text:
Kérdőív ALKOTMÁNYBÍRÁSKODÁS: MŰKÖDÉS ÉS KAPCSOLAT MÁS KÖZJOGI SZERVEZETEKKEL. Európai Alkotmánybíróságok Kongresszusának XV. - PDF
 Download "Kérdőív ALKOTMÁNYBÍRÁSKODÁS: MŰKÖDÉS ÉS KAPCSOLAT MÁS KÖZJOGI SZERVEZETEKKEL. Európai Alkotmánybíróságok Kongresszusának XV."
 1 Kérdőív ALKOTMÁNYBÍRÁSKODÁS: MŰKÖDÉS ÉS KAPCSOLAT MÁS KÖZJOGI SZERVEZETEKKEL Európai Alkotmánybíróságok Kongresszusának XV. konferenciája A Magyar Köztársaság Alkotmánybíróságának válaszai I. Az Alkotmánybíróság viszonya az Országgyűléshez és a Kormányhoz II. Hatásköri összeütközésekre vonatkozó alkotmánybírósági hatáskör III. Az alkotmánybírósági döntések végrehajtása I. Az Alkotmánybíróság viszonya az Országgyűléshez és a Kormányhoz 1. Az Országgyűlés szerepe (adott esetben a Kormányé) az alkotmánybíróság tagjainak a megválasztásában. Megválasztásuk után az alkotmánybírók ugyanazon szerv által visszahívhatók? Mi lehet az alapja/okai a visszahívásnak? 1.1. Választási eljárás Az Alkotmánybíróság mind a tizenegy tagját az Országgyűlés választja. Az Alkotmánybíróság tagjait az Országgyűlés a jogi, igazgatási és igazságügyi bizottságának véleményét figyelembe véve az országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazatával választja meg. Az Alkotmánybíróság tagjaira az Országgyűlésben képviselettel rendelkező pártok képviselőcsoportjainak tagjaiból álló jelölő bizottság tesz javaslatot. A jelölő bizottság létszáma kilenc és tizenöt fő között van, és a képviselőcsoportok közötti létszámarányok határozzák meg.[alkotmány 32/A (4) bek július 5-i módosítása, illetve Alkotmánybíróságról szóló törvény 6. ] A módosítást megelőzően nem szerepelt a létszámarányokra történő utalás, a jelölő bizottság minden parlamenti frakció egy képviselőjéből állt. 1
 2 Az alkotmánybíróság tagjait kilenc évre választják és egy alkalommal újraválaszthatók. Annak érdekében, hogy a politikai pártok a választási eljárást közvetlenül ne befolyásolhassák, az Alkotmánybíróságról szóló törvény (a továbbiakban: Abtv.) megtiltja az Alkotmánybíróság tagjainak a politikai tevékenységet, és hogy politikai tartalmú nyilatkozatokat tegyenek, illetve csak azok választhatók meg, akik a választást megelőző négy évben nem töltöttek be politikai vagy vezető államigazgatási tisztséget A megbízatás megszűnése Megválasztásuk után az Alkotmánybíróság tagjait az Országgyűlés nem hívhatja vissza. A megbízatás kizárólag a következő okok miatt szűnhet meg: a) a 70. életév betöltésével; b) a megbízatási időtartam leteltével; c) halállal; d) lemondással; e) összeférhetetlenség megállapításával; f) felmentéssel; g) kizárással. Az Alkotmánybíróság tagja megbízatásának megszűnését az (1) bekezdés a)-d) pontja esetében az Alkotmánybíróság elnöke állapítja meg és hirdeti ki. Az (1) bekezdés e), f) és g) pontja esetén az Alkotmánybíróság teljes ülése hoz határozatot. [Abtv. 15. (1) bek.] 2. Milyen mértékben önálló pénzügyileg az Alkotmánybíróság a költségvetésének a megállapítása és végrehajtása tekintetében? Az Alkotmánybíróság maga állapítja meg a saját költségvetését, amelyet az állami költségvetés részeként az Országgyűlés hagy jóvá. [Abtv. 2. ] 3. Gyakori vagy lehetséges-e, hogy az Országgyűlés úgy módosítja az Alkotmánybíróság szervezetére és működésére vonatkozó törvényt, hogy magával az Alkotmánybírósággal nem konzultál erről? Az Alkotmánybíróság szervezetére és eljárására vonatkozó részletes szabályokat az Alkotmánybíróság ügyrendje állapítja meg, amelyet az Országgyűlés - az Alkotmánybíróság javaslatára - törvényben határoz meg. [Abtv. 29. ] Az Alkotmánybíróság szervezetéről és működéséről szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. [Alkotmány 32/A (6) bek.] Az Alkotmánybíróság elnöke részt vehet és felszólalhat az Országgyűlés ülésén. [Házszabály 45. (1) bek.] 4. Az Alkotmánybíróságnak van-e hatásköre a kormányhatározatok/házszabály alkotmányossági vizsgálatára? 4.1. Előzetes normakontroll 2
 3 Az Alkotmánybíróság hatásköre kiterjed az Országgyűlés ügyrendjének az utólagos alkotmányossági vizsgálatára [Abtv. 1. bek. a) pont]. Az Országgyűlés az ügyrendjét - annak elfogadása előtt, az aggályosnak tartott rendelkezés megjelölésével - az Alkotmánnyal való összhangjának vizsgálata céljából megküldheti az Alkotmánybíróságnak. Ha az Alkotmánybíróság az ügyrend aggályosnak tartott rendelkezésének alkotmányellenességét állapítja meg, az alkotmányellenességet az Országgyűlés megszünteti. [Abtv. 34. (1)-(2) bek.] 4.2. Utólagos normakontroll A jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata magában foglalja az Országgyűlés Házszabályának vizsgálatát is. [Abtv. 1. b) pont] Az alkotmányellenesség utólagos vizsgálatát bárki indítványozhatja. [Abtv. 21. (2) bek.] 5. Törvények és kormányhatározatok alkotmányossági vizsgálata (határozza meg a normák fajtáit). Az Abtv. a normakontroll kapcsán az Alkotmánytól részben eltérő terminológiát használ; míg az Alkotmány csak jogszabályokat említ [32/A (1) bek.], az Abtv. mint további hatáskört megállapító törvény szerint az utólagos normakontroll tárgya az állami irányítás egyéb jogi eszköze is lehet. [Abtv. 1. b) pont] 5.1. Jogszabályok Kivétel az alkotmányellenességi vizsgálat alól a jogszabály tartalma alapján Az Alkotmány 32/A. (2) bekezdéséhez módosító javaslatot nyújtottak be. (A zárószavazás valószínűleg november 16-án lesz.) A jelenleg hatályos 32/A. (2) bekezdésének a szövege szerint Az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat. A módosítás után a következő szövegre változhat: Az Alkotmánybíróság alkotmányellenesség megállapítása esetén megsemmisíti a törvényeket és más jogszabályokat. A költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről, illetékekről és járulékokról, a vámokról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló törvényeket az Alkotmánybíróság akkor semmisíti meg, ha azok tartalma az élethez és emberi méltósághoz való jogot, a személyes adatok védelméhez való jogot, a gondolat, lelkiismeret és vallás szabadságát, vagy a magyar állampolgársághoz kapcsolódó 69. szerinti jogokat sérti Állami irányítás egyéb jogi eszközei Az Alkotmánybíróságnak egységes volt a gyakorlata az állami irányítás egyéb jogi eszközei vizsgálata kapcsán: a vizsgálat attól függött, hogy a kérdéses aktusnak normatív tartalma volt-e. 3
