

83,2

121,6

147,3

78,0

56,1

72,9

64,3

Netto
omkostninger

public

service-

672,6

734,6

176

278,9

377,4

381,3

476,3

69,0

551

Licensmidler/TV2-Fonden

730,4

694

328,5

357,5

414,6

449,2

537,3

564,0

Tilført ved nedlæggelsen af
Radiofonden

Tilført ved nedlæggelsen af
TV2-Fonden

Forskel
ninger minus
pensation)

(nettoomkost-
statskom-

Kilde: TV2's årlige resultatopgørelser.

—

—

8,0

10,0

15,0

25,0

—

—

167

– 57,8

– 40,6

– 327,5

– 88,6

– 52,2

– 92,9

– 61

– 13

(*) Ved beregingen af offentlige tv-selskabers nettoomkostninger ved public service-virksomheden bør de kommercielle indtægter af de
public service-aktiviteter, for hvilke der ikke er mulighed for en meningsfuld omkostningsallokering — fordi
inputtet for de
kommercielle aktiviteter og public service-aktiviteterne er det samme — fratrækkes i bruttoomkostningerne ved public service-virk-
somheden. De public service-omkostninger, der skal kompenseres for, er nettoomkostningerne ved public service-virksomheden,
altså uden reklameindtægterne fra public service-aktiviteterne og andre indtægter hidrørende fra public service-aktiviteter.

(**) Tallene for 2002 er endnu ikke endelige.

67. Som det kan udledes af TV2's resultatopgørelser som vist i
ligger den årlige nettoomkostning ved public
tabel 6,
service-forpligtelserne
(ca.
87,8 mio. EUR) under den kompensation, TV2 har
modtaget fra staten for disse forpligtelser.

652,4 mio. DKK

68. På indeværende stadium har Kommissionen draget den
foreløbige konklusion, at de danske myndigheders finansie-
ring har oversteget TV2's nettoomkostninger ved public
service-forpligtelsen og derfor risikerer at have krydssubsi-
dieret TV2's kommercielle aktiviteter. Når der som her er
tale om en ex post-vurdering, må Kommissionen under-
søge, om en sådan krydssubsidiering har fundet sted.

tabel 5). Disse

69. I den forbindelse bemærkes følgende. Bortset fra den over-
kompensering for public service-omkostningen, der kan
udledes af selskabets regnskaber, nyder TV2 også godt af
andre fordele som følge af selskabsskattefritagelsen, de
rente- og afdragsfrie etableringslån,
statsgarantien for
driftslån og den vederlagsfri rådighed over sendefrekvens
som
med landsdækning (se
fordele,
kommercielle operatører ikke har, har resulteret i
lavere
driftsomkostninger for TV2, men vises ikke i de årlige
resultatopgørelser. Når fordele tager form af naturalier
eller skattefritagelser, betragtes de som kompensering for
omkostninger, der ellers skulle have været
finansieret.
Kommissionen er imidlertid nødt til at sikre, at det kun
er TV2's public service-virksomhed, der nyder godt af disse
fordele, da der ellers vil være tale om krydssubsidiering til
TV2's kommercielle aktiviteter. Hvor disse bidrag tilfalder
de kommercielle aktiviteter, der ikke falder ind under
public service-virksomheden, må de beregnes på basis af
bruttosubventionsækvivalenten og medregnes ved bereg-
ning af kompensationen.

70. Ifølge de danske myndigheder neutraliseres den fordel, der
tilflyder de kommercielle aktiviteter som følge af selskabs-
skattefritagelsen, af TV2's pligt til at overføre 30 % af over-
til TV2's public
skuddet på kommercielle aktiviteter
service-virksomhed (20). Kommissionen nærer
tvivl om,
hvorvidt denne metode kan anses at være ækvivalent
med betaling af selskabsskat til staten, eftersom statens
rolle som skatteopkræver ikke bør blandes sammen med
dens rolle som investor. Med sin indledning af procedure i
sagen vil Kommissionen derfor undersøge de nærmere
enkeltheder ved denne metode. Desuden fremgår det ikke
klart af de foreliggende oplysninger, i hvilket omfang de
kommercielle aktiviteter nyder godt af de rente- og
afdragsfrie lån, statsgarantien på driftslånene og den veder-
lagsfri
sendefrekvenser. På indeværende
stadium kan Kommissionen derfor ikke udelukke, at der
er foregået krydssubsidiering fra de fordele, der ydes til
finansiering af TV2's public service-forpligtelse, til selska-
bets kommercielle aktiviteter.

rådighed over

71. Som det kan udledes af tabel 2, blev det årlige overskud på
public service-virksomheden (dvs. overkompensationen)
brugt til at øge selskabets egenkapital. Brugen af overkom-
pensationen til forøgelse af egenkapitalen beroede på, at de
i 1997 havde
danske myndigheder
indført en bestemmelse om, at TV2 skulle have en vis fri
egenkapital.
Ifølge de danske myndigheder handlede de
som en normal markedsøkonomisk investor ved beslut-
ningen om, at overkompensationen skulle bruges til at
øge kapitalen, da egenkapitalens nuværende niveau (efter
forhøjelserne)
ikke overstiger, hvad en normal markeds-
økonomisk investor ville have indskudt i selskabet.

i TV2's vedtægter

(20) Jf. § 10 i bekendtgørelse nr. 740.

