text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52005PC0510(01)
 Proposta għal deċiżjoni tal-Kunsill dwar il-konklużjoni ta’ Ftehim fil-forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u r-Renju tat-Tajlandja /* KUMM/2005/0510 finali - ACC 2005/0212 */
 [pic] | IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussell, 20.10.2005KUMM(2005) 510 finali2005/0212 (ACC)2005/0213 (ACC)Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar il-konklużjoni ta’ Ftehim fil-forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u r-Renju tat-TajlandjaProposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLdwar l-implimentazzjoni tal-Ftehim konkluż mill-KE wara n-negozjati fil-qafas ta’ l-Artikolu XXIV.6 tal-GATT 1994, li jemenda l-Anness I tar-Regolament (KEE) Nru 2658/87 dwar in-nomenklatura tat-tariffa u l-istatistika u dwar it-Tariffa Komuni tad-Dwana(preżentati mill-Kummissjoni)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI1. Fil-kuntest tat-tkabbir ta’ l-Unjoni Doganali, id-dispożizzjonijiet tal-GATT Artikolu XXIV.6 ġiegħlu lill-KE tidħol f’negozjati ma’ pajjiżi terzi li għandhom drittijiet ta’ negozju fi kwalunkwe mill-Membri ta’ adeżjoni sabiex jaqblu ma’ l-aġġustamenti kompensatorji jekk l-adozzjoni ta’ l-iskema esterna ta’ tariffa tal-KE tfisser żieda fit-tariffi lil hinn mil-livell li l-pajjiż ta’ adeżjoni intrabat bihom fid-WTO, filwaqt li “tqis kif xieraq it-tnaqqis tad-dazji fuq l-istess linja tariffarja magħmula minn kostitwenti oħra ta’ l-Unjoni Doganali mal-ħolqien ta’ din l-Unjoni”.2. Fit-22 ta’ Marzu 2004, il-Kunsill awtorizza lill-Kummissjoni biex tiftaħ negozjati taħt l-Artikolu XXIV.6 tal-GATT 1994 (COM proposta 6792/04 WTO 34).3. In-negozjati tmexxew mill-Kummissjoni b’konsultazzjoni mal-Kumitat stabbilit mill-Artikolu 133 tat-Trattat u fi ħdan il-qafas tad-direttivi ta’ negozju maħruġa mill-Kunsill.4. Il-Kummissjoni nnegozjat mal-Membri tad-WTO li għandhom drittijiet ta’ negozju b’rispett tat-tneħħija ta’ konċessjonijiet speċifiċi li għandhom x’jaqsmu mat-tneħħija tal-kalendarji tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta' l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta' l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika tas-Slovakkja tul l-adeżjoni mal-Komunità Ewropea.5. In-negozjati wasslu għal Ftehim fil-forma ta’ skambju ta’ ittri mar-Renju tat-Tajlandja.6. Din il-proposta titlob lill-Kunsill japprova dan il-ftehim.2005/0212 (ACC)Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar il-konklużjoni ta’ Ftehim fil-forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u r-Renju tat-TajlandjaIL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 133 flimkien ma’ l-ewwel sentenza ta’ l-ewwel subparagrafu ta’ l-Artikolu 300(2) tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni,Billi:1. Fit-22 ta’ Marzu 2004, il-Kunsill awtorizza lill-Kummissjoni tiftaħ in-negozjati ma’ ċerti Membri oħra tad-WTO taħt l-Artikolu XXIV.6 tal-GATT ta’ l-1994, tul l-adeżjonijiet mal-Komunità Ewropea tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika tas-Slovakkja.2. In-negozjati tmexxew mill-Kummissjoni b’konsultazzjoni mal-Kumitat stabbilit fl-Artikolu 133 tat-Trattat u fi ħdan il-qafas tad-direttivi ta’ negozju maħruġa mill-Kunsill.3. Il-Kummissjoni temmet in-negozjati għal Ftehim fil-forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u r-Renju tat-Tajlandja. Dan il-ftehim għandu jiġi approvat,IDDEĊIEDA DAN LI ĠEJ:Artikolu 1Il-Ftehim fil-forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u r-Renju tat-Tajlandja fir-rispett tat-tneħħija ta’ konċessjonijiet speċifiċi li għandhom x’jaqsmu mat-tneħħija tal-kalendarji tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta' l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika tas-Slovakkja tul l-adeżjoni mal-Komunità Ewropea; huwa minn hawnhekk approvat f’isem il-Komunità.It-test tal-Ftehim huwa anness ma’ din id-Deċiżjoni.Artikolu 2Il-Kummissjoni se tadotta r-regoli dettaljati għall-implimentazzjoni tal-ftehim skond il-proċedura stipulata fl-Artikolu 3 ta’ din id-Deċiżjoni.Artikolu 31. Il-Kummissjoni se tiġi megħjuna mill-Kumitat ta’ Tmexxija għaċ-Ċereali mwaqqaf mill-Artikolu 25 tar-Regolament (KE) Nru 1784/2003 jew il-Kumitat relevanti mwaqqaf mill-Artikolu korrispondenti tar-Regolament għall-organizzazzjoni tas-suq komuni għall-prodott ikkonċernat.2. L-Artikoli 4 u 7 tad-Deċiżjoni 1999/468/KE għandhom japplikaw fejn issir referenza għal dan il-paragrafu.Il-perjodu previst mill-Artikolu 4(3) tad-Deċiżjoni 1999/468/KE għandu jkun ta’ xahar.3. Fuq temi li m’għandhomx x’jaqsmu mal-paragrafu 1 ta’ din id-dispożizzjoni, il-Kummissjoni ser tiġi megħjuna mill-Kumitat tal-Kodiċi Doganali mwaqqaf mill-Artikolu 247a tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92.4. L-Artikolu 4 u 7 tad-Deċiżjoni 1999/468/KE għandhom japplikaw meta ssir referenza għal dan il-paragrafu.5. Il-perjodu previst mill-Artikolu 4(3) tad-Deċiżjoni 1999/468/KE għandu jkun ta’ tliet xhur.Artikolu 4Il-President tal-Kunsill hu minn hawnhekk awtorizzat jinnomina l-persuna(i) mogħtija s-setgħa tiffirma(jiffirmaw) il-Ftehim fil-forma ta’ Skambju ta’ Ittri li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 1 sabiex jorbot lill-Komunità.Magħmula fi Brussell,Għall-KunsillIl-PresidentFTEHIMFil-forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u r-Renju tat-Tajlandja.rigward l-emenda tal-konċessjonijiet fil-Kalendarji tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u ir-Repubblika tas-Slovakkja tul l-adeżjoni mal-Komunità Ewropea.Ittra mill-Komunitajiet EwropejBrussell,Sinjur,Wara l-bidu tan-negozjati bejn il-Komunitajiet Ewropej (KE) u r-Renju tat-Tajlandja taħt l-Artikolu XXIV:6 u l-Artikolu XXVIII tal-GATT 1994 għall-emenda ta’ konċessjonijiet fil-kalendarji tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika tas-Slovakkja tul l-adeżjoni tagħhom mal-KE, dan li ġej hu miftiehem bejn il-KE u r-Renju tat-Tajlandja sabiex jikkonkludu n-negozjati mibdija wara n-notifika tal-KE tad-19 ta’ Jannar 2004 lid-WTO skond l-Artikolu XXIV:6 tal-GATT 1994.Il-KE taqbel li ddaħħal il-konċessjonijiet li ġew inklużi fil-kalendarju tagħha ta’ qabel tal-KE 15 fil-Kalendarju tat-territorju doganali tal-KE 25.Il-KE taqbel li ddaħħal il-konċessjonijiet li jinstabu fl-Anness ta’ dan il-Ftehim fil-Kalendarju għall-KE 25.Ir-Renju tat-Tajlandja jaċċetta l-komponenti bażiċi ta’ l-istrateġija tal-KE sabiex taġġusta l-obbligi tal-KE 15 u dawk tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika tas-Slovakkja wara t-tkabbir riċenti tal-KE. kalkolu fuq bażi netta ta’ l-impennji ta’ esportazzjoni ; kalkolu fuq bażi netta tar-rati tat-tariffi ; u globalizzazzjoni ta’ impennji domestiċi ta’ appoġġ.Dan il-Ftehim ser jidħol fis-seħħ fid-data meta l-KE u r-Renju tat-Tajlandja jkunu skambjaw ittri ta’ ftehim, wara kunsiderazzjoni mill-partijiet fi qbil mal-proċeduri tagħhom stess. Il-KE ser tagħmel dak kollu li hu possibbli sabiex twaqqaf l-miżuri xierqa ta’ implimentazzjoni qabel l-1 ta’ Jannar 2006 u taħt l-ebda ċirkostanza wara l-1 ta’ Lulju 2006.F’isem il-Komunitajiet EwropejFTEHIMF’forma ta’ skambju ta’ ittri bejn il-Komunità Ewropea u r-Renju tat-Tajlandjarelatati mal-modifika tal-konċessjonijiet fl-iskedi tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka matul il-proċess ta’ adeżjoni għall-Komunitajiet Ewropej.Ittra mir-Renju tat-TajlandjaBangkok,Sinjur,Qed issir referenza għall-ittra tiegħek li tgħid:“Wara l-ftuħ tan-negozjati bejn il-Komunitajiet Ewropej (KE) u r-Renju tat-Tajlandja (it-Tajlandja) taħt l-Artikolu XXIV:6 u l-Artikolu XXVIII tal-GATT ta’ l-1994 għall-modifika tal-konċessjonijiet fl-iskedi tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka matul il-proċess ta’ l-adeżjoni tagħhom għall-KE, dan li ġej kien miftiehem bejn il-KE u t-Tajlandja bil-għan li jiġu ffinalizzati n-negozjati li nfetħu wara n-notifika tal-KE fid-19 ta’ Jannar 2004 għad-WTO skond l-Artikolu XXIV:6 tal-GATT ta’ l-1994Il-KE taqbel li tinkorpora fl-iskeda tagħha għat-territorju doganali tal-KE 25, il-konċessjonijiet li kienu inklużi fl-iskeda preċedenti tal-KE 15.Il-KE taqbel li tinkorpora fl-iskeda