 4 Az Alkotmánybíróság fennállásának korai szakaszában már megállapította, hogy az állami irányítás egyéb jogi eszközeit nem az elnevezésük, hanem a tartalmuk határozza meg (60/1992 AB határozat). 1 Az AB legtöbbször a határozat céljának, a rendelkezéseivel érintett jogalanyok körének, a határozatban lévő magatartási szabályok jellegének vagy időbeli kiterjedésének eseti vizsgálata alapján állapította meg, hogy a vizsgált országgyűlési határozat normatív vagy konkrét aktusnak minősül-e (összefoglalóan: 50/2003. AB határozat). Egyes normák elnevezésük alapján az állami irányítás egyéb jogi eszközei közé tartoznak, de tartalmilag nem (elsőként: 52/1993 AB végzés). Ilyen esetekben az AB mivel a vizsgálat alá vont aktusnak nincs normatív jellege hatásköre hiányát állapította meg, és visszautasította az indítványt. Léteznek továbbá olyan normák, amelyek kibocsátójuk, elnevezésük alapján nem tekinthetők az állami irányítás egyéb jogi eszközének, de tartalmuk szerint azok közé sorolhatók (16/2001, 23/2007 AB határozat). Az AB ilyen esetekben visszautasítja ugyan az indítványt, de a rendelkező részben rögzíti, hogy a vizsgált norma semmis, azok jogokat, kötelezettségeket nem keletkeztethetnek, és nem fűződhet hozzájuk joghatás. Másrészt szerteágazó gyakorlatot követett a normatív tartalom nélküli jogszabályok vizsgálati lehetősége tekintetében. Valamennyi döntés közös eleme eddig az volt, hogy az AB a hatáskör megállapítása során az Abtv.-t tekintette kiindulópontnak. Ezen változtatott a 42/2005. AB határozat, amelyik rögzítette: az AB az utólagos absztrakt normakontroll hatáskörét valamennyi normára (normatív tartalmú előírásra) nézve fennálló, Alkotmányból eredő (és az Alkotmány által védett) hatáskörének tekintette. Ezen az elvi alapon minden normatív aktus jogszabály, és fordítva: az jogszabály, ami normatív aktus. Ilyen megközelítésben még a törvényi rendelkezések vizsgálatára sem feltétlenül terjed ki az AB hatásköre, ha annak normativitása hiányzik (703/B/2003 AB határozat). A jogszabály fogalmát a 124/2008. AB határozat megint más irányból közelítette meg. E határozat rögzítette, hogy az Alkotmány maga határozza meg, hogy mely állami szerv és milyen formában bocsáthat ki jogszabályt. A határozat értelmében tehát az jogszabály, ami az Alkotmány alapján ilyenként kibocsátható A vizsgált normák az Alkotmánybíróság hatásköre szerint Előzetes normakontroll tárgya lehet: (1) már elfogadott, de még ki nem hirdetett törvény; (2) az Országgyűlés ügyrendje; (3) még el nem fogadott nemzetközi szerződés Utólagos normakontroll tárgya lehet: 1 A Jogalkotásról szóló törvény megkülönböztette az általános, mindenkire kötelező normákat (jogszabályok) és az egyes közhatalmi szervek által kiadott belső normákat. Ez utóbbiaknak az a sajátossága, hogy csak a kibocsátóra, illetve az alárendelt szervekre kötelezőek, kívülállókra nem keletkeztethetnek jogokat és kötelezettségeket. 4
 5 (1) jogszabály; (2) állami irányítás egyéb eszköze, mint például miniszteri rendelet, helyi önkormányzati rendelet. Absztrakt és konkrét normakontroll lehetséges. (A konkrét normakontrollt bíró kezdeményezi, ha az előtte folyamatban levő ügy elbírálása során olyan jogszabályt vagy állami irányítás egyéb jogi eszközét kell alkalmazni, amelynek alkotmányellenességét észleli. Ilyenkor az eljárás felfüggesztése mellett az Alkotmánybírósághoz fordul.) Alkotmányellenes mulasztás Ha a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta és ezzel alkotmányellenességet idézett elő, a mulasztást elkövető szervet az Alkotmánybíróság - határidő megjelölésével - felhívja feladatának teljesítésére Nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálata Alkotmányjogi panasz Az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányossági vizsgálata tárgya nem az egyedi határozat, hanem az annak alapjául szolgáló jogi norma. 6.a) Az Országgyűlés és adott esetben a Kormány késedelem nélkül módosítja a törvényt (vagy más alkotmányellenesnek minősített normát) annak érdekében, hogy az Alkotmánnyal összhangban legyen az Alkotmánybíróság döntését követően? Ha igen, mi az erre meghatározott határidő? Létezik erre külön eljárás is? Ha nem, határozza meg a lehetőségeket. Adjon példát Előzetes normakontroll Amennyiben az előzetes alkotmányossági vizsgálat tárgya olyan törvény volt, amelyet elfogadtak, de még nem hirdettek ki, alkotmányellenességének megállapítása esetén a köztársasági elnök a törvényt mindaddig nem hirdetheti ki, amíg az Országgyűlés az alkotmányellenességet meg nem szünteti. [Abtv. 42. (2) bek.] 6.2. Utólagos normakontroll Ha az Alkotmánybíróság a jogszabály, illetőleg az állami irányítás egyéb jogi eszközének alkotmányellenességét állapítja meg, a jogszabályt vagy az állami irányítás egyéb jogi eszközét teljesen vagy részben megsemmisíti. [Abtv. 40. ] Azt a jogszabályt vagy az állami irányítás egyéb jogi eszközét, amelyet az Alkotmánybíróság a határozatában megsemmisít, az erről szóló határozatnak a hivatalos lapban való közzététele napjától nem lehet alkalmazni. [Abtv. 43. (1) bek.] Mindazonáltal az Abtv. lehetővé teszi, hogy az Alkotmánybíróság az alkotmányellenes jogszabály hatályon kívül helyezését vagy konkrét esetben történő alkalmazhatóságát ettől 5