C 59/12

EN

Official Journal of the European Union

14.3.2003

til TV2's public

72. Kommissionen bemærker, at egenkapitalen ikke alene
bruges
service-opgave, men også
finansierer TV2's kommercielle aktiviteter. Den kapital,
der er opbygget gennem overkompenseringen, kunne
udgøre statsstøtte til de kommercielle aktiviteter (krydssub-
sidiering), hvis afkastet på TV2's kommercielle aktiviteter
er lavere end det afkast, en normal markedsøkonomisk
investor ville acceptere (21).

73. Selv om TV2 kun har ret marginale kommercielle aktivi-
teter ud over reklamer, kan det udledes af tabel 4, at der er
stor forskel på overskudsgraden for de forskellige kommer-
cielle aktiviteter, og nogle aktiviteter, såsom den kommer-
cielle del af
internet-aktiviteterne og programsalget, er
gennemsnitligt tabsgivende. Under den formelle undersø-
gelse vil Kommissionen derfor vurdere, om TV2 inden for
disse tabsgivende kommercielle aktiviteter optrådte som en
normal markedsøkonomisk operatør.

74. Under

den

formelle

undersøgelsesprocedure

kunne
Kommissionen tage i betragtning, at staten kan have
fundet det nødvendigt at optimere TV2's finanser for at
sætte selskabet i stand til at klare fluktuationer i rekla-
meindtægterne og derigennem sikre,
at TV2 kunne
opfylde sin public service-opgave.

Konkurrencebegrænsende adfærd på kommercielle markeder

75. Klageren hævder, at TV2 optræder konkurrencebegræn-
sende på reklamemarkedet. Som anført i meddelelsen om
radio- og tv-virksomhed finder Kommissionen, at en
konkurrencebegrænsende adfærd fra public service-selska-
bers side ikke kan anses som nødvendig for opfyldelsen af
public service-opgaven.
I det omfang, hvor en sådan
indtægterne på reklamemarkedet og
adfærd reducerer
øger behovet
tyde på, at
for statsfinansiering, kan det
der er foregået en overkompensering for public service-
forpligtelsen. Statsfinansiering må ikke bruges til at subsi-
diere konkurrencebegrænsende adfærd på kommercielle
markeder.

76. Med denne indledning af proceduren vil Kommissionen
gerne fastslå, om TV2's adfærd på reklamemarkedet førte
til et øget behov for statslig finansiering til dækning af
TV2's public service-omkostninger. Hvis der findes bevis
for, at TV2 underbyder priserne på reklamemarkedet og
derigennem reducerer reklameindtægterne til under det
niveau, der er nødvendigt for at dække de enkeltstående
omkostninger,
som en effektiv kommerciel operatør
normalt vil skulle dække ind i en tilsvarende situation,
må dette indtægtstab betragtes som ulovlig statsstøtte (22).

77. På det indeværende stadium finder Kommissionen, at der
hersker tvivl om, hvorvidt en sådan adfærd har fundet sted,
første hævder
hvilket skyldes flere indikatorer. For det
klageren at have lidt tab på grund af TV2's adfærd på
reklamemarkedet. For det andet har der i Danmark været
foretaget retlige undersøgelser af påstået misbrug af TV2's
dominerende stilling via TV2's prispolitik på reklamemar-
kedet (23). I denne sag skal der ikke tages stilling til, om
TV2 misbrugte sin dominerende stilling eller ej, men det

(21) I henhold til § 10 i bekendtgørelse nr. 740 må TV2 overføre
fra public service-virksomheden til enhver anden virk-

kapital
somhed.

(22) Punkt 58 i ovennævnte meddelelse om radio- og tv-virksomhed.
(23) Se Konkurrencerådets afgørelse af 29. november 2000 om TV2 og
Konkurrenceankenævnets kendelse 8. april 2002 om TV2, der er
under appelbehandling.

drejer sig som forklaret under punkt 58 i meddelelsen om
radio- og tv-virksomhed om at få fastslået, om TV2's rekla-
mepriser er høje nok til, at effektive kommercielle opera-
tører kan få dækket deres enkeltstående omkostninger.
Hvis TV2's gennemsnitspriser er lavere end en effektiv
kommerciel operatørs enkeltstående omkostninger, er der
risiko for, at der er foregået krydssubsidiering.