tagħha għall-KE 25 il-konċessjonijiet li jinsabu fl-Anness ta’ dan il-ftehim.It-Tajlandja taċċetta l-komponenti bażiċi ta’ l-approċċ tal-KE biex ikunu aġġustati l-obbligi tal-KE-15 u dawk tar-Repubblika Ċeka, ir-Repubblika ta’ l-Estonja, ir-Repubblika ta’ Ċipru, ir-Repubblika tal-Latvja, ir-Repubblika tal-Litwanja, ir-Repubblika ta’ l-Ungerija, ir-Repubblika ta’ Malta, ir-Repubblika tal-Polonja, ir-Repubblika tas-Slovenja u r-Repubblika Slovakka wara t-tkabbir reċenti tal-KE: kalkolu fuq bażi netta ta’ l-impenji ta’ esportazzjoni; kalkolu fuq bażi netta ta’ kwoti tariffarji; u l-aggregazzjoni ta’ l-impenji nazzjonali ta’ appoġġ.Dan il-ftehim għandu jidħol fis-seħħ fid-data li fiha l-KE u t-Tajlandja jkunu wettqu skambju ta’ ittri ta’ ftehim, wara l-kunsiderazzjoni tal-partijiet skond il-proċeduri tagħhom stess. Il-KE għandha tagħmel l-aħjar sforzi tagħha biex tistabbilixxi l-miżuri ta' implimentazzjoni adattati qabel l-1 ta’ Jannar 2006 u fl-ebda ċirkostanzi dan ma għandu jseħħ aktar tard mill-1 ta’ Lulju 2006.”Għandi hawnhekk l-unur li nesprimi l-qbil tal-gvern tiegħi.F'isem it-TajlandjaAnness16042070: kwota ta’ rata ta’ tariffa annwali ġdida ta’ 2,558 Tunnellata li 1,816-il Tunnellata minnhom ser jiġu allokati lir-Renju tat-Tajlandja, bil-bqija jiġu applikati erga omnes , b’rata ta’ kwota ta’ 0%, minn rata ta’ kwota ta’ 24%.16042050: kwota ta’ rata ta’ tariffa annwali ġdida ta’ 2,275 Tunnellata li 1,410 Tunnellati minnhom ser jiġu allokati lir-Renju tat-Tajlandja, bil-bqija jiġu applikati erga omnes , b’rata ta’ kwota ta’ 0%, minn rata ta’ kwota ta’ 25%.100610 (Ross għadu fil-ħliefa): kwota ġdida annwali ( erga omnes ) ta’ 7 Tunnellati, bir-rata ta’ kwota ta’ 15%.100610 (Ross bla ħliefa): kwota ġdida annwali ( erga omnes ) ta’ 1,634 Tunnellata, bir-rata ta’ kwota ta’ 15%.100630 (Ross nofsu midħun/midħun kollu ): żieda fil-kwota annwali ta’ 25,516-il Tunnellata ( erga omnes ) fil-kwota annwali tal-KE15 li hemm issa, bir-rata ta’ kwota ta’ 0%.Allokazzjoni tal-pajjiż ta’ 1,200 Tunnellata lir-Renju tat-Tajlandja li għandha tiġi integrata fil-kwota attwali tar-ross nofsu midħun/midħun kollu tal-KE15 li hemm issa, b’rata ta’ kwota ta’ 0%.100610 (Ross imfarrak): żieda ta’ 31,788 Tunnellata ( erga omnes ) fil-kwota annwali tal-KE15 li hemm issa, bir-rata ta’ kwota ta’ 0%.DIKJARAZZJONI FINANZJARJA |DATA: 13/09/2005 |1. | INTESTATURA TAL-BAĠIT: Il-Kapitolu 10- Dazji ta’ l-Agrikultura Il-Kapitolu 12- Dazji Doganali | KREDITI B 2005 10.37 M€ |2. | TITLU: Proposta għal Deċiżjoni tal-Kunsill dwar il-konklużjoni ta’ Ftehim fil-forma ta’ skambju ta’ ittri bejn il-Komunità Ewropea u r-Renju tat-Tajlandja dwar l-aġġustament kompensatorju kif ipprovdut fl-Artikolu XXIV:6 tal-GATT 1994. |3. | BAŻI LEGALI: Artikolu 133 tat-Trattat |4. | GĦANIJIET: Għall-ħarsien ta’ l-Artikolu XXIV:6 tal-GATT 1994 għal dak li għandu x'jaqsam mat-tkabbir ta’ l-Unjoni Doganali fl-1 ta’' Mejju 2004. |5. | IMPLIKAZZJONIJIET FINANZJARJI | PERJODU TA’12-IL XAHAR (Miljuni ta’ EUR) | EŻERĊIZZJU LI QIEGĦED ISEĦĦ 2005 (Miljuni ta’ EUR) | EŻERĊIZZJU LI JMISS 2006 (Miljuni ta’ EUR) |5.0 | INFIQ - IMĦALLSA MILL-BAĠIT TAL-KE(ĦLASIJIET LURA/INTERVENTI) - AWTORITAJIET NAZZJONALI - OĦRAJN | - | - | - |5.1 | DĦUL - RIŻORSI PROPRJI TAL-KE (TAXXI/DAZJI DOGANALI) - NAZZJONALI | - | - 10,37 (1) | (1) |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | INFIQ STMAT | - | - | - | - |5.1.1 | DĦUL STMAT | (1) | (1) | (1) | (1) |5.2 | IL-METODU TA’ KALKOLU: |6.0 | JISTA’ L-PROĠETT IKUN IFFINANZJAT MINN APPROPRJAZZJONIJIET IMDAĦĦLA FIL-KAPITLU RELEVANTI TAL-BAĠIT KURRENTI? | M/A |6.1 | JISTA’ L-PROĠETT IKUN IFFINANZJAT MINN TRASFERIMENT BEJN IL-KAPITOLI TAL-BAĠIT KURRENTI? | M/A |6.2 | SE JKUN HEMM BŻONN TA’ BAĠIT SUPPLIMENTARI? | LE |6.3 | L-APPROPRJAZZJONIJIET SE JKOLLHOM JIDDAĦĦLU F’BAĠITS TAL-ĠEJJIENI? | LE |OSSERVAZZJONIJIET: |MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI4. Saret referenza għad-Deċiżjoni tal-Kunsill XXXX, dwar il-konklużjoni ta’ Ftehim mar-Renju tat-Tajlandja wara negozjati fil-qafas ta’ l-Artikolu XXIV:6 tal-GATT 1994.5. Din il-proposta għal Regolament tal-Kunsill timplimenta Ftehim imdaħħal mill-Komunità.2005/0213 (ACC)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jikkonċerna l-implimentazzjoni tal-Ftehim konkluż bejn il-KE wara n-negozjati fil-qafas ta’ l-Artikolu XXIV.6 tal-GATT 1994, li jemenda l-Anness I tar-Regolament (KEE) Nru 2658/87 dwar in-nomenklatura tat-tariffa u l-istatistika u dwar it-Tariffa Komuni tad-DwanaIL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 133 tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni [1],Billi:6. Ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87(1) stabbilixxa nomenklatura ta’ l-oġġetti minn hawn ’il quddiem magħrufa bħala “In-Nomenklatura Magħquda”, u stabbilita skond ir-rati konvenzjonali ta’ dazji tat-Tariffa Komuni Doganali.7. Permezz tad-Deċiżjoni tiegħu XX/XXX/KE dwar il-konklużjoni ta’ Ftehim fil-forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u r-Renju tat-Tajlandja, il-Kunsill approva, f’isem il-Komunità, il-Ftehim imsemmi qabel bl-għan li jikkonkludi n-negozjati mibdija skond l-Artikolu XXIV:6 tal-GATT 1994.ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:Artikolu 1L-Anness I tar-Regolament (KEE) Nru 2658/87 huwa emendat skond l-Anness ta’ dan ir-Regolament.Artikolu 2Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ erba’ ġimgħat wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil- Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea .Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.Magħmul fi Brussell, [...]Għall-KunsillIl-PresidentANNESSMinkejja r-regoli għall-interpretazzjoni tan-Nomenklatura Magħquda, il-kliem tad-deskrizzjoni tal-prodotti għandhom jitqesu li m’għandhomx iżjed valur indikattiv, peress li l-konċessjonijiet ġew iddeterminati, fi ħdan il-kuntest ta’ dan l-Anness, bil-kopertura tal-kodiċi NM kif jeżistu fil-waqt ta’ l-adozzjoni ta’ dan ir-regolament. Fejn ex kodiċi NM huma indikati, il-konċessjonijiet għandhom jiġu ddeterminati b’applikazzjoni tal-kodiċi NM u deskrizzjoni korrispondenti meħudha flimkien.Anness 7 Kwoti tat-Tariffa tad-WTO li għandhom jinfetħu mill-aworitajiet kompetenti tal-Komunità (Kwalifika għal dawn il-kwoti hija suġġetta għall-kondizzjonijiet stipulati fid-dispożizzjonijiet Komunitarji relevanti) |Kodiċi NM | Deskrizzjoni | Termini u kundizzjonijiet oħra |Numru tat-tariffa tal-prodott 16042070 | Kwota għal ħut preparat jew priżervat(ħlief sħiħ jew f’biċċiet): --- ta’ tonn, skipjack jew ħut ieħor tal-genus Euthynnus | Kwota ta’ rata ta’ tariffa annwali ġdida ta’ 2,558 Tunnellata li 1,816-il Tunnellata minnhom ser jiġu allokati lir-Renju tat-Tajlandja, bil-bqija jiġu applikati erga omnes, b’rata ta’ kwota ta’ 0%, minn rata ta’ kwota ta’ 24%. |Numru tat-tariffa tal-prodott 16042050 | Kwota għal ħut preparat jew priżervat (ħlief sħiħ jew f’biċċiet): --- ta’ sardin, bonito, kavalli ta’ l-ispeċi Scomber scombrus u Scomber japonicus, ħut ta’ l-ispeċi Orcynopsis unicolor | Kwota ta’ rata ta’ tariffa annwali ġdida ta’ 2,275 Tunnellata li 1,410 Tunnellati minnhom ser jiġu allokati lir-Renju tat-Tajlandja, bil-bqija jiġu applikati erga omnes, b’rata ta’ kwota ta’ 0%, minn rata ta’ kwota ta’ 25%. |Numru tat-tariffa tal-prodott 100610 | Kwota għal ross għadu fil-ħliefa | Kwota ġdida annwali (erga omnes) ta’ 7 Tunnellati, bir-rata ta’ kwota ta’ 15%. |Numru tat-tariffa tal-prodott 100620 | Kwota għal ross bla ħliefa | Kwota ġdida annwali (erga omnes) ta’ 1634 Tunnellata, bir-rata ta’ kwota ta’ 15%. |Numru tat-tariffa tal-prodott 100630 | Kwota għal ross nofsu midħun jew midħun kollu | Żieda fil-kwota annwali ta’ 25,516-il Tunnellata (erga omnes) fil-kwota li hemm issa tal-KE15, bir-rata ta’ kwota ta’ 0%. Allokazzjoni tal-pajjiż ta’ 1,200 Tunnellata lir-Renju tat-Tajlandja għandha tiġi integrata fil-kwota attwali tar-ross nofsu midħun/midħun kollu tal-KE15, b’rata ta’ kwota ta’ 0%. |Numru tat-tariffa tal-prodott 100640 | Kwota għal ross imfarrak | Żieda ta’ 31,788 Tunnellata (erga omnes) fil-kwota annwali tal-KE15 li hemm issa, bir-rata ta’ kwota ta’ 0%. |[1] ĠU C [...], [...], p. [...].