 6 eltérő időpontban is meghatározhatja, ha ezt a jogbiztonság, vagy az eljárást kezdeményező különösen fontos érdeke indokolja. [Abtv. 43. (4) bek.] 6.3. Alkotmányellenes mulasztás Ha az Alkotmánybíróság hivatalból, illetőleg bárki indítványára azt állapítja meg, hogy a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta és ezzel alkotmányellenességet idézett elő, a mulasztást elkövető szervet - határidő megjelölésével - felhívja feladatának teljesítésére. Az Abtv. nem tartalmaz jogkövetkezményt ennek elmulasztására, pusztán azt írja elő a 49. (2) bekezdésében, hogy a mulasztást elkövető szerv a megjelölt határidőn belül köteles jogalkotói feladatának eleget tenni A jogalkotó kötelezettsége a jogrendszer ellentmondásoktól való mentesítése, így bármely jogi norma megsemmisítése esetén a következmények levonása. 6.b) Az Országgyűlés leronthatja az Alkotmánybíróság döntését: határozza meg a feltételeket. Az Alkotmánybíróság határozata mindenkire nézve kötelező [Abtv. 27. (2) bek.], ezért az Országgyűlés egy olyan jogalkotói megoldással, amely ellentétes egy korábbi alkotmánybírósági döntéssel, egy újabb alkotmányossági vizsgálatot kockáztat. 7. Léteznek intézményesített együttműködési formák az Alkotmánybíróság és más szervezetek között? Ha igen, milyen természetűek ezek a kapcsolatok / milyen feladatokat és jogköröket gyakorolnak kölcsönösen? Az Alkotmánybíróság együttműködik a bíróságokkal (különösen a közigazgatási kollégiumokkal) és az ombudsmanokkal: az Alkotmánybíróság tagjai és a tanácsadók rendszeresen részt vesznek műhelybeszélgetéseken és konferenciákon. Új fejlemény, hogy az Alkotmány-előkészítő Eseti Bizottság felkérte az Alkotmánybíróságot is az új Alkotmánnyal kapcsolatos véleményének ismertetésére. Az Alkotmánybíróság válaszolt a megkeresésre, mindazonáltal felhívta a figyelmet egy 1991-es döntésére, amelyből a következőt idézte: Az Alkotmánybíróság nem tanácsadója az Országgyűlésnek, hanem bírája az Országgyűlés törvényalkotó munkája eredményének. [16/1991 AB határozat, ABH 1991, 58, 59.] 6
 7 II. II. Hatásköri összeütközésekre vonatkozó alkotmánybírósági hatáskör 1. Mik a jellemzői a hatásköri összeütközéseknek (közjogi szervek közötti alkotmányossági jogvitáknak)? Az Alkotmány nem sorolja fel a hatásköri összeütközések eldöntését az Alkotmánybíróság hatáskörei között, ezt az Abtv. tartalmazza. [Abtv. 1. -ának f) pontja és 50. -a] A lehetőség ellenére az Alkotmánybíróság nem használta fel ezt a hatáskörét alkotmányossági viták eldöntésére, arra inkább az Alkotmány absztrakt értelmezése útján törekedett. Ilyen értelmező döntésekben határozta meg például a köztársasági elnök jogköreit, lásd a főparancsnoki jogkörről szóló 48/1991 AB határozatot. 2. Határozza meg, hogy az Alkotmánybíróság rendelkezik-e az ilyen vitákra vonatkozó hatáskörrel. Az Alkotmánybíróság az állami szervek és a helyi önkormányzatok közötti hatásköri összeütközéseket döntheti el. Mivel nem tipikusan alkotmányossági vitáról van szó, ritkán gyakorolta e hatáskörét óta nem érkezett indítvány az Abtv. 50. alapján ben a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló új törvényt 2 (a továbbiakban: Ket.) fogadtak el, amely szerint a hatásköri összeütközések feloldása a Fővárosi Bíróság hatáskörébe tartozik. A Ket. elfogadásával egyidejűleg - a törvényjavaslatban szereplő indítvány ellenére - nem került módosításra Abtv. 1. -ának f) pontja és 50. -a, amelyek alapján az Alkotmánybíróság dönt a kijelölésről az önkormányzatokat érintő hatásköri összeütközés esetén is. Többszöri kísérlet ellenére a jogrendszerben továbbra is fennáll az ellentmondás a Ket. és az Alkotmánybíróságról szóló törvény rendelkezései között a hatásköri összeütközés esetén az eljárásra kijelölt szerv vonatkozásában. 3. Milyen szervezetek lehetnek érintettek az ilyen vitákban? - Állami szervek a bíróságok kivételével; - helyi önkormányzatok. 4. Milyen típusú (bírói) határozatok vagy intézkedések szolgálhatnak az ilyen viták alapjául? Az Önök Alkotmánybírósága döntött már ilyen vitákban? Kérjük, adjon példákat évi CXL törvény 7
 8 Az Alkotmánybíróság csak néhány ügyben, összesen 31 esetben döntött (1990 és 2005 között). A 154/F/2005 AB döntés például a fertődi Eszterházy-kastély kertjének kétszeres védelméből fakadó vitára vonatkozott. A kastély kertjét a műemlékvédelem barokk stílusban állíttatta volna helyre, míg a természetvédelmi hatóság nem járult hozzá a fakivágásokhoz. 5. Kik jogosultak az ilyen viták eldöntése iránti eljárás kezdeményezésére az Alkotmánybíróság előtt? előtt a következő szerveknek voltak jogosult az Alkotmánybíróság eljárását kezdeményezni: - állami szervek a bíróságok kivételével; - helyi önkormányzatok (Felettes szerveknek nem volt indítványozási joguk.) 6. Milyen eljárás vonatkozik az ilyen vitákra? Nincs erre vonatkozó külön eljárás. 7. Milyen döntéseket (határozatot) hozhat az Alkotmánybíróság? Példák előtt az Alkotmánybíróság - döntött arról, hogy a felmerült vitában mely szervnek van hatásköre, és kijelölte az eljárásra kötelezettet; vagy - elutasította az indítványt hatásköri összeütközés hiányában. Példák a hatásköri összeütközés eldöntésére: 444/F/1992AB határozat (ABH 1992, 743); 645/F/1996 AB határozat (ABH 1996, 771). Példák a hatásköri összeütközés hiányára: 581/B/1994 AB végzés (ABH 1994, 956); 6/B/1994 AB határozat (ABH 1995, 848); 737/F/1995 AB határozat (ABH 1996, 706). 8. Az Alkotmánybíróság döntésének végrehajtási módjai és eszközei: az érintett szervezetek által megteendő intézkedések. Példák előtt nem volt szükség végrehajtásra, mert az Alkotmánybíróság a döntött arról, hogy mely szervnek van hatásköre és kijelölte az eljárásra kötelezettet. 8