78. I lyset af klagerens påstande og i betragtning af sagerne i
Danmark angående TV2's misbrug af dominerende stilling
finder Kommissionen, at der er tegn på, at TV2 kan have
krydssubsidieret sine reklameaktiviteter. Dette ville være
tilfældet, hvis det blev bekræftet, at TV2 har underbudt
priserne til under det niveau, som en normalt effektiv
operatør ville være nødt
få sine
omkostninger dækket ind. Under den formelle undersøgel-
sesprocedure vil Kommissionen derfor nærmere analysere,
om TV2's reklamepriser er høje nok til, at effektive
kommercielle operatører kan dække deres enkeltstående
omkostninger ind.

til at anvende for at

79. På det indeværende stadium i proceduren må det konklu-
deres, at Kommissionen nærer tvivl om, hvorvidt kompen-
sationsforanstaltningerne står i et rimeligt forhold til TV2's
nettoomkostninger ved public service-virksomheden, eller
om de fordrejer konkurrencen på reklamemarkedet og de
andre kommercielle markeder, hvor TV2 er aktiv. En sådan
konkurrencefordrejning er ikke nødvendig for opfyldelsen
af TV2's public service-opgaver og udgør under alle
omstændigheder en reel
forhold til
fordel
TV2's konkurrenter. Foranstaltningen kan derfor udgøre
statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

for TV2 i

Forenelighed med fællesmarkedet

80. Efter at have fastslået, at de omhandlede foranstaltninger
kan udgøre statsstøtte som omhandlet
i EF-traktatens
artikel 87, stk. 1, skal Kommissionen undersøge, om en
sådan støtte kan anses at være forenelig med fællesmar-
kedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, og artikel
86, stk. 2.

Forenelighedsbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87 og artikel 86,
stk. 2

81. Kommissionen har draget den konklusion, at artikel 87,
stk. 2, ikke finder anvendelse, da foranstaltningen ikke har
rent social karakter og ikke ydes til enkelte forbrugere,
ligesom den heller ikke råder bod på skader, der er forår-
saget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begiven-
heder.

82. For så vidt angår artikel 87, stk. 3, forekommer undtagel-
litra a), b) eller c) i betragtning af foranstaltnin-
serne i
gernes art ikke at finde anvendelse i denne sag, hvilket de
danske myndigheder da heller ikke har gjort gældende.
Hvad artikel 87, stk. 3, litra d), angår, erindres der om,
at ifølge EF-Domstolens faste retspraksis skal enhver undta-
gelse fra forbuddet mod statsstøtte anvendes restriktivt. I
denne sag skal TV2 tilvejebringe public service-tv for hele
den danske befolkning. Denne virksomhed kan ikke anses
udelukkende eller specifikt at
fremme
kulturen som omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra d).

tage sigte på at

14.3.2003

EN

Official Journal of the European Union

C 59/13

83. EF-Domstolen har for nylig i sin retspraksis fastslået, at
undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 86, stk. 2,
ikke finder anvendelse på en overkompensering for public
service-forpligtelser, da en sådan overkompensering ikke
kan anses at være nødvendig, for at en virksomhed kan
udføre de opgaver, den har fået overdraget (24).

84. Undtagelsesbestemmelsen i artikel 86, stk. 2, finder derfor
ikke anvendelse i denne sag, eftersom anvendelsen af trak-
tatens statsstøtteregler ikke lægger hindringer i vejen for
opfyldelse af den public service-opgave, TV2 har fået over-
draget.

Foranstaltningernes retlige status

85. Finansieringsordningen for TV2 er ikke blevet anmeldt til
Kommissionen af de danske myndigheder. TV2 blev
oprettet
i 1988, og en statslig finansiering af TV2
fandtes derfor ikke på tidspunktet for Danmarks tiltrædelse
af EF-traktaten i 1973.

86. Den første lov om radio- og fjernsynsvirksomhed stammer
fra 1920 og indførte en licensafgift for radioapparater til
finansiering af det landsdækkende danske offentlige radio-
selskab Danmarks Radio.

87. I 1985, med loven om indførelse af hybridnettet, blev der
adgang til at sende udenlandske kanaler, herunder satellit-
kanaler, via kabelnettet. Den første tv-station af den art var
den London-baserede tv-kanal TV3, der startede med at
sende via satellit den 1. januar 1988.

88. I 1987 blev loven ændret, og TV2 blev indført. I modsæt-
ning til Danmarks Radio skulle TV2 ikke udelukkende
finansieres med licensmidler, men også delvis med rekla-
meindtægter. Med 1987-ændringen blev licensafgiften
udvidet til også at gælde for TV2, hvilket den ikke havde
gjort (da TV2 ikke fandtes) før 1987-ændringen.