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.2.2016
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 59/34
 Αγωγή της 2ας Δεκεμβρίου 2015 — Makhlouf κατά Συμβουλίου
 (Υπόθεση T-714/15)
 (2016/C 059/39)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική
 Διάδικοι
 Ενάγων: Rami Makhlouf (Δαμασκός, Συρία) (εκπρόσωπος: E. Ruchat, δικηγόρος)
 Εναγόμενο: Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 Αιτήματα
 Ο ενάγων ζητεί από το Γενικό Δικαστήριο:
 —
 να κρίνει παραδεκτή και βάσιμη την αγωγή που άσκησε ο ενάγων·
 —
 συνακόλουθα, να υποχρεώσει την Ευρωπαϊκή Ένωση να αποκαταστήσει τη συνολική ζημία που υπέστη ο ενάγων, καθορίζοντας κατά δίκαιο τρόπο το ύψος του ποσού της αποζημιώσεως·
 —
 να καταδικάσει το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης στα δικαστικά έξοδα.
 Λόγοι και κύρια επιχειρήματα
 Προς στήριξη της αγωγής του, ο ενάγων προβάλλει έναν μόνο λόγο αντλούμενο από την ηθική βλάβη, συγκεκριμένα δε την προσβολή της φήμης του, που υπέστη κατά άμεση αιτιώδη συνάφεια προς τα μέτρα τα οποία έλαβε το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης και για τα οποία αυτό φέρει την ευθύνη.


type: legislation

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52006PC0433
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 1.8.2006KOM(2006) 433 lopullinen2006/0148 (CNS)EhdotusNEUVOSTON ASETUSyhteisön syrjäisimmille alueille rekisteröityjen kalastuslaivastojen hallinnoinnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 639/2004 muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA |110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Yhteisön syrjäisimpien alueiden kalatalousalan rakenteellisen, sosiaalisen ja taloudellisen erityistilanteen perusteella ja ottaen huomioon, että kyseistä epävirallista ja joidenkin alueiden osalta hyvin merkittävää taloutta on vaikea säännellä, Euroopan kalatalousrahastosta annettuun neuvoston asetukseen on sisällytetty neuvoston ja komission yhteinen julistus, joka koskee erityisesti kyseisten syrjäisimpien alueiden laivastoja. Tämän vuoksi yhteisön syrjäisimmille alueille rekisteröityjen kalastuslaivastojen hallinnoinnista annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 639/2004 on tarpeen muuttaa. |120 | Yleinen tausta Laivastoon lisäysten ja sieltä poistojen sekä kalastuslaivaston uudistamiseen tarkoitettujen tukien järjestelmässä yhteisön syrjäisimpien alueiden laivastoihin sovelletaan tiettyjä poikkeuksia, jotka määritellään asetuksessa (EY) N:o 639/2004. Nämä poikkeukset koskevat: o asetuksen (EY) N:o 2371/2002 13 artiklaa, kun kyseessä on uuden kapasiteetin lisääminen laivastoon syrjäisimmille alueille vahvistettujen erityisten viitetasojen rajoissa; o asetuksen (EY) N:o 2792/1999 9 artiklan 1 kohdan a alakohtaa, kun kyseessä on julkisten tukien myöntäminen yhteisön syrjäisimmille alueille rekisteröityjen kalastusalusten uusimiseen. Neuvoston ja komission yhteinen julistus koskee erityisesti kyseisten poikkeusten soveltamisen jatkamista 31. joulukuuta 2006 asti ja edellyttää siksi asetuksen (EY) N:o 639/2004 tarkistamista. Se tarkoittaa myös, että komission velvoitetta esittää parlamentille ja neuvostolle asetuksen (EY) N:o 639/2004 soveltamista koskeva kertomus jatketaan yhdellä vuodella eli 31. joulukuuta 2007 asti. |130 | Voimassa olevat aiemmat säännökset Syrjäisimpien alueiden kalastuslaivaston hallinnointia säännellään 30. päivänä maaliskuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 639/2004 sekä asetuksen (EY) N:o 639/2004 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 9. päivänä joulukuuta 2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2104/2004. |141 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei koske tätä ehdotusta. |ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Intressitahojen kuuleminen |211 | Kuulemismenettelyt, tärkeimmät kohdealat ja yleiskuvaus osallistujista Ei koske tätä ehdotusta. |212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Ei koske tätä ehdotusta. |Asiantuntijatiedon käyttö |229 | Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen. |230 | Vaikutusten arviointi Koska kyseessä on neuvoston ja komission yhteisen julistuksen perusteella annettava ehdotus neuvoston asetukseksi, muita vaihtoehtoja kuin tässä esitetty ei ole. Siksi vaikutusten arviointi ei tässä tapauksessa ole aiheellinen. |EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |305 | Tiivistelmä ehdotuksesta Syrjäisimmillä alueilla rekisteröityjen kalastuslaivastojen hallinnoinnissa sovellettavien poikkeusten soveltamisajan pidentäminen. |310 | Oikeusperusta Asetus (EY) N:o 639/2004 |329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei sen vuoksi sovelleta. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |331 | Ei koske tätä ehdotusta. |332 | Ei koske tätä ehdotusta. |Sääntelytavan valinta |341 | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. |342 | Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavista syistä: Ei koske tätä ehdotusta. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |1. 2006/0148 (CNS)EhdotusNEUVOSTON ASETUSyhteisön syrjäisimmille alueille rekisteröityjen kalastuslaivastojen hallinnoinnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 639/2004 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan ja 299 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[1],sekä katsoo seuraavaa:2. Yhteisön syrjäisimmille alueille rekisteröityjen kalastuslaivastojen hallinnoinnista 30 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 639/2004[2]säädetään mahdollisuudesta poiketakalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999[3] 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan säännöksistä sekä elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002[4] 13 artiklan säännöksistä.3. Neuvostossa 19 päivänä kesäkuuta 2006 Euroopan kalastalousrahastosta saavutetun poliittisen yhteisymmärryksen perusteella ja yhteisön syrjäisimpien alueiden kalatalousalan rakenteellisen, sosiaalisen ja taloudellisen erityistilanteen huomioon ottamiseksi asetuksen (EY) N:o 639/2004 2 artiklan 4 kohdassa säädettyjen poikkeusten voimassaoloa olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2006.4. Asetuksen (EY) N:o 639/2004 2 artiklan 4 kohdassa säädetyn poikkeuksen voimassaolon jatkamisen vuoksi mainitun asetuksen 2 artiklan 5 kohdassa säädetyn poikkeuksen voimassaoloa on tarpeen jatkaa 31 päivään joulukuuta 2008 saakka, jotta laivastoon on mahdollista lisätä sellaista kapasiteettia, johon on myönnetty kalastusalusten uusimiseen tarkoitettua julkista tukea,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 639/2004 seuraavasti:Korvataan 2 artiklan 4 kohdassa päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2005” päivämäärällä ”31 päivään joulukuuta 2006”.Korvataan 2 artiklan 5 kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2007” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2008”.Korvataan 6 artiklassa ilmaisu ”31 päivänä joulukuuta 2006” ilmaisulla ”31 päivänä joulukuuta 2007”.2 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] Lausunto annettu ... .... 2006.[2] EUVL L 102, 7.4.2004, s. 9.[3] EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2369/2002 (EYVL L 358, 31.12.2002, s. 49).[4] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.


text:
 1.10.2005
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 243/4
 Recurso de casación interpuesto el 27 de junio de 2005 por José María Sisón contra la sentencia dictada el 26 de abril de 2005 por la Sala Segunda del Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades Europeas en los asuntos acumulados T-110/03, T-150/03 y T-405/03, José María Sisón contra Consejo de la Unión Europea
 (Asunto C-266/05 P)
 (2005/C 243/06)
 Lengua de procedimiento: inglés
 En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se ha presentado el 27 de junio de 2005 un recurso de casación formulado por José María Sisón, con domicilio en Utrecht (Países Bajos), representado por los Sres. J. Fermon, A. Comte, H. Schultz y D. Gurses, abogados, contra la sentencia dictada el 26 de abril de 2005 por la Sala Segunda del Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades Europeas en los asuntos acumulados T-110/03, T-150/03 y T-405/03, (1) José María Sisón contra Consejo de la Unión Europea.
 La parte recurrente solicita al Tribunal de Justicia que:
 —
 Anule la sentencia dictada por el Tribunal de Primera Instancia (Sala Segunda) el 26 de abril de 2005 en los asuntos acumulados T-110/03, T-150/03 y T-405/03.
 —
 Anule, con arreglo al artículo 230 CE, (a) la Decisión del Consejo de 27 de febrero de 2003 (06/c/01/03): respuesta del Consejo de 27 de febrero de 2003, notificada el 28 de febrero de 2003 a los representantes del demandante, a la solicitud confirmatoria que el Sr. Jan Fermon envió por fax, el 3 de febrero de 2003, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1049/2001; (2) (b) la Decisión del Consejo de 21 de enero de 2003 (41/c/01/02): respuesta del Consejo de 21 de enero de 2003, notificada el 23 de enero de 2003 a los representantes del demandante, a la solicitud confirmatoria que el Sr. Jan Fermon envió por fax, el 11 de diciembre de 2002, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1049/2001, y (c) la Decisión del Consejo de 2 de octubre de 2003 (36/c/02/03): respuesta del Consejo de 2 de octubre de 2003 a la solicitud confirmatoria (2/03) para tener acceso a documentos que, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1049/2001, el Sr. Jan Fermon envió al Consejo mediante fax de 5 de septiembre de 2003 y que fue registrada en la Secretaría General del Consejo el 8 de septiembre de 2003.
 —
 Condene en costas al Consejo.
 Motivos y principales alegaciones
 El recurrente pretende que se anule la sentencia del Tribunal de Primera Instancia por los siguientes motivos:
 1.
 Infracción de los artículos 220 CE, 225 CE y 230 CE, violación del principio general del Derecho comunitario consagrado en los artículos 6 y 13 del CEDH y vulneración del derecho de defensa.
 El Tribunal de Primera Instancia restringe indebidamente el alcance de su control de legalidad, sin responder a las alegaciones del demandante.
 2.
 Violación del derecho de acceso a documentos (artículos 1 UE, párrafo segundo, y 6 UE, apartado 1, artículo 255 CE, artículo 4, apartado 1, letra a), y apartado 6, del Reglamento no 1049/2001, y artículos 220 CE, 225 CE y 230 CE).
 El control efectuado por el Tribunal de Primera Instancia lleva efectivamente a una completa discreción del Consejo y a una denegación total del derecho de acceso a documentos.
 3.
 Incumplimiento del deber de motivación (artículo 253 CE) e infracción de los artículos 220 CE, 225 CE y 230 CE.
 El control efectuado por el Tribunal de Primera Instancia lleva a una denegación del deber de motivación e infringe el artículo 253 CE.
 4.
 Violación del derecho de acceso a documentos (artículos 1 UE, párrafo segundo, 6 UE, apartado 1, y 255 CE); infracción del artículo 6, apartado 2, del CEDH y vulneración del derecho a la presunción de inocencia, e infracción del artículo 13 del CEDH que establece el derecho a un recurso efectivo en caso de violación de los derechos reconocidos en el CEDH.
 El Tribunal de Primera Instancia restringe arbitrariamente el alcance del asunto.