 9 III. III. Az alkotmánybírósági döntések végrehajtása 1. Az alkotmánybírósági döntések jellege: a) végső; b) fellebbezhető; ha igen, kérjük, határozza meg a fellebbezés benyújtására jogosult jogalanyokat, a határidőket és az eljárást; c) erga omnes hatályú; d) inter partes litigantes hatályú. 2. A döntésnek a hivatalos lapban történt közzétételétől az alkotmányellenesnek nyilvánított rendelkezést: a) megsemmisíti; b) felfüggeszti, amíg az alkotmányellenesnek nyilvánított jogszabály/rendelkezés nincs összhangban az Alkotmány rendelkezéseivel; c) felfüggeszti, amíg a törvényhozó hatályon kívül nem helyezi az Alkotmánybíróság döntését; d) egyéb. 3. Az Alkotmánybíróságnak az alkotmányellenességet megállapító döntése mennyiben kötelező az indítványozó bíróság vagy más bíróságok számára? Az Alkotmánybíróság döntése mindenkire nézve kötelezőek. Konkrét normakontroll esetén az Alkotmánybíróság az alkotmányellenes rendelkezések megsemmisítése mellett kimondhat a konkrét ügyben alkalmazási tilalmat is. Az Alkotmánybíróság elrendeli az alkotmányellenes jogszabály vagy állami irányítás egyéb jogi eszköze alapján jogerős határozattal lezárt büntetőeljárás felülvizsgálatát, ha az elítélt még nem mentesült a hátrányos következmények alól, és az eljárásban alkalmazott rendelkezés semmisségéből a büntetés, illetőleg intézkedés csökkentése vagy mellőzése, illetőleg a felelősség alóli mentesülés vagy annak korlátozása következne. [Abtv. 43. (3) bek.] 4. Gyakori, hogy a törvényhozó, meghatározott határidőn belül, eleget tesz az előzetes vagy utólagos normakontroll eredményeként megállapított alkotmányellenesség megszüntetése iránti alkotmányos kötelezettségének? 4.1. A törvényhozó előzetes normakontroll eljárásban mindig kiküszöböli az alkotmányellenességet. Az Abtv. a különböző alkotmányos szervek számára a következő kötelezettséget írja elő, jogkövetkezmény nélkül: 9
 10 - a köztársasági elnök a törvényt mindaddig nem hirdetheti ki, amíg az Országgyűlés az alkotmányellenességet meg nem szünteti. [Abtv. 35. (2) bek.] - a nemzetközi szerződés mindaddig nem erősíthető meg, amíg a nemzetközi szerződést kötő szerv vagy személy az alkotmányellenességet meg nem szünteti. [Abtv. 36. (2) bek.] - az ügyrend alkotmányellenesnek nyilvánított rendelkezéseit az Országgyűlés módosítja [Abtv. 34. (2) bek.] 4.2. Gyakori, hogy alkotmányellenes mulasztás esetén a törvényhozó nem teljesíti a kötelezettségét. Az Alkotmánybíróság húsz éve alatt 103 esetben hívta fel a jogalkotót, ebből 18 esetben a mai napig nem történt előrelépés. 5. Mi a következménye, ha a törvényhozó nem szünteti meg az alkotmányellenességet az Alkotmány és/vagy a törvényhozó által meghatározott határidőn belül? Adjon példákat. Az Alkotmány nem határoz meg jogkövetkezményt, más jogszabály sem ír elő ilyet. Az alkotmányellenes mulasztásokat az Alkotmánybíróság és az Országgyűlés is közzéteszi a honlapján. 6. A törvényhozó újra elfogadhatja, más jogi aktuson keresztül, ugyanazt a jogalkotói megoldást, amelyet alkotmányellenesnek nyilvánítottak? Jelölje meg az érveket is. Az Alkotmánybíróság döntései mindenkire kötelezőek feltétel és időkorlátozás nélkül. Ez azt jelenti, hogy ugyanolyan körülmények között (vagyis az Alkotmány módosítása nélkül) nem fogadható el egy alkotmányellenesnek nyilvánított jogszabály. A példák mindazonáltal azt mutatják, hogy az alkotmányellenesség kiküszöbölése helyett a törvényhozó hajlamos inkább az Alkotmányt módosítani, köszönhetően részben a magyar Alkotmány rugalmasságának, mivel a módosításhoz a parlamenti képviselők kétharmadának a szavazata elegendő. A 3/1990 AB határozatot követően például az Alkotmányt 1994-ben úgy módosították, hogy a választói jog gyakorlásának új feltételét illesztették a szövegbe (a Magyarország területén való tartózkodás a választások ideje alatt). A 103/2010 AB határozatban az Alkotmánybíróság alkotmányellenesnek nyilvánította és megsemmisítette a kétmillió forint felett kifizetett végkielégítésekre kivetett 98%-os különadót. A döntést követően a törvényhozó kezdeményezte az Alkotmány módosítását és az Alkotmánybíróság hatásköreinek csökkentését. A módosítási indítvány zárószavazására november 16-án kerül sor. 7. Az Alkotmánybíróság megbízhat más állami szerveket a döntései végrehajtására és/vagy kikötheti, hogy azokat meghatározott esetben hogyan hajtsák végre? Az Alkotmánybíróságnak nincs rá eszköze (a nyilvánosságot kivéve), hogy a döntéseinek érvényt szerezzen. 10
 2011. évi CLI. törvény az Alkotmánybíróságról (Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény hatályos, módosításokkal egybeszerkesztett szövege. A korábban hatályos rendelkezések és a módosítások
 MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA november 21., hétfõ. Tartalomjegyzék
 MAGYAR KÖZLÖNY 136. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. november 21., hétfõ Tartalomjegyzék 2011. évi CLI. törvény Az Alkotmánybíróságról 32722 15/2011. (XI. 21.) HM rendelet 108/2011. (XI.
 Az Alkotmánybíróság eljárásának korlátozása és az ehhez vezető események
 Tilk Péter egyetemi docens, Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Alkotmányjogi Tanszék Az Alkotmánybíróság eljárásának korlátozása és az ehhez vezető események 1. Előzmények 2010 novemberében
 TANULMÁNYOK. KOVÁTS BEÁTA alkotmánybírósági főtanácsadó és. SULYOK TAMÁS az Alkotmánybíróság elnöke
 2. szám, 2016. ALKOTMÁNYBÍRÓSÁGI SZEMLE 75 TANULMÁNYOK KOVÁTS BEÁTA alkotmánybírósági főtanácsadó és SULYOK TAMÁS az Alkotmánybíróság elnöke A bírói kezdeményezés mint az egyedi normakontroll eszköze az


type: wikipedia

text:
De Heijsehaven of Heysehaven is een haven in het Rotterdams havengebied. De haven is een zijtak van de Nieuwe Maas aan de zuidzijde van de rivier en ligt ten noordwesten van Heijplaat.
 Ten westen liggen de Werkhaven en de Eemhaven, ten noordoosten ligt de Dokhaven en ten oosten ligt de Waalhaven. Ten westen van de Heijsehaven ligt het Quarantainestation Heijplaat.