89. Den nugældende radio- og fjernsynslov fastsætter i § 6a,
stk. 3, at
»TV2's public service-virksomhed finansieres
gennem TV2's andel af licensafgifterne, gennem indtægter
ved reklamering i TV2 samt gennem andre indtægter, jf.
§ 30, stk. 1«.

90. I perioden 1988-1997 blev TV2 finansieret gennem
TV2-Fonden, der hvert år overførte midler til TV2 og de
i overensstemmelse med det
regionale virksomheder
budget, staten opstillede for TV2.
I 1997 blev loven
ændret, og siden 1997 har TV2 fået tilført sin andel af
licensmidlerne direkte
fra Danmarks Radio, der har
ansvaret
for opkrævning af afgiften i henhold til de
indgåede politiske aftaler.

91. Ændringen af loven om radio- og fjernsynsvirksomhed i
1987 ser ud til at indebære mindst to elementer, der kan
anses
foranstaltningens materielle
indhold.

for at have ændret

92. For det første indebar lovændringen i 1987 en ændring
med hensyn til grundlaget
for TV2's modtagelse af en
modydelse fra staten, hvad angår støttens art og dens
finansieringskilde. I 1987 blev der indført en ny finansie-

ringsordning for TV2, som blev finansieret gennem en
særlig fond. Som det allerede blev konkluderet ovenfor,
er de penge, der blev overført fra TV2-Fonden til TV2,
at betragte som statsmidler.

93. For det andet blev antallet af modtagere af licensmidlerne
udvidet med lovændringen i 1987. Den nye modtager,
TV2, havde en særlig og særskilt defineret public service-
forpligtelse. At TV2 nu også skulle have del i licensmid-
lerne, må betragtes som en væsentlig ændring af den
oprindelige finansieringsordning og udgør derfor en ny
foranstaltning til fordel for TV2.

For det tredje var der allerede etableret konkurrence på
tv-markedet i Danmark på det tidspunkt, hvor licensmid-
I denne sag er det ikke
lerne kom til at tilflyde TV2.
nødvendigt at afgøre, på hvilket nøjagtige tidspunkt det
danske marked blev liberaliseret, det er tilstrækkeligt at
bemærke, at i 1988 fandtes der på det danske tv-marked
adskillige lokale tv-selskaber og et kommercielt tv-selskab
etableret i Storbritannien.

94. Det er ikke alene den fordel, licensmidlerne indebærer for
TV2, der skal betragtes som en ny foranstaltning. Også de
andre her omhandlede foranstaltninger, som TV2 har fået
ydet, skal betragtes som ny statsstøtte, da TV2 først
opnåede dem efter sin oprettelse i 1988. Disse foranstalt-
ninger blev desuden ikke anmeldt til Kommissionen.

95. Det må derfor konkluderes, at alle de her omhandlede
sig om ulovlige nye foranstalt-
foranstaltninger drejer
ninger. Reglerne for ulovlig støtte i kapitel III i procedure-
forordningen må derfor finde anvendelse (25).

Konklusion

96. I lyset af de ovenstående betragtninger anmoder Kommis-
sionen i overensstemmelse med proceduren i EF-traktatens
artikel 88, stk. 2, hermed Danmark om at fremsætte sine
bemærkninger og give alle oplysninger, der kan bidrage til
senest en måned efter
at vurdere foranstaltningerne,
modtagelsen af denne skrivelse.

97. Kommissionen har bl.a. brug for oplysninger om TV2's og
konkurrenternes reklamepriser på det danske reklame-
forbindelse
marked i undersøgelsesperioden. Der må i
hermed gives oplysning om den samlede reklametid og
om de gennemsnitlige rabatprocenter. Desuden ønskes
der oplysning om den offentliggjorte pris pr. GRP og de
samlede årlige reklameindtægter (de faktiske reklameind-
tægter og de reklameindtægter, der ville være genereret
med den offentliggjorte pris pr. GRP).

98. De danske myndigheder anmodes om omgående at videre-

sende en kopi af denne skrivelse til TV2.

99. Kommissionen erindrer om, at bestemmelserne i EF-trak-
tatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og
henleder opmærksomheden på artikel 14 i
forordning
(EF) nr. 659/1999, der fastsætter, at enhver ulovlig støtte
vil kunne kræves tilbagebetalt.’

(24) Dom af 22. november 2001, sag C-53/00, Ferring og ACOSS,

præmis 30-33.

(25) I artikel 1 i procedureforordningen hedder det under litra c): »[ved]
ny støtte [forstås] enhver støtte, dvs. støtteordninger og individuel
støtte, som ikke er eksisterende støtte, herunder ændringer i eksi-
sterende støtte«.