 5.
 Vulneración del derecho de acceso a documentos e infracción de los artículos 1 UE, párrafo segundo, 6 UE, apartado 1, y 255 CE y de los artículos 4, apartado 5, y 9, apartado 3, del Reglamento no 1049/2001.
 El Tribunal de Primera Instancia interpretó y aplicó erróneamente los artículos 4 y 9 del Reglamento no 1049/2001.
 (1) DO C 171, de 9.7.2005, p. 15.
 (2) Reglamento (CE) no 1049/2001 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de mayo de 2001, relativo al acceso del público a los documentos del Parlamento Europeo, del Consejo y de la Comisión.


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 30.8.2016.
 COM(2016) 543 final
 2016/0259(COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o Europskoj godini kulturne baštine
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Načela, vrijednosti i ideali ugrađeni u europsko kulturno nasljeđe zajednički su izvor sjećanja, razumijevanja, identiteta, dijaloga, kohezije i kreativnosti za Europu. Od donošenja Europske agende za kulturu
 1
 2007. kulturna baština prioritet je u svim planovima rada za kulturu Vijeća, uključujući tekući plan za razdoblje 2015. – 2018.
 2
 Suradnja na europskoj razini ostvaruje se uglavnom otvorenom metodom koordinacije. Tijekom 2014. uloga politika kulturne baštine za ostvarivanje socijalnih i gospodarskih koristi istaknuta je u zaključcima Vijeća o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu
 3
 (21. svibnja 2014.) te u komunikaciji Komisije Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi
 4
 . Tu su komunikaciju podržali Odbor regija u mišljenju od 16. travnja 2015.
 5
 i Europski parlament koji je 8. rujna 2015. donio rezoluciju
 6
 .
 Posebno, u zaključcima Vijeća o participativnom upravljanju kulturnom baštinom donesenima 25. studenoga 2014.
 7
 Komisija je pozvana da predloži „Europsku godinu kulturne baštine”. Slično tomu, Europski parlament u svojoj je rezoluciji Komisiju pozvao da „odredi, po mogućnosti za 2018., Europsku godinu kulturne baštine”. Odbor regija pridružio se tim pozivima u svojem mišljenju te je naglasio da bi se proglašenjem Europske godine kulturne baštine pridonijelo postizanju zajedničkih ciljeva u paneuropskom kontekstu.
 Kako je naglašeno u komunikaciji Komisije, doprinos kulturne baštine gospodarskom rastu i socijalnoj koheziji u Europi nedovoljno je poznat i često podcijenjen. Istovremeno se taj sektor u Europi suočava s mnogim izazovima. Neki od njih su smanjenje javnih proračuna i sudjelovanja u tradicionalnim kulturnim aktivnostima, povećanje utjecaja iz okoliša i fizičkih pritisaka na lokacije s kulturnom baštinom, transformiranje vrijednosnih lanaca i očekivanja kao rezultat digitalizacije te nezakonita trgovina kulturnim artefaktima.
 Kao kod svih tematskih europskih godina, glavni je cilj podići svijest o izazovima i mogućnostima te istaknuti ulogu EU-a u promicanju zajedničkih rješenja. U skladu s ciljevima Europske agende za kulturu, Europska godina kulturne baštine trebala bi imati sljedeće opće ciljeve:
 –doprinos promicanju uloge europske kulturne baštine kao ključne komponente kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga. Potrebno je istaknuti najbolji način za njezino očuvanje i zaštitu te način kako osigurati da u njoj uživa šira i raznolikija publika. To bi se moglo ostvariti mjerama za stjecanje nove publike i obrazovanjem o baštini, čime se promiču socijalna uključenost i integracija, uz puno poštovanje nadležnosti država članica.
 –jačanje doprinosa europske kulturne baštine gospodarstvu i društvu koristeći njezin izravni i neizravni gospodarski potencijal. To uključuje mogućnosti za podupiranje kulturnih i kreativnih industrija i poticanje stvaralaštva i inovacija, promicanje održivog turizma i stvaranje stabilnih lokalnih radnih mjesta.
 –doprinos promicanju kulturne baštine kao važnog elementa međunarodne dimenzije EU-a, polazeći od interesa u partnerskim zemljama za europsku baštinu i stručno znanje. Baština ima veliku ulogu u nekoliko programa u području vanjskih odnosa, uglavnom, ali ne isključivo, na Bliskom istoku. Promicanje vrijednosti kulturne baštine odgovor je na namjerno uništavanje kulturnog blaga u područjima sukoba
 8
 .
 Europska godina kulturne baštine europskim građanima omogućit će bolje razumijevanje sadašnjosti zahvaljujući širem zajedničkom tumačenju prošlosti. Potaknut će se bolja procjena socijalnih i gospodarskih koristi kulturne baštine i njezina doprinosa gospodarskom rastu i socijalnoj koheziji. Taj se doprinos može procijeniti primjerice u pogledu promicanja održivog turizma i urbane obnove. Istaknut će se izazovi i mogućnosti povezani s digitalizacijom. Pridonijet će se i rješavanju prepoznatih izazova širenjem najboljih praksi koje se odnose na zaštitu, gospodarenje, poboljšanje, upravljanje te istraživačke i inovacijske aktivnosti. Istaknut će se nedavna postignuća u pogledu tehnoloških i socijalnih inovacija u području kulturne baštine, kao i inicijative EU-a u tim područjima.
 •Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području
 Europska godina kulturne baštine provodit će se u okviru postojećih programa EU-a. Za kulturnu baštinu trenutačno se mogu dodijeliti znatna sredstva EU-a u okviru nekoliko programa za očuvanje, digitalizaciju, infrastrukturu, istraživanje i inovacije te razvoj vještina. Ti programi uključuju sljedeće: Kreativna Europa, europski strukturni i investicijski fondovi, Obzor 2020., Erasmus+ i Europa za građane. Tri aktivnosti EU-a posebno posvećene kulturnoj baštini financiraju se u okviru programa Kreativna Europa: Dani europske baštine, nagrada Europske unije za kulturnu baštinu i oznaka europske baštine.
 Europska godina bit će prilika da se države članice i dionici potaknu na suradnju u razvoju snažnijeg i integriranijeg pristupa kulturnoj baštini. Tim će se pristupom promicati i štititi kulturna baština Europe te isticati njezine suštinske i društvene vrijednosti kako bi se povećao njezin doprinos otvaranju radnih mjesta i rastu. To će se ostvarivati uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti.
 Slično ostalim tematskim europskim godinama, mjere će uključivati informativne i promotivne kampanje te događaje i inicijative na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Svrha svih aktivnosti bit će prenošenje glavnih poruka i širenje informacija o primjerima dobre prakse.
 Nastojat će se osigurati da aktivnosti organizirane tijekom Europske godine budu prilagođene potrebama i okolnostima u pojedinim državama članicama. Stoga se države članice pozivaju na imenovanje nacionalnog koordinatora koji će biti odgovoran za organiziranje njihova sudjelovanja u Europskoj godini kulturne baštine. Osnovat će se europska upravljačka skupina u kojoj će sudjelovati predstavnici nacionalnih koordinatora. Komisija saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine i razmjene informacija o provedbi na nacionalnoj i europskoj razini.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna je osnova prijedloga članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U tom se članku navodi da EU „doprinosi procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost i stavljajući istodobno u prvi plan njihovo zajedničko kulturno naslijeđe”. Unija također potiče suradnju među državama članicama u području kulture te, prema potrebi, podupire i dopunjuje njihovo djelovanje.
 •Supsidijarnost
 Ciljevi prijedloga ne mogu se u dovoljnoj mjeri ostvariti samo djelovanjem država članica, jer se djelovanjem na isključivo nacionalnoj razini ne ostvaruje korist od europske dimenzije u razmjeni iskustava i dobre prakse među državama članicama. U članku 3. Ugovora o Europskoj uniji navodi se da ona poštuje bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost država članica te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe. Unija svoje ciljeve ostvaruje odgovarajućim sredstvima, primjerenima nadležnostima koje su joj dodijeljene Ugovorima. Osim toga, djelovanje država članica unaprijedilo bi se uz povećanu svijest i vidljivost stvorenu unutar i izvan EU-a.
 •Proporcionalnost
 Predloženi je plan djelovanja jednostavan. On se temelji na postojećim programima i na preusmjeravanju komunikacijskih aktivnosti o tematskim područjima Europske godine. Njime se ne nameću nerazmjerna upravljačka ograničenja tijelima koje provode prijedlog.
 Djelovanjem EU-a podržat će se i upotpuniti nastojanja država članica. Tim će se aktivnostima prvo poboljšati učinkovitost instrumenata EU-a. Drugo, djelovat će kao pokretač poticanjem sinergije i suradnje među državama članicama, kulturnim organizacijama i zakladama te javnim i privatnim poduzećima.
 Djelovanje EU-a ne bi prelazilo okvire potrebne za rješavanje uočenih problema.
 •Odabir instrumenta
 Odluka Europskog parlamenta i Vijeća najprikladniji je instrument za osiguravanje potpune uključenosti zakonodavnog tijela u proglašenje 2018. Europskom godinom kulturne baštine.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINKA
 •Savjetovanja s dionicima
 Pri pripremi svojega prijedloga Komisija je provela niz ciljanih savjetovanja sa širokim krugom dionika uzimajući u obzir raznolikost sektora kulturne baštine i njegovu visoku razinu organizacije i specijalizacije, nadležnosti država članica te uloge strukovnih tijela i međunarodnih organizacija. Osim toga, Komisija je uvažila prethodno spomenute zaključke Vijeća, rezoluciju Europskog parlamenta i mišljenje Odbora regija.
 Na razini EU-a u zadnje je vrijeme plodna rasprava pridonijela razvoju politike koja se odnosi na kulturnu baštinu. U tome su posebnu ulogu imala tijela koja su povezivala tijela nadležna za politiku baštine u državama članicama, kao što su Skupina za razmatranje „EU i kulturna baština” i Europski forum čelnika za kulturnu baštinu. Treba spomenuti i ostale međuvladine i nevladine organizacije koje su sudjelovale, primjerice Međunarodno vijeće muzeja (ICOM), Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline (ICOMOS), Međunarodni centar za proučavanje očuvanja i restauracije kulturne imovine (ICCROM) i Vijeće Europe. Druge važne mreže aktivne u tom području uključuju organizaciju Europa Nostra, Europski savez za kulturnu baštinu 3.3.
 9
 i Mrežu europskih muzejskih organizacija (NEMO).
 Bilo je i drugih kretanja. U travnju 2015. ministri kulture Vijeća Europe usvojili su Namursku deklaraciju. U njoj su pozdravili ideju Vijeća Europske unije za organiziranje Europske godine kulturne baštine. Pozvali su na sudjelovanje Vijeće Europe i sve države potpisnice Europske kulturne konvencije.
 Dana 29. lipnja 2015., uoči 40. obljetnice Europske godine arhitektonske baštine koja je organizirana 1975. pod pokroviteljstvom Vijeća Europe, Njemački odbor za kulturnu baštinu (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) u Bonnu je uz sjednicu Odbora za svjetsku baštinu organizirao i javnu raspravu o prijedlogu za Europsku godinu.