 Externe link
 Activiteiten in de Heijsehaven
 Haven in Rotterdam


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 26.10.2012
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 1
 PRÓTACAL (Uimh.5)
 AR REACHT AN BHAINC EORPAIGH INFHEISTÍOCHTA
 TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,
 ÓS MIAN LEO Reacht an Bhainc Eorpaigh Infheistíochta dá bhforáiltear in Airteagal 308 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a chinneadh,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:
 Airteagal 1
 Comhdhéantar leis seo an Banc Eorpach Infheistíochta a bunaíodh le hAirteagal 308 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (dá ngairtear an “Banc” anseo feasta); comhlíonfaidh sé a fheidhmeanna agus déanfaidh sé a ghníomhaíochtaí de réir fhorálacha na gConarthaí agus an Reachta seo.
 Airteagal 2
 Sainítear le hAirteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh an cúram a bheidh ar an mBanc.
 Airteagal 3
 I gcomhréir le hAirteagal 308 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, is iad na Ballstáit comhaltaí an Bhainc.
 Airteagal 4
 1. Is é is caipiteal don Bhanc 232 392 989 000 EUR, arna shuibscríobh ag na Ballstáit mar a leanas:
 An Ghearmáin
 37 578 019 000
 An Fhrainc
 37 578 019 000
 An Iodáil
 37 578 019 000
 An Ríocht Aontaithe
 37 578 019 000
 An Spáinn
 22 546 811 500
 An Bheilg
 10 416 365 500
 An Ísiltír
 10 416 365 500
 An tSualainn
 6 910 226 000
 An Danmhairg
 5 274 105 000
 An Ostair
 5 170 732 500
 An Pholainn
 4 810 160 500
 An Fhionlainn
 2 970 783 000
 An Ghréig
 2 825 416 500
 An Phortaingéil
 1 820 820 000
 Poblacht na Seice
 1 774 990 500
 An Ungáir
 1 679 222 000
 Éire
 1 318 525 000
 An Rómáin
 1 217 626 000
 An tSlóvaic
 604 206 500
 An tSlóivéin
 560 951 500
 An Bhulgáir
 410 217 500
 An Liotuáin
 351 981 000
 Lucsamburg
 263 707 500
 An Chipir
 258 583 500
 An Laitvia
 214 805 000
 An Eastóin
 165 882 000
 Málta
 98 429 500
 Ní bheidh na Ballstáit faoi dhliteanas ach amháin go feadh méid a scaire den chaipiteal a suibscríobhadh agus nár íocadh.
 2. Má ligtear isteach comhalta nua bhéarfaidh sin méadú ar an gcaipiteal suibscríofa i gcomhréir lena dtabharfaidh an comhalta nua de chaipiteal isteach.
 3. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, a chinneadh go méadófar an caipiteal suibscríofa.
 4. Ní féidir scair chomhalta sa chaipiteal suibscríofa a aistriú, a chur i ngeall ná a astú.
 Airteagal 5
 1. Íocfaidh na Ballstáit an caipiteal suibscríofa go feadh 5 % ar mheán na méideanna a shonraítear in Airteagal 4(1).
 2. I gcás méadú a theacht ar an gcaipiteal suibscríofa, socróidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, an céatadán a bheidh le híoc agus modh a íoctha. Déanfar na híocaíochtaí in airgead tirim go heisiach in euro.
 3. Féadfaidh an Bord Stiúrthóirí a cheangal go ndéanfar iarmhéid an chaipitil shuibscríofa a íoc, a mhéad is gá don Bhanc chun freastal dá oibleagáidí.
 An íocaíocht a bheidh le déanamh amhlaidh ag gach Ballstát, beidh sí i gcomhréir lena scair den chaipiteal suibscríofa.
 Airteagal 6
 (sean-Airteagal 8)
 Beidh an Banc á stiúradh agus á bhainistiú ag Bord Gobharnóirí, Bord Stiúrthóirí agus Coiste Bainistíochta.
 Airteagal 7
 (sean-Airteagal 9)
 1. Is iad a bheidh ar an mBord Gobharnóirí na hAirí a bheidh ceaptha ag na Ballstáit.
 2. Leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos treoracha ginearálta do bheartas creidmheasa an Bhainc, i gcomhréir le cuspóirí an Aontais. Féachfaidh an Bord Gobharnóirí chuige go gcuirfear na treoracha sin i ngníomh.
 3. Ina theannta sin déanfaidh an Bord Gobharnóirí mar a leanas:
 (a)
 cinnfidh sé an bhfuil an caipiteal suibscríofa le méadú de réir Airteagal 4(3) agus Airteagal 5(2);
 (b)
 chun críocha Airteagal 9(1), cinnfidh sé na prionsabail is infheidhme ar na hoibríochtaí maoinithe a ghabhfar ar láimh faoi chuimsiú chúram an Bhainc;
 (c)
 feidhmeoidh sé na cumhachtaí dá bhforáiltear in Airteagail 9 agus 11 maidir le comhaltaí an Bhord Stiúrthóirí agus an Choiste Bainistíochta a cheapadh agus lena scor go héigeantach, mar aon leis na cumhachtaí a fhoráiltear sa dara fomhír d'Airteagal 11(1);
 (d)
 glacfaidh sé cinntí maidir le maoiniú a dheonú le haghaidh oibríochtaí infheistíochta atá le cur i gcrích, go hiomlán nó go páirteach, lasmuigh de chríocha na mBallstát i gcomhréir le hAirteagal 16(1);
 (e)
 formheasfaidh sé tuarascáil bhliantúil an Bhord Stiúrthóirí;
 (f)
 formheasfaidh sé an clár comhardaithe bliantúil maille leis an gcuntas sochair agus dochair;
 (g)
 feidhmeoidh sé na cumhachtaí agus na feidhmeanna dá bhforáiltear sa Reacht seo;
 (h)
 formheasfaidh sé rialacha nós imeachta an Bhainc.
 4. Faoi chuimsiú an Chonartha agus an Reachta seo, beidh an Bord Gobharnóirí inniúil ar aon chinntí a ghlacadh, ag gníomhú dó d'aon toil, a bhaineann le fionraí oibríochtaí an Bhainc agus, dá dtarlódh sin, lena leachtú.
 Airteagal 8
 (sean-Airteagal 10)
 Mura bhforáiltear a mhalairt sa Reacht seo, is trí thromlach dá chomhaltaí a dhéanfaidh an Bord Gobharnóirí cinntí. Ní mór an tromlach sin a bheith in ionannas le 50 % ar a laghad den chaipiteal suibscríofa.
 Is gá ocht vóta dhéag agus 68 % den chaipiteal suibscríofa ina fhabhar do thromlach cáilithe.
 Ní chuirfidh staonadh ó vótáil ag comhaltaí a bheidh i láthair go pearsanta nó a mbeidh ionadaithe ag feidhmiú thar a gceann cosc ar chinntí a ghlacadh.
 Airteagal 9
 (sean-Airteagal 11)
 1. Glacfaidh an Bord Stiúrthóirí cinntí maidir le maoiniú a dheonú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí, agus maidir le hiasachtaí a chruinniú; socróidh sé na rátaí úis ar iasachtaí a dheonófar agus an coimisiún agus muirir eile. Féadfaidh sé cuid dá fheidhmeanna a tharmligean chuig an gCoiste Bainistíochta ar bhonn cinnidh arna ghlacadh trí thromlach cáilithe. Cinnfidh sé na téarmaí agus na coinníollacha do tharmligean den sórt sin agus maoirseoidh sé a fhorghníomhú.
 Féachfaidh an Bord Stiúrthóirí chuige go bhfuil an Banc á rith mar is cuí; áiritheoidh sé go bhfuil an Banc á bhainistiú i gcomhréir le forálacha na gConarthaí agus an Reachta agus i gcomhréir leis na treoracha ginearálta a leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos.
 I ndeireadh na bliana airgeadais, cuirfidh an Bord Stiúrthóirí tuarascáil faoi bhráid an Bhord Gobharnóirí agus foilseoidh sé í tar éis a formheasta.
 2. Ocht stiúrthóir is fiche agus ocht stiúrthóir malartacha déag a bheidh ar an mBord Stiúrthóirí.
 Déanfaidh an Bord Gobharnóirí na Stiúrthóirí a cheapadh go ceann cúig bliana, stiúrthóir amháin arna ainmniú ag gach Ballstát, agus stiúrthóir amháin arna ainmniú ag an gCoimisiún.
 Déanfaidh an Bord Gobharnóirí na malartaigh a cheapadh go ceann cúig bliana mar a thaispeántar thíos:
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht Chónaidhme na Gearmáine,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht na Fraince,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht na hIodáile,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann,
 —
 malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Spáinne agus ag Poblacht na Portaingéile,
 —
 malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Beilge, Ard-Diúcacht Lucsamburg agus ag Ríocht na hÍsiltíre,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Danmhairge, ag an bPoblacht Heilléanach, ag Éirinn agus ag an Rómáin,
 —
 beirt mhalartach arna ainmniú de thoil a chéile ag Poblacht na hEastóine, ag Poblacht na Laitvia, ag Poblacht na Liotuáine, ag Poblacht na hOstaire, ag Poblacht na Fionlainne agus ag Ríocht na Sualainne,
 —
 triúr malartach arna n-ainmniú de thoil a chéile ag Poblacht na Bulgáire, ag Poblacht na Seice, ag Poblacht na Cipire, ag Poblacht na hUngáire, ag Poblacht Mhálta, ag Poblacht na Polainne, ag Poblacht na Slóivéine agus ag Poblacht na Slóvaice,
 —
 malartach amháin arna ainmniú ag an gCoimisiún.
 Comhthoghfaidh an Bord Stiúrthóirí seisear saineolaithe gan ceart vótála: triúr mar chomhaltaí agus triúr mar mhalartaigh
 Féadfar ceapacháin na stiúrthóirí agus na malartach a athnuachan.
 Leagfar síos leis na Rialacha Nós Imeachta na socruithe maidir le bheith rannpháirteach i gcruinnithe den Bhord Stiúrthóirí agus na forálacha is infheidhme ar mhalartaigh agus ar shaineolaithe arna gcomhthoghadh.
 Beidh Uachtarán an Choiste Bainistíochta nó, má bhíonn sé as láthair, duine dá Leas-Uachtaráin, i gceannas ar chruinnithe den Bhord Stiúrthóirí, ach ní vótálfaidh sé.
 Roghnófar comhaltaí an Bhord Stiúrthóirí as daoine nach bhfuil a neamhspleáchas ná a n-inniúlacht inchurtha in amhras; ní bheidh siad freagrach ach amháin don Bhanc.
 3. Ní fhéadfaidh an Bord Gobharnóirí stiúrthóir a scor go héigeantach ach amháin sa chás nach bhfuil na coinníollacha is gá chun a dhualgais a dhéanamh á gcomhlíonadh aige a thuilleadh; ní foláir don Bhord gníomhú trí thromlach cáilithe.
 Mura dtugtar formheas ar an tuarascáil bhliantúil, éireoidh an Bord Stiúrthóirí as oifig.
 4. Aon fholúntas a tharlóidh trí bhás comhalta, nó trína éirí as oifig dá dheoin féin, nó trína éirí as go héigeantach, nó trí chomhaltaí d'éirí as d'aon bhuíon, líonfar é de réir mhír 2 den Airteagal seo. Ach amháin i gcás an Bord Stiúrthóirí ar fad a athrú, gabhfar ionad comhalta go ceann a bhfuil fágtha dá théarma oifige.
 5. Cinnfidh an Bord Gobharnóirí an luach saothair do chomhaltaí an Bhord Stiúrthóirí. Leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos cad iad na gníomhaíochtaí nach luíonn le dualgais stiúrthóra nó mhalartaigh.
 Airteagal 10
 (sean-Airteagal 12)
 1. Beidh vóta amháin ag gach stiúrthóir ar an mBord Stiúrthóirí. Féadfaidh sé a vóta a tharmligean i ngach cás, ar an modh a leagfar sios le rialacha nós imeachta an Bhainc.
 2. Mura bhforáiltear a mhalairt sa Reacht seo, is trí thromlach trian ar a laghad dá chomhaltaí atá i dteideal vótáil agus iad in ionannas le caoga faoin gcéad ar a laghad den chaipiteal suibscríofa a dhéanfaidh an Bord Stiúrthóirí cinntí. Do thromlach cáilithe is gá ocht vóta dhéag ina fhabhar agus seasca a hocht faoin gcéad den chaipiteal suibscríofa. Leagfar síos i rialacha nós imeachta an Bhainc an córam is gá chun gur bailí iad cinntí an Bhord Stiúrthóirí.
 Airteagal 11
 (sean-Airteagal 13)
 1. Beidh ar an gCoiste Bainistíochta Uachtarán agus ochtar Leas-Uachtarán arna gceapadh ag an mBord Gobharnóirí go ceann tréimhse sé bliana ar thogra ón mBord Stiúrthóirí. Féadfar na ceapacháin sin a athnuachan.
 Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, líon na gcomhaltaí ar an gCoiste Bainistíochta a athrú.
 2. Ar thogra ón mBord Stiúrthóirí arna ghlacadh trí thromlach cáilithe, féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe freisin, comhalta den Choiste Bainistíochta a scor go héigeantach.
 3. Beidh an Coiste Bainistíochta freagrach i ngnóthaí reatha an Bhainc, faoi údarás an Uachtaráin agus faoi mhaoirseacht an Bhord Stiúrthóirí.
 Ullmhóidh sé cinntí an Bhord Stiúrthóirí, go háirithe cinntí i dtaobh iasachtaí a chruinniú agus i dtaobh iasachtaí agus maoiniú a dheonú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí; féachfaidh sé chuige go gcuirfear na cinntí sin i ngníomh.
 4. Gníomhóidh an Coiste Bainistíochta trí thromlach ag tabhairt tuairimí dó ar thograí chun iasachtaí a chruinniú nó maoiniú a dheonú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí.
 5. Cinnfidh an Bord Gobharnóirí luach saothair comhaltaí an Choiste Bainistíochta agus leagfaidh síos cad iad na gníomhaíochtaí nach luíonn lena ndualgais.
 6. Feidhmeoidh an tUachtarán nó, mura féidir dó é, Leas-Uachtarán, ar son an Bhainc in ábhair dhlíthiúla agus in ábhair eile.
 7. Beidh foireann an Bhainc faoi údarás an Uachtaráin. Is é a fhostóidh agus a scoirfidh iad. Chun foireann a roghnú, cuirfear san áireamh ní hamháin cumas agus cáilíochtaí pearsanta ach ina theannta sin ionadaíocht chothromais náisiúnaigh na mBallstát. Cinnfear leis na Rialacha Nós Imeachta cad é an comhlacht is inniúil chun forálacha a bheidh infheidhme maidir leis an bhfoireann a ghlacadh.
 8. Ní bheidh Coiste Bainistíochta agus foireann an Bhainc freagrach ach don Bhanc amháin agus beidh siad neamhspleách ar fad i gcomhlíonadh a ndualgas.
 Airteagal 12
 (sean-Airteagal 14)
 1. Déanfaidh Coiste ar a mbeidh sé chomhalta, arna gceapadh ag an mBord Gobharnóirí ar bhonn a n-inniúlachta, a fhíorú gach bliain go gcomhlíonann gníomhaíochtaí an Bhainc dea-chleachtas baincéireachta agus beidh sé freagrach as a chuntais a iniúchadh.
 2. Déanfaidh an Coiste dá dtagraítear i mír 1 a chinntiú gach bliain gur seoladh oibríochtaí an Bhainc agus gur coimeádadh a leabhair ar mhodh cuí. Chuige sin, fíoróidh sé go ndearnadh oibríochtaí an Bhainc a sheoladh ar cothrom leis na foirmiúlachtaí agus na nósanna imeachta dá bhforáiltear leis an Reacht seo agus leis na Rialacha Nós Imeachta.
 3. Daingneoidh an Coiste dá dtagraítear i mír 1 go dtugann na ráitis airgeadais mar aon le gach faisnéis airgeadais eile dá bhfuil sna cuntais bhliantúla arna dtarraingt suas ag an mBord Stiúrthóirí léargas fíorcheart ar riocht airgeadais an Bhainc i dtaca lena shochair agus a dhochair, agus ar thorthaí a chuid oibríochtaí agus a shreafaí airgid thirim don bhliain airgeadais faoi bhreithniú.
 4. Sonrófar leis na Rialacha Nós Imeachta na cáilíochtaí atá riachtanach do chomhaltaí an Choiste agus leagfaidh sé síos na téarmaí agus na coinníollacha do ghníomhaíocht an Choiste dá dtagraítear i mír 1.
 Airteagal 13
 (sean-Airteagal 15)
 Déileálfaidh an Banc le gach Ballstát tríd an údarás a bheidh ceaptha ag an Stát sin. Ag seoladh a oibríochtaí airgeadais dó, rachaidh an Banc ar iontaoibh bhanc ceannais náisiúnta an Bhallstáit atá i gceist nó institiúidí eile airgeadais a bheidh formheasta ag an Stát sin.
 Airteagal 14
 (sean-Airteagal 16)
 1. Comhoibreoidh an Banc le gach eagraíocht idirnáisiúnta atá gníomhach i réimeanna cosúil lena chuid féin.
 2. Féachfaidh an Banc le comhtheagmhálacha cuí a bhunú ar mhaithe leis an gcomhoibriú le hinstitiúidí baincéireachta agus airgeadais sna tíortha a sroicheann a oibríochtaí chucu.
 Airteagal 15
 (sean-Airteagal 17)
 Arna iarraidh sin do Bhallstát nó don Choimisiún, nó uaidh féin, déanfaidh an Bord Gobharnóirí, de réir na gcoinníollacha céanna a bhain lena nglacadh, na treoracha a bheidh leagtha síos aige faoi Airteagal 7 den Reacht seo a léiriú nó a fhorlíonadh.
 Airteagal 16
 (sean-Airteagal 18)
 1. Faoi chuimsiú an chúraim atá leagtha amach in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, deonóidh an Banc maoiniú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí dá chomhaltaí nó do ghnóthais phríobháideacha nó phoiblí le haghaidh infheistíochtaí a bheidh le cur in éifeacht i gcríocha Ballstát, sa mhéid nach bhfuil cistí le fáil ó fhoinsí eile ar théarmaí réasúnta.
 Ach trí chinneadh ón mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe ar thogra ón mBord Stiúrthóirí, féadfaidh an Banc maoiniú a dheonú le haghaidh infheistíochtaí a bheidh le cur in éifeacht, go hiomlán nó go páirteach, lasmuigh de chríocha Ballstát.
 2. Chomh fada agus is féidir, ní dheonófar iasachtaí ach ar an gcoinníoll go n-úsáidfear foinsí eile airgeadais freisin.
 3. Nuair a bheidh iasacht á deonú aige do ghnóthas nó do chomhlacht seachas Ballstát, cuirfidh an Banc de choinníoll leis an iasacht sin go bhfaighfear ráthaíocht ón mBallstát ar ina chríoch atá an infheistíocht le cur in éifeacht nó go bhfaighfear ráthaíochtaí leormhaithe eile nó go mbeidh láidreacht airgeadais ag an bhféichiúnaí.
 Fairis sin, i gcomhréir leis na prionsabail arna mbunú ag an mBord Gobharnóirí de bhun Airteagal 7(3)(b), agus nuair is gá sin chun na tionscadail dá bhforáiltear in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a chur chun feidhme, socróidh an Bord Stiúrthóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe, téarmaí agus coinníollacha aon oibríochta um maoiniú a bhfuil próifíl riosca shonrach ag gabháil léi agus a mheastar mar sin mar ghníomhaíocht speisialta.
 4. Féadfaidh an Banc iasachtaí a ráthú a thógfaidh gnóthais phoiblí nó phríobháideacha nó a thógfaidh comhlachtaí eile chun tionscadail dá bhforáiltear in Airteagal 309 de na Conarthaí a chur in éifeacht.
 5. An méid comhiomlán a bheidh amuigh tráth ar bith d'iasachtaí agus de ráthaíochtaí ón mBanc, ní mó é ná 250 % dá chaipiteal suibscríofa, dá chúlchistí, dá sholáthairtí neamhchionroinnte agus den bharrachas ón gcuntas brabúis agus caillteanais. Laghdófar an méid comhiomlán sin méid is ionann agus an méid atá suibscríofa, bíodh nó ná bíodh sé íoctha isteach, i gcomhair aon rannpháirtíochta cothromais de chuid an Bhainc.
 Méid na rannpháirtíochtaí cothromais de chuid an Bhainc atá íoctha amach, ní mó é tráth ar bith ná méid is comhfhreagrach le hiomlán a chaipitil shuibscríofa atá íoctha isteach, a chúlchistí, a sholáthairtí neamhchionroinnte agus a bharrachas ón gcuntas brabúis agus caillteanais.
 Mar eisceacht, beidh ag gníomhaíochtaí speisialta an Bhainc, arna gcinneadh ag an mBord Gobharnóirí agus ag an mBord Stiúrthóirí i gcomhréir le mír 3, cionroinnt shonrach cúlchiste.
 Beidh feidhm ag an mír seo freisin maidir le cuntais chomhdhlúite an Bhainc.
 6. Cosnóidh an Banc é féin in aghaidh fiontar malairte trí cibé clásail is cuí leis a chur isteach i gconarthaí le haghaidh iasachtaí agus ráthaíochtaí.
 Airteagal 17
 (sean-Airteagal 19)
 1. Déanfar na rátaí úis ar iasachtaí ón mBanc agus coimisiún agus muirir eile a oiriúnú do na coinníollacha atá i dtreis ar mhargadh an chaipitil agus iad a ríomh ar dhóigh go gcuirfidh an t-ioncam astu ar chumas an Bhainc freastal dá oibleagáidí, a chaiteachais agus a rioscaí a ghlanadh agus cúlchiste a thiomargadh mar a fhoráiltear in Airteagal 22.
 2. Ní dheonóidh an Banc aon laghdú ar rátaí úis. I gcás inar cosúil gur mhaith an rud é an t-ús a laghdú mar gheall ar an saghas infheistíochta atá le maoiniú, féadfaidh an Ballstát atá i gceist nó gníomhaireacht éigin eile cabhair a thabhairt chun íoctha an úis, sa mhéid go luífidh sin le hAirteagal 107 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 Airteagal 18
 (sean-Airteagal 20)
 Ina oibríochtaí i ndáil le maoiniú, urramóidh an Banc na prionsabail seo a leanas:
 1.
 Féachfaidh sé chuige go n-úsáidfear a chistí ar an gcuma is réasúnaí is féidir ar mhaithe le leasanna an Aontais.
 Ní fhéadfaidh sé iasachtaí ná ráthaíochtaí a thabhairt ach amháin:
 (a)
 más rud é, i gcás infheistíochtaí atá á gcur in éifeacht ag gnóthais in earnáil an táirgthe, go bhfuil íocaíochtaí in aghaidh úis agus amúchta á gcumhdach as brabúis oibriúcháin nó, i gcás infheistíochtaí eile, trí oibleagáidí faoina ndeachaigh an Stát a bhfuil an infheistíocht á cur in éifeacht ann nó ar mhodh éigin eile; agus
 (b)
 más rud é go gcuidíonn feidhmiú na hinfheistíochta le méadú ar an táirgiúlacht eacnamaíoch i gcoitinne agus go gcuireann sé gnóthú an mhargaidh inmheánaigh ar aghaidh.
 2.
 Ní cead dó aon leas a fháil i ngnóthas ná aon fhreagracht a ghlacadh ina bhainistíocht, mura gá sin le go gcosnófaí cearta an Bhainc chun a áirithiú go bhfaighfear ar ais cistí a tugadh ar iasacht.
 Ar a shon sin, i gcomhréir leis na prionsabail arna mbunú ag an mBord Gobharnóirí de bhun Airteagal 7(3)(b), agus nuair is gá sin chun na hoibríochtaí dá bhforáiltear in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a chur chun feidhme, socróidh an Bord Stiúrthóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe, na téarmaí agus na coinníollacha a bhaineann le rannpháirtíocht cothromais a ghlacadh i ngnóthas tráchtála, de ghnáth mar chomhlánú ar iasacht nó ar ráthaíocht, a mhéid is gá sin chun infheistíocht nó clár a mhaoiniú.
 3.
 Féadfaidh sé a chuid éileamh a dhíol ar an margadh caipitil agus, chun na críche sin, féadfaidh sé a cheangal ar a fhéichiúnaithe bannaí nó urrúis eile a eisiúint.
 4.
 Ní fhorchuirfidh an Banc ná na Ballstáit coinníollacha á cheangal cistí a fuarthas ar iasacht ón mBanc a chaitheamh i gcríoch Bhallstáit shonraithe.
 5.
 Féadfaidh an Banc é a chur de choinníoll le hiasachtaí uaidh go ndéanfar socrú le haghaidh iarraidh idirnáisiúnta ar thairiscintí.
 6.
 Ní mhaoineoidh an Banc, go hiomlán ná go páirteach, aon infheistíocht a bhfuil cur ina choinne ag an mBallstát ar ina chríoch atá sí le cur in éifeacht.
 7.
 Mar chomhlánú ar a ghníomhaíocht um iasachtú, féadfaidh an Banc seirbhísí cabhrach teicniúla a chur ar fáil i gcomhréir leis na téarmaí agus na coinníollacha arna leagan síos ag an mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe, agus i gcomhlíonadh an Reachta seo.
 Airteagal 19
 (sean-Airteagal 21)
 1. Féadfaidh aon ghnóthas, nó aon eagras poiblí nó príobháideach, iarratas ar mhaoiniú a dhéanamh go díreach chun an Bhainc. Féadfar iarratais a dhéanamh freisin tríd an gCoimisiún nó tríd an mBallstát ar ina chríoch atá an infheistíocht le cur in éifeacht.
 2. Iarratais a dhéanfar tríd an gCoimisiún, cuirfear iad faoi bhráid an Bhallstáit ar ina chríoch atá an infheistíocht le cur in éifeacht, d'fhonn tuairim a fháil. Iarratais a dhéanfar trí Bhallstát, cuirfear faoi bhráid an Choimisiúin iad le tuairim a fháil. Iarratais a dhéanfaidh gnóthas go díreach, cuirfear iad faoi bhráid an Bhallstáit lena mbaineann agus faoi bhráid an Choimisiúin.
 Tabharfaidh an Ballstát lena mbaineann agus an Coimisiún a dtuairimí laistigh de dhá mhí. Mura bhfaighfear freagra laistigh den tréimhse sin, féadfaidh an Banc glacadh leis nach bhfuil aon chur i gcoinne an tionscadail.
 3. Tabharfaidh an Bord Stiúrthóirí rialú ar oibríochtaí maoinithe a chuirfidh an Coiste Bainistíochta faoina bhráid.
 4. Scrúdóidh an Coiste Bainistíochta na hoibríochtaí maoinithe a cuireadh faoina bhráid féachaint an