 Drugu relevantnu raspravu organizirala je u travnju 2015. Europa Nostra, odnosno njezin ured u Bruxellesu, u kojoj je sudjelovala odabrana skupina izvršnih direktora organizacija članica. Na općoj skupštini u lipnju 2015. cijelo članstvo organizacije Europa Nostra raspravljalo je o svrsi Europske godine kulturne baštine i o glavnim aktivnostima koje bi se mogle provesti. Skupština se održala u Oslu uz nazočnost predstavnika Europske komisije.
 Konzultacije s dionicima održane su i u okviru otvorene radne skupine „EYCH 2018” koju su organizirali Njemački odbor za kulturnu baštinu i savezni povjerenik za kulturu i medije. Na osnovi tih konzultacija izrađen je dokument za raspravu (Zajednička baština
 10
 ) koji je uzet u obzir u pripremi ovog prijedloga. Rasprava je provedena s članovima Skupine za razmatranje „EU i kulturna baština”, uključujući stručnjake iz nacionalnih uprava iz Belgije, Bugarske, Njemačke, Francuske, Grčke, Italije, Luksemburga, Latvije, Litve, Nizozemske, Norveške, Poljske, Španjolske, Švedske, Švicarske i Ujedinjene Kraljevine. Sudjelovali su i stručnjaci iz Estonije, Austrije, Portugala i Slovačke te iz različitih organizacija sa statusom promatrača, uključujući Europsku mrežu za upravljanje u kulturi i kulturnu politiku (ENCATC), organizaciju Europa Nostra, Mrežu europskih muzejskih organizacija i druge.
 Seminar „Europska godina kulturne baštine: zajednička baština, zajednički izazov” organizirala su u Bruxellesu 28. listopada 2015. stalna predstavništva Italije i Španjolske pri Europskoj uniji. Sudjelovali su različiti dionici, poput organizacije Europa Nostra, nacionalnih tijela i stručnjaka.
 O prijedlogu se dodatno razgovaralo na sastancima prethodno spomenute skupine za razmatranje u Luksemburgu 23. – 24. rujna 2015., u Rimu 30. studenoga – 1. prosinca 2015., u Haagu 9. svibnja 2016. i na sastanku Europskog foruma čelnika za kulturnu baštinu u Bernu 19. – 20. svibnja 2016. Još se jedna rasprava održala 19. travnja 2016. u okviru Europskoga kulturnog foruma 2016.
 •Prikupljanje i primjena stručnog znanja
 Inicijativa će se temeljiti na neovisnim analizama i studijama, osobito na izvješću Kulturna baština važna je za Europu
 11
 . To je rezultat dvogodišnjeg opsežnog projekta koji je financiran u okviru programa EU-a za kulturu, a proveden je radi prikupljanja dokaza o vrijednosti kulturne baštine i njezinom utjecaju na europsko gospodarstvo, kulturu, društvo i okoliš.
 Kao izvor koristit će se i izvješće stručne skupine za kulturnu baštinu koja djeluje u okviru programa Obzor 2020.Doprinos kulturne baštine Europi
 12
 te Strateški program istraživanja koji je razvijen u okviru zajedničke programske inicijative Kulturno nasljeđe i globalne promjene
 13
 . Konačno, u inicijativi će se koristiti socijalna platforma za kulturno nasljeđe i europski identitet CULTURALBASE iz Obzora 2020. (višegodišnja inicijativa za savjetovanje s dionicima)
 14
 , kao i novoosnovane europske istraživačke infrastrukture poput Digitalne istraživačke infrastrukture u području umjetnosti i humanističkih znanosti (DARIAH ERIC) i Europske istraživačke infrastrukture za znanost o baštini (E-RIHS)
 15
 .
 U radnom paketu 9: kultura i turizam iz Ex post evaluacije programa kohezijske politike 2007. – 2013. s naglaskom na Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond utvrđeno je da ulaganje u kulturu i turizam može potaknuti regionalno gospodarstvo i poboljšati socijalnu uključenost.
 U zaključku Ex post evaluacije 7. okvirnog programa EU-a 2007. – 2013. (FP7 – program EU-a za financiranje istraživanja od 2007. do 2013.) navodi se da je da je programom učinkovito potaknuta izvrsnost u znanosti te je ojačana industrijska konkurentnost Europe. Pritom je pridonio rastu i zapošljavanju u Europi u područjima koja su obično zadaća nacionalnih politika. U okviru programa FP7 dana je potpora u iznosu većem od 180 milijuna EUR istraživanjima različitih aspekata europske kulturne baštine (materijalne, nematerijalne i digitalne) u području okoliša, društvenih i humanističkih znanosti, digitalne kulturne baštine, industrijske tehnologije, međunarodne suradnje i e-infrastrukture. Tako stečena znanja treba dodatno iskoristiti.
 •Procjena učinka
 Nije potrebna procjena učinka jer su ciljevi predložene inicijative obuhvaćeni ciljevima postojećih programa Unije. Europska godina kulturne baštine može se provesti u okviru postojećih proračunskih ograničenja korištenjem onih programa u kojima je predviđeno utvrđivanje prioriteta financiranja na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi. Predložena inicijativa ne obvezuje Komisiju ni na kakve posebne mjere zakonodavne prirode niti bi imala društveni, gospodarski ili ekološki učinak veći od učinka postojećih instrumenata.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Za Europsku godinu kulturne baštine ne traži se dodatno financiranje. Za tu inicijativu nisu potrebna dodatna sredstva iz proračuna EU-a. Fleksibilnost u utvrđivanju prioriteta na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi u relevantnim programima dovoljna je za osmišljavanje kampanje za podizanje svijesti koja bi po opsegu bila slična kampanjama u prethodnim Europskim godinama.
 2016/0259 (COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o Europskoj godini kulturne baštine
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 167.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
 16
 ,
 djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Načela, vrijednosti i ideali ugrađeni u europsko kulturno nasljeđe zajednički su izvor sjećanja, razumijevanja, identiteta, dijaloga, kohezije i kreativnosti za Europu. Kulturna baština ima važnu ulogu u Europskoj uniji, kako je navedeno u preambuli Ugovora o Europskoj uniji, gdje se navodi da su potpisnici „nadahnuti kulturnim, vjerskim i humanističkim nasljeđem Europe”.
 (2)U članku 3. stavku 3. UEU-a navodi se da Europska unija poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe.
 (3)Člankom 167. stavkom 1. UFEU-a propisuje se da „Unija doprinosi procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost i stavljajući istodobno u prvi plan njihovo zajedničko kulturno naslijeđe”. Djelovanje Unije usmjereno je prema poticanju suradnje između država članica te, prema potrebi, podupiranju i dopunjavanju njihovog djelovanja u različitim područjima kao što je poboljšanje poznavanja i popularizacije kulture i povijesti europskih naroda i očuvanje i zaštita kulturne baštine od europske važnosti (članak 167. stavak 2. UFEU-a).
 (4)Kako je Europska komisija istaknula u svojoj Komunikaciji „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi”
 17
 , kulturnu baštinu treba smatrati zajedničkim resursom i općim dobrom koje se čuva za buduće naraštaje, a briga za baštinu zajednička je odgovornost svih dionika.
 (5)Kulturna baština od velike je vrijednosti za europsko društvo s kulturnog, ekološkog, društvenog i gospodarskog gledišta. Stoga je održivo upravljanje baštinom strateški izbor za 21. stoljeće, što je Vijeće naglasilo u svojim zaključcima od 21. svibnja 2014. o „kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu”
 18
 . Ne cijeni se dovoljno doprinos baštine u smislu stvaranja vrijednosti, vještina, radnih mjesta te kvalitete života.
 (6)Kulturna baština središnja je tema Europske agende za kulturu
 19
 . Ona je jedan od četiri prioriteta europske suradnje u području kulture za razdoblje 2015. – 2018., kako je utvrđeno u postojećem planu rada za kulturu koji je Vijeće usvojilo 25. studenoga 2014.
 20
 (7)Kulturna baština obuhvaća širok spektar „resursa naslijeđenih iz prošlosti, u svim oblicima i aspektima – materijalnim, nematerijalnim i digitalnim (stvorenim u digitalnom obliku i digitaliziranim) – uključujući spomenike, nalazišta, krajolike, vještine, prakse, znanje i iskazivanje ljudske kreativnosti, kao i kolekcije koje čuvaju i kojima upravljaju javna i privatna tijela poput muzeja, knjižnica i arhiva”, kako je navedeno u prethodno spomenutim zaključcima od 21. svibnja 2014.
 (8)Kulturna baština nastala je tijekom vremena sintetiziranjem i kombiniranjem kulturnih izričaja različitih civilizacija koje su naseljavale Europu. Zahvaljujući Europskoj godini poticat će se i povećavati razumijevanje važnosti zaštite i promicanja raznolikosti kulturnih izričaja. Jedan od načina da se to postigne bio bi provedbom obrazovnih programa i programa za podizanje javne svijesti, u skladu s obvezama iz Konvencije UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja
 21
 donesene 20. listopada 2005., čija je stranka EU.
 (9)U Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom, čiji su potpisnici EU i većina država članica, odnosno u njezinu članku 30. o sudjelovanju u kulturnom životu, rekreaciji, razonodi i sportu navodi se da države stranke priznaju osobama s invaliditetom pravo na sudjelovanje u kulturnom životu na ravnopravnoj osnovi s drugima, te će poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi osigurale da osobe s invaliditetom između ostalog uživaju pristup mjestima kulturnih događanja ili usluga, kao što su kazališta, muzeji, kino dvorane, knjižnice i turističke usluge, te, koliko je to moguće, spomenicima i mjestima od nacionalnoga kulturnog značenja.
 (10)Europska nagrada za pristupačnost grada istaknula je izvedivost i dobre prakse u nastojanjima da se kulturna baština gradova učini pristupačnom za osobe s invaliditetom, starije osobe, osobe smanjene pokretljivosti ili s drugim privremenim oštećenjima, na način koji poštuje prirodu i vrijednosti te baštine.
 (11)Kulturna baština može imati važnu ulogu u povezivanju zajednice u vrijeme kad se u europskim društvima povećava kulturna raznolikost. Novi participativni i međukulturni pristupi politici baštine i obrazovnim inicijativama u kojima se jednako vrednuju sve kulturne baštine mogli bi povećati povjerenje, uzajamno uvažavanje i socijalnu koheziju.
 (12)To je prepoznato i u Programu za održivi razvoj do 2030.
 22
 u kojemu su globalno građanstvo, kulturna raznolikost i međukulturni dijalog glavna načela održivog razvoja. U njemu se ističe da sve kulture i civilizacije mogu pridonijeti održivom razvoju i u tome imati odlučujuću ulogu. Kultura se izričito spominje u nekoliko ciljeva održivog razvoja tog Programa: na primjer u cilju 4 (obrazovanje), cilju 5 (ravnopravnost spolova), cilju 8 i cilju 12 u odnosu na turizam (održivi rast / obrasci potrošnje) i posebno u cilju 11 (gradovi – baština).
 (13)Na međunarodnoj razini sve se više prepoznaje da je u središte proširenog interdisciplinarnog koncepta kulturne baštine potrebno staviti ljude i ljudske vrijednosti. Zbog toga je potrebno poticati širi pristup kulturnoj baštini. To se može postići usmjeravanjem na različitu publiku i povećanjem pristupačnosti mjesta, zgrada, proizvoda i usluga, uzimajući u obzir posebne potrebe i posljedice demografskih promjena.
 (14)Politike za održavanje, obnovu, očuvanje, ponovnu uporabu, pristupačnost i promicanje kulturne baštine i usluga povezanih s kulturnom baštinom prvenstveno su u nadležnosti nacionalnih, regionalnih ili lokalnih tijela. Ipak, kulturna baština ima jasnu europsku dimenziju i tema je nekoliko politika EU-a koje se ne bave izravno kulturom. Kao primjer mogu se navesti obrazovanje, poljoprivreda i ruralni razvoj, regionalni razvoj, socijalna kohezija, pomorstvo, okoliš, turizam, digitalna agenda, istraživanje i inovacije te komunikacije.
 (15)Kako bi se u potpunosti ostvario potencijal tih resursa u okviru europskih gospodarstava i društava, za zaštitu i unapređenje baštine te upravljanje tim resursima, što povezuje nekoliko javnih politika, potrebno je učinkovito višerazinsko upravljanje i bolja međusektorska suradnja. U to su uključeni svi dionici, uključujući javna tijela, pojedince, organizacije civilnog društva, nevladine organizacije i volonterski sektor.
 (16)Vijeće je u svojim zaključcima od 25. studenoga 2014.
 23
 pozvalo Komisiju da razmotri predlaganje „Europske godine kulturne baštine”.
 (17)Europski parlament u svojoj je rezoluciji od 8. rujna 2015. preporučio da se odredi, po mogućnosti za 2018., Europska godina kulturne baštine
 24
 .
 (18)Europski odbor regija, u mišljenju od 16. travnja 2014.
 25
 , pozdravio je prijedlog Vijeća za „Europsku godinu kulturne baštine”, naglasivši njezin doprinos ostvarenju zajedničkih ciljeva u paneuropskom kontekstu.
 (19)Proglašenje Europske godine kulturne baštine učinkovit je način za podizanje javne svijesti, širenje informacija o dobroj praksi i promicanje istraživanja i inovacija te političku raspravu. Stvaranjem okružja za istovremeno promicanje tih ciljeva na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini može se postići veća sinergija i bolje korištenje resursa.
 (20)Baština je područje intervencije u nekoliko programa u području vanjskih odnosa – većinom, ali ne isključivo na Bliskom istoku. Promicanje vrijednosti kulturne baštine odgovor je na namjerno uništavanje kulturnoga blaga u područjima sukoba
 26
 . Bit će važno osigurati komplementarnost Europske godine kulturne baštine i svih inicijativa u vanjskim odnosima koje su razvijene u odgovarajućim okvirima. Mjere zaštite i promicanja kulturne baštine u okviru relevantnih instrumenata za vanjske odnose trebale bi, među ostalim, odražavati zajednički interes povezan s razmjenom iskustava i vrijednosti s trećim zemljama. Tako će se promicati uzajamno poznavanje, poštovanje i razumijevanje među kulturama.
 (21)Iako je ova Odluka upućena državama članicama, i zemlje obuhvaćene politikom proširenja trebaju biti usko povezane s aktivnostima u okviru Europske godine kulturne baštine. Prema potrebi može se tražiti i uključivanje zemalja u okviru Europske susjedske politike i drugih partnerskih zemalja. To se može ostvariti u odgovarajućim okvirima za suradnju i dijalog, osobito u kontekstu dijaloga civilnog društva između EU-a i tih zemalja.
 (22)Zaštita, očuvanje i unapređenje europske kulturne baštine u okviru je ciljeva postojećih programa Unije. Stoga se Europska godina može provesti primjenom tih programa u okviru njihovih postojećih odredbi i utvrđivanjem prioriteta financiranja na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi. Programima i politikama u područjima kao što su kultura, obrazovanje, poljoprivreda i ruralni razvoj, regionalni razvoj, socijalna kohezija, pomorstvo, okoliš, turizam, strategija jedinstvenog digitalnog tržišta, istraživanje i inovacije te komunikacije pridonosi se izravno i neizravno zaštiti, unapređenju, inovativnoj ponovnoj uporabi i promicanju europske kulturne baštine. Stoga ti programi i politike mogu biti potpora inicijativi u skladu s njihovim pravnim okvirima.
 (23)Cilj je ove Odluke poduprijeti nastojanja država članica u zaštiti, očuvanju, unapređenju, ponovnoj uporabi i promicanju europske kulturne baštine. S obzirom na potrebu transnacionalne razmjene informacija i širenja dobre prakse diljem Unije, države članice ne mogu taj cilj dostatno ostvariti same, nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije, stoga Europska unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja,
 DONIJELI SU OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Predmet
 Godina 2018. proglašava se „Europskom godinom kulturne baštine” (dalje u tekstu: „Europska godina”).
 Članak 2.
 Ciljevi
 1. U skladu s ciljevima Europske agende za kulturu, opći ciljevi Europske godine odnose se na poticanje i potporu – posebno razmjenom iskustava i dobre prakse – nastojanja Unije, država članica, regionalnih i lokalnih tijela u zaštiti, očuvanju, ponovnoj uporabi, unapređenju, vrednovanju i promicanju europske kulturne baštine u Europskoj uniji. Ciljevi su posebno:
 (a)doprinos promicanju uloge europske kulturne baštine kao ključne komponente kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga. Potrebno je istaknuti najbolji način za njezino očuvanje i zaštitu te način kako osigurati da u njoj uživa šira i raznolikija publika. To bi se moglo ostvariti mjerama za stjecanje nove publike i obrazovanjem o baštini, čime se promiču socijalna uključenost i integracija, uz puno poštovanje nadležnosti država članica,
 (b)povećanje doprinosa europske kulturne baštine gospodarstvu i društvu koristeći se njezinim izravnim i neizravnim gospodarskim potencijalom. To uključuje mogućnosti za podupiranje kulturnih i kreativnih industrija i poticanje stvaralaštva i inovacija, promicanje održivog turizma, povećanje socijalne kohezije i stvaranje stabilnih lokalnih radnih mjesta;
 (c)doprinos promicanju kulturne baštine kao važnog elementa međunarodne dimenzije EU-a, polazeći od interesa u partnerskim zemljama za europsku baštinu i stručno znanje.
 2. Specifični ciljevi Europske godine kulturne baštine su sljedeći:
 (a)poticanje pristupa koji su usmjereni na čovjeka, uključivi, napredni, bolje integrirani i međusektorski, kako bi baština postala dostupna svima te kako bi se osigurala zaštita, očuvanje, inovativna ponovna uporaba i unapređenje kulturnog nasljeđa;
 (b)promicanje inovativnih modela višerazinskog upravljanja kulturnom baštinom u koje su uključeni svi dionici, uključujući javna tijela, fizičke osobe, organizacije civilnog društva, nevladine organizacije i volonterski sektor;
 (c)promicanje rasprave, istraživačkih i inovacijskih aktivnosti i razmjene dobre prakse u pogledu kvalitetnog očuvanja i zaštite kulturne baštine i suvremenih intervencija u povijesni okoliš, kao i promicanje rješenja koja su pristupačna svima, uključujući osobe s invaliditetom;
 (d)isticanje i poticanje pozitivnog doprinosa kulturne baštine društvu i gospodarstvu istraživanjem i inovacijama, uključujući bazu dokaza na razini EU-a, te razvojem pokazatelja i mjerila;
 (e)poticanje lokalnih razvojnih strategija koje se temelje na potencijalima baštine, uključujući promicanjem održivog kulturnog turizma;
 (f)potpora razvoju specijaliziranih vještina, unapređenje upravljanja znanjem i prijenosa znanja u sektoru baštine, uzimajući u obzir posljedice digitalizacije;
 (g)promicanje baštine kao izvora nadahnuća za suvremeno stvaralaštvo i inovacije te isticanje potencijala za uzajamno obogaćivanje i snažniju interakciju među kulturnim i kreativnim sektorima te zajednicama i sektorom baštine;
 (h)osvješćivanje važnosti europske kulturne baštine u programima obrazovanja i cjeloživotnog učenja, s posebnim usmjerenjem na mlade ljude i lokalne zajednice;
 (i)isticanje potencijala međunarodne suradnje u području kulturne baštine pri razvijanju snažnijih veza sa zemljama izvan EU-a te poticanje međukulturnog dijaloga, pomirenja nakon sukoba i sprečavanja sukoba;
 (j)promicanje istraživanja i inovacija u području kulturne baštine, olakšano prihvaćanje i iskorištavanje rezultata istraživanja kod svih dionika, posebno tijela javne vlasti i privatnog sektora, te olakšan prijenos rezultata istraživanja široj javnosti i
 (k)poticanje sinergije Unije i država članica, uključujući jačanje inicijativa za sprečavanje nezakonite trgovine kulturnim dobrima.
 Članak 3.
 Sadržaj mjera
 1. Mjere koje treba poduzeti radi ostvarenja ciljeva iz članka 2. uključuju sljedeće aktivnosti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, a koje su povezane s ciljevima Europske godine:
 (a)konferencije, događanja i inicijative kojima se promiče rasprava i jača svijest o važnosti i vrijednosti kulturne baštine i omogućuje uključenost građana i dionika;
 (b)kampanje za podizanje svijesti, obavješćivanje i obrazovanje radi isticanja vrijednosti poput raznolikosti i međukulturnog dijaloga s dokazima iz bogate europske baštine te radi poticanja doprinosa široke javnosti u zaštiti baštine i upravljanju baštinom i općenito u postizanju ciljeva Europske godine;
 (c)razmjena iskustava i dobre prakse nacionalnih, regionalnih i lokalnih uprava te drugih organizacija u širenju informacija o kulturnoj baštini; i
 (d)provođenje studija i istraživačkih i inovacijskih aktivnosti te širenje njihovih rezultata na europskoj ili nacionalnoj razini.
 2. Komisija i države članice mogu odrediti i druge aktivnosti koje bi mogle pridonijeti ciljevima Europske godine iz članka 2. i dopustiti upućivanja na Europsku godinu u promidžbi tih aktivnosti ako su one usmjerene na postizanje tih ciljeva.
 Članak 4.
 Koordinacija na nacionalnoj razini
 Svaka država članica imenuje nacionalnog koordinatora odgovornog za organizaciju njezina sudjelovanja u Europskoj godini. Koordinator osigurava koordinaciju relevantnih aktivnosti na nacionalnoj razini.
 Članak 5.
 Koordinacija na razini Unije
 Komisija saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine i razmjene informacija o provedbi na nacionalnoj i europskoj razini.
 Članak 6.
 Međunarodna suradnja
 Za potrebe Europske godine Komisija surađuje s nadležnim međunarodnim organizacijama, posebno s UNESCO-om i Vijećem Europe, istodobno osiguravajući vidljivost sudjelovanja EU-a.
 Članak 7.
 Financiranje
 Sufinanciranje na europskoj razini aktivnosti za potporu Europske godine u skladu je s primjenjivim pravilima i u okviru postojećih mogućnosti za određivanje prioriteta na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi u postojećim programima, posebno u programu Kreativna Europa. Prema potrebi, potpora Europskoj godini može se pružati i u okviru drugih programa i politika, uzimajući u obzir njihove važeće pravne i financijske odredbe.
 Članak 8.
 Praćenje i evaluacija
 Do 31. prosinca 2019. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj ocjeni inicijativa predviđenih ovom Odlukom.
 Članak 9.
 Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Članak 10.
 Ova je Odluka upućena državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4.Ciljevi
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.Doprinos trećih osoba
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Europska godina kulturne baštine
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 27
 PODRUČJE POLITIKE: AKTIVNOSTI U OBRAZOVANJU I KULTURI: KREATIVNA EUROPA
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 X Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja
 28
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4.Ciljevi
 1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Nema višegodišnjeg strateškog cilja s obzirom na specifičnost inicijative kakva je Europska godina.
 1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Posebni cilj br.
 (a) Doprinos promicanju uloge europske kulturne baštine kao ključne komponente kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga. Potrebno je istaknuti najbolji način za njezino očuvanje i zaštitu te način kako osigurati da u njoj uživa šira i raznolikija publika. To bi se moglo ostvariti mjerama za razvoj publike i obrazovanjem o baštini, uz puno poštovanje nadležnosti država članica, promičući socijalnu uključenost i integraciju.
 (b)
 Jačanje doprinosa europske kulturne baštine gospodarstvu i društvu koristeći njezin izravni i neizravni gospodarski potencijal. To uključuje mogućnosti za podupiranje kulturnih i kreativnih industrija i poticanje stvaralaštva i inovacija, promicanje održivog turizma, povećanje društvene kohezije i stvaranje stabilnih radnih mjesta.
 (c)
 Doprinos promicanju kulturne baštine kao važnog elementa međunarodne dimenzije EU-a, polazeći od interesa u partnerskim zemljama za europsku baštinu i stručno znanje.
 Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 15.04 – Kreativna Europa
 1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj
 Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 – informativne i promotivne kampanje, događanja i inicijative na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini radi prenošenja glavnih poruka i širenja informacija o dobroj praksi i o ulozi EU-a u promicanju zajedničkih rješenja
 – podizanje svijesti o važnosti kulturne baštine za građane EU-a i jačanje njezina doprinosa rastu, otvaranju radnih mjesta i socijalnoj koheziji na nacionalnoj i europskoj razini
 – ukazivanje na izazove i unapređivanje mogućnosti za zaštitu, očuvanje i upravljanje kulturnom baštinom, uključujući one povezane s digitalizacijom
 1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja
 Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Broj ostvarenja u okviru informativne kampanje
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Kratkoročno: bolje informiranje o važnosti kulturne baštine kao posebnoj vrijednosti EU-a, kao i o ulozi EU-a u njezinu očuvanju
 Dugoročno: povećana osviještenost građana o važnosti kulturne baštine i bolje shvaćanje pozitivne uloge EU-a
 1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
 – jačanje svijesti o važnosti europske kulturne baštine u pogledu gospodarskog rasta i socijalne kohezije
 – podizanje svijesti o izazovima i mogućnostima te isticanje uloge EU-a u promicanju zajedničkih rješenja
 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Europske godine organizirane u proteklih 10 godina pokazale su se kao vrijedan instrument za podizanje svijesti čiji je utjecaj zamjetan kod široke javnosti i kod predvodnika javnog mnijenja. Pritom su ostvarene sinergije različitih područja djelovanja na razini EU-a i država članica.
 1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Europska godina kulturne baštine bit će referentna točka za europske strukturne i investicijske fondove te nekoliko programa Unije, kao što su Kreativna Europa, Obzor 2020. (uključujući digitalne aspekte očuvanja i vrednovanja baštine), Erasmus+ i Europa za građane. U okviru programa Kreativna Europa financiraju se tri aktivnosti EU-a posebno posvećene kulturnoj baštini: Dani europske baštine, nagrada Europske unije za kulturnu baštinu i oznaka europske baštine.
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 X Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 –X
 Prijedlog/inicijativa na snazi od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2018.
 –X
 Financijski utjecaj od 2017. do 2018.
 ◻ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 –Početno razdoblje provedbe od GGGG. do GGGG.,
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 29
 X Izravno upravljanje Komisije
 –◻ koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije;
 –◻
 ◻preko izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ◻ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća proračunske provedbe:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
 –◻EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
 –◻ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe;
 –◻ tijelima javnog prava;
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 [...]
 [...]
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Program rada Europske godine
 osnivanje Upravljačkog odbora
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1.Utvrđeni rizici
 – nedovoljna vidljivost inicijativa
 – previsoka očekivanja u odnosu na ograničen proračun
 2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole
 redovna procjena rizika u okviru Upravljačkog odbora
 2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
 pro memoria
 pro memoria
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.
 Komisija osigurava da se, kad se provode mjere koje se financiraju u okviru ove Odluke, štite financijski interesi Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i bilo koje druge nezakonite aktivnosti redovitim provjerama i povratom neopravdano isplaćenih iznosa i, ako su otkrivene nepravilnosti, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim kaznama. Komisija može provoditi kontrole i provjere na licu mjesta prema ovoj Odluci, u skladu s Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti. Prema potrebi, istrage provodi Europski ured za borbu protiv prijevara u skladu s Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Naslov 3: Sigurnost i građanstvo
 Dif./nedif.
 30
 zemalja EFTA-e
 31
 zemalja kandidatkinja
 32
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 3
 15 04 02 – Potprogram Kultura – podupiranje prekograničnih aktivnosti te promicanje transnacionalnog kretanja i mobilnosti
 Dif.
 NE
 NE
 NE
 NE
 Zatražene nove proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Dif./nedif.
 zemalja EFTA-e
 zemalja kandidatkinja
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 [Ovaj se dio ispunjava
 u proračunskoj tablici o administrativnim proračunskim podacima
 (drugi dokument u prilogu ovom financijskom izvještaju) koju je potrebno učitati na mrežne stranice CISNET-a radi savjetovanja među službama.]
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 Broj
 [3] Naslov Sigurnost i građanstvo
 GU: EAC
 Godina
 N
 33
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 (1)
 (2)
 15 04 02 – Kreativna Europa – Potprogram Kultura
 Preuzete obveze
 (1a)
 1,000
 3,000
 4,000
 Plaćanja
 (2a)
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 34
 Broj proračunske linije
 (3)
 UKUPNA odobrena sredstva
 za GU EAC*
 Preuzete obveze
 =1+1a +3
 Plaćanja
 =2+2a
 +3
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Preuzete obveze
 (4)
 1,000
 3,000
 4,000
 Plaćanja
 (5)
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 (6)
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA <....>
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 =4+ 6
 Plaćanja
 =5+ 6
 Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Preuzete obveze
 (4)
 Plaćanja
 (5)
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 (6)
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1 do 4
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (referentni iznos)
 Preuzete obveze
 =4+ 6
 1,000
 3,000
 4,000
 Plaćanja
 =5+ 6
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 5
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 GU: EAC
 • Ljudski resursi
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 • Ostali administrativni rashodi
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 UKUPNO GU EAC
 Odobrena sredstva
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 35
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1 do 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 Plaćanja
 *Naslov 5: Troškovi za administraciju, uključujući ljudske potencijale, osigurat će se unutarnjom preraspodjelom unutar GU EAC.
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.
 –X
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta
 36
 Prosječni trošak
 Broj
 Trošak
 Broj
 Trošak
 Broj
 Trošak
 Broj
 Trošak
 Broj
 Trošak
 Broj
 Trošak
 Broj
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 37
 ...
 – Rezultat
 Komun
 0,3
 2
 0,600
 0
 0
 0,600
 – Rezultat
 Seminari
 0,25
 4
 1,000
 0
 0
 1,000
 – Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 6
 1,600
 0
 0
 1,600
 POSEBNI CILJ br. 2 ...
 – Rezultat
 Komunikacija
 0,3
 2
 0,600
 0
 0
 0,600
 – Rezultat
 Seminari i konferencije
 0,25
 3
 0,750
 0
 0
 0,750
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 5
 1,350
 0
 0
 1,350
 POSEBNI CILJ br. 3 ...
 – Rezultat
 Komunikacija
 0,3
 1
 0,300
 0
 0
 0,300
 – Rezultat
 Seminari i konferencije
 0,25
 3
 0,750
 0
 0
 0,750
 Međuzbroj za posebni cilj br. 3
 4
 1,050
 0
 0
 1,050
 UKUPNI TROŠAK
 4,000
 Rezultati
 Komunikacijska kampanja: može uključivati videopriopćenja, videospotove, stvaranje vizualnog identiteta, web-mjesta, aktivnosti povezane s odnosima s javnošću, društvene medije, promidžbeni materijal, publikacije i tiskovine, studije i ostale aktivnosti za podizanje svijesti.
 Seminari i konferencije: tu se ubrajaju početne i završne konferencije, predavanja, radionice, događaji na visokoj razini, seminari za novinare, popratni događaji i ostali skupovi u Bruxellesu ili u državama članicama.
 Struktura troškova
 Na temelju prethodnog iskustva iz drugih djelovanja povezanih s kulturom, posebno u okviru programa Kreativna Europa, procjenjuje se da je prosječni trošak komunikacijske kampanje na razini EU-a približno 300 000 EUR, za seminar se potroši od 100 000 EUR do 400 000 EUR ovisno o trajanju i broju sudionika, te se predviđa da bi prosječni trošak seminara koji će se organizirati u okviru Europske godine kulturne baštine mogao biti 250 000 EUR.
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.3.1.Sažetak
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva.
 –X
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 38
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Ostali administrativni rashodi
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Međuzbroj za NASLOV 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Izvan NASLOVA 5
 39
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 Ostali
 administrativni rashodi
 Međuzbroj
 izvan NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 UKUPNO
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Potrebna odobrena administrativna sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –X
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina N+2
 Godina N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 • Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 XX 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)
 1
 1
 1
 XX 01 01 02 (Delegacije)
 XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje)
 10 01 05 01 (Izravno istraživanje)
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 40
 XX 01 02 01 (UO, UNS, AO iz „globalne omotnice”)
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, AO i MSD u delegacijama)
 XX 01 04 gg
 41
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 XX 01 05 02 (UO, UNS, AO – neizravno istraživanje)
 10 01 05 02 (UO, UNS, AO – izravno istraživanje)
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 1
 1
 1
 XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća koje treba obaviti:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 izrada godišnjeg plana rada i njegovo usklađivanje s drugim službama; sastavljanje referentnih uvjeta za ugovore o kupnji i uslugama te praćenje postupka odabira; osiguravanje međuinstitucijske koordinacije; priprema informativnih sastanaka i govora za povjerenika i GU; osiguravanje informacija za rad novinara; praćenje ex post evaluacija
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –X
 Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –◻
 ◻Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti što je potrebno te navesti naslove, odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 3.2.5.Doprinos trećih osoba
 –X
 Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih osoba u financiranju.
 –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju
 UKUPNA sredstva sufinanciranja
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 –X
 Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
 –◻
 ◻Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 na vlastita sredstva
 na razne prihode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda:
 Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu
 Utjecaj prijedloga/inicijative
 42
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Članak .............
 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.
 (1)
 Rezolucija Vijeća od 16. studenoga 2007. o europskoj agendi za kulturu (2007/C 287/01) SL C 287, 29.11.2007., str. 1.
 (2)
 Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o planu rada za kulturu u razdoblju 2015. – 2018. (2014/C/463/02).
 (3)
 Zaključci Vijeća od 21. svibnja 2014. o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu (2014/C 183/08) SL C 183, 14.6.2014., str. 36.
 (4)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 22. srpnja 2014. Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi, COM(2014) 477 final.
 (5)
 Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (2015/C 195/04) SL C 195, 12.6.2015, str. 22.
 (6)
 Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.
 (7)
 Zaključci Vijeća o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (2014/C 463/01) SL C 463, 23.12.2014., str. 1.
 (8)
 Kako je istaknuto u zajedničkoj komunikaciji Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod naslovom „Prema strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose”, JOIN(2016) 29 final.
 (9)
 Savez koji povezuje mreže i organizacije u tom području, a koordinira ih Europa Nostra. Savez 3.3. odnosi se na članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU).
 (10)
 http://www.sharingheritage.de/en/main/
 (11)
 http://ec.europa.eu/culture/news/2015/0612-cultural-heritage-counts_en.htm
 .
 (12)
 http://bookshop.europa.eu/en/getting-cultural-heritage-to-work-for-europe-pbKI0 115128/
 .
 (13)
 http://www.jpi-culturalheritage.eu/wp-content/uploads/SRA-2014-06.pdf
 .
 (14)
 http://www.culturalbase.eu
 (15)
 ESFRI, strateško izvješće o istraživačkim infrastrukturama, plan 2016.
 (16)
 SL C , , str. .
 (17)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 22. srpnja 2014. Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi, COM(2014) 477 final.
 (18)
 Zaključci Vijeća od 21. svibnja 2014. o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu (2014/C 183/08) SL C 183, 14.6.2014., str. 36.
 (19)
 Rezolucija Vijeća od 16. studenoga 2007. o europskoj agendi za kulturu (2007/C 287/01) SL C 287, 29.11.2007., str. 1.
 (20)
 Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o planu rada za kulturu u razdoblju 2015. – 2018. (2014/C 463/02) SL C 463, 23.12.2014, str. 4.
 (21)
 Konvencija o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja 2005., Pariz, 20. listopada 2005.
 (22)
 Rezolucija Ujedinjenih naroda koju je Opća skupština donijela 25. rujna 2015. „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”.
 (23)
 Zaključci Vijeća o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (2014/C 463/01) SL C 463, 23.12.2014., str. 1.
 (24)
 Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.
 (25)
 Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (2015/C 195/04) SL C 195, 12.6.2015, str. 22.
 (26)
 Kako je istaknuto u zajedničkoj komunikaciji Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod naslovom „Prema strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose”, JOIN(2016) 29 final.
 (27)
 ABM: activity-based management (upravljanje na temelju djelatnosti); ABB: activity-based budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti).
 (28)
 Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (29)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na web-mjestu BudgWeb: https://myintracomm.ec.testa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (30)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva / Nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (31)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (32)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (33)
 Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (34)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
 (35)
 Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (36)
 Rezultati znači proizvodi i usluge koje treba isporučiti (npr. broj financiranih razmjena studenata, broj kilometara izgrađenih cesta, itd.).
 (37)
 Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi...”.
 (38)
 Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (39)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
 (40)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; AO = agencijsko osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (41)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (42)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.


type: contracts

text:
 4.8.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 211/55
 DECIZIA NR. 102/2015 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 30 aprilie 2015
 de modificare a Anexei X (Servicii în general) și a Protocolului 31 (privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți) la Acordul privind SEE [2016/1285]
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 86 și 98,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) nr. 1024/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne și de abrogare a Deciziei 2008/49/CE a Comisiei (1) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.
 (2)
 Regulamentul (UE) nr. 1024/2012 abrogă Decizia 2008/49/CE a Comisiei (2), care este inclusă în Acordul privind SEE și, în consecință, trimiterea la Decizia 2008/49/CE ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (3)
 Prin urmare, anexa X și Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificate în consecință,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În anexa X la Acordul privind SEE, după punctul 2d (Decizia de punere în aplicare 2014/287/UE a Comisiei) se introduce următorul text:
 „3.
 32012 R 1024: Regulamentul (UE) nr. 1024/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne și de abrogare a Deciziei 2008/49/CE a Comisiei (JO L 316, 14.11.2012, p. 1).
 În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se citesc cu următoarele adaptări:
 (a)
 Cuvintele «Articolul 26 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)» și «Articolul 26 alineatul (2) TFUE» se citesc «Articolul 1 alineatul (2) literele (a)-(d) din Acordul privind SEE».
 (b)
 Cuvintele «actele Uniunii» se citesc «actele Uniunii încorporate în Acordul privind SEE».”
 Articolul 2
 În Protocolul 31 la Acordul privind SEE articolul 17 alineatul (6) litera (b), textul celei de a doua liniuțe (Decizia 2008/49/CE a Comisiei) se elimină.
 Articolul 3
 Textele Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 4
 Prezenta decizie intră în vigoare la 1 mai 2015, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (*).
 Articolul 5
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 30 aprilie 2015.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Gianluca GRIPPA
 (1) JO L 316, 14.11.2012, p. 1.
 (2) JO L 13, 16.1.2008, p. 18.
 (*) Au fost semnalate obligații constituționale.


type: wikipedia

text:
Le Summa grammaticalis quae vocatur Catholicon ou Catholicon est un dictionnaire latin écrit en 1286 par le dominicain italien Giovanni Balbi, dit Jean de Gênes ou Johannes Januensis de Balbis. Il contient certaines informations encyclopédiques et une grammaire latine. Il est utilisé durant le Moyen Âge dans l’interpretation de la Bible, sous forme de manuscrit ; c’est aussi un des premiers livres à être imprimé avec la nouvelle technologie de Johannes Gutenberg en 1460.
 Il comporte quatre parties précédant le dictionnaire latin enrichi de citations : l'orthographe, la prononciation (l'accent), la syntaxe et la forme des mots, figures de la rhétorique.
 Il est à ne pas confondre avec le Catholicon de Lagadeuc, dictionnaire latin-breton-français, publié en 1499.
 Notes et références
 Voir aussi
 Liens externes
 Catholicon, 1460 (Archive.org)
 Catholicon, 1460 (Bayerischen Staatsbibliothek)
 Catholicon, 1460 (From the Rare Book and Special Collections Division, Library of Congress)
 Dictionnaire de latin


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 12008E/PRO/35
 Eüroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioon - PROTOKOLLID - Protokoll (nr 35) Protokoll Iirimaa põhiseaduse artikli 40 lõike 3 punkti 3 kohta
 Euroopa Liidu Teataja 115 , 09/05/2008 Lk 0321 - 0321
 PROTOKOLL (nr 35)PROTOKOLL IIRIMAA PÕHISEADUSE ARTIKLI 40 LÕIKE 3 PUNKTI 3 KOHTAKÕRGED LEPINGUOSALISEDON LEPPINUD KOKKU järgmises sättes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule.Mitte miski aluslepingutes, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus või neid lepinguid muutvates või täiendavates lepingutes või aktides ei mõjuta Iiri põhiseaduse artikli 40 lõike 3 punkti 3 kohaldamist Iirimaal.--------------------------------------------------


text:
 21.7.2007
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 170/29
 Klage, eingereicht am 14. Mai 2007 — Avaya/HABM — ZyXEL Communications (VANTAGE CNM)
 (Rechtssache T-171/07)
 (2007/C 170/57)
 Sprache der Klageschrift: Englisch
 Parteien
 Klägerin: Avaya Inc. (Basking Ridge, USA) (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte A. Beschorner, B. Glaser und C. Thomas)
 Beklagter: Harmonisierungsamt für den Binnenmarkt (Marken, Muster und Modelle)
 Andere Beteiligte im Verfahren vor der Beschwerdekammer: ZyXEL Communications Corp. (Hsin-Chu, Taiwan)
 Anträge
 Die Klägerin beantragt,
 —
 die Entscheidung der Zweiten Beschwerdekammer Nr. R 156/2006-2 vom 14. März 2007 betreffend die Gemeinschaftsmarkenanmeldung Nr. 3 291 457 „VANTAGE CNM“ aufzuheben;
 —
 dem Harmonisierungsamt die Kosten des Gerichtsverfahrens und der Streithelferin die Kosten des Verwaltungsverfahrens vor der Beschwerdekammer aufzuerlegen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Anmelderin der Gemeinschaftsmarke: ZyXEL Communications Corp.
 Betroffene Gemeinschaftsmarke: Gemeinschaftsbildmarke „VANTAGE“ für Waren und Dienstleistungen der Klassen 9 und 42 — Anmeldung Nr. 3 291 457.
 Inhaberin des im Widerspruchsverfahren entgegengehaltenen Marken- oder Zeichenrechts: Avaya Inc.
 Entgegengehaltenes Marken- oder Zeichenrecht: Gemeinschaftswortmarke „MULTIVANTAGE“ für Waren und Dienstleistungen der Klassen 9, 38 und 42 — Anmeldung Nr. 2 409 589.
 Entscheidung der Widerspruchsabteilung: Zurückweisung des Widerspruchs.
 Entscheidung der Beschwerdekammer: Zurückweisung der Beschwerde.
 Klagegründe: Die Klägerin stützt ihre Klage auf zwei unterschiedliche Klagegründe, nämlich zum einen auf einen Verstoß gegen den Grundsatz der Gleichbehandlung und der Beständigkeit der Entscheidungspraxis und zum anderen auf einen Verstoß gegen Art. 8 Abs. 1 Buchst. b der Verordnung Nr. 40/94 über die Gemeinschaftsmarke und gegen die allgemeinen Grundsätze des Markenrechts.
 Zum ersten Klagegrund trägt die Klägerin vor, dass die Beschwerdekammer von einer früheren Entscheidung in einem Parallelfall abgewichen sei, der eine fast identische Sache betroffen habe, ohne die plötzliche Änderung der Praxis zu begründen.
 Weiter trägt sie zum zweiten Klagegrund vor, dass die Beschwerdekammer die Identität der Waren und Dienstleistungen der einander gegenüberstehenden Marken und die starke Ähnlichkeit der Marken selbst nicht ausreichend berücksichtigt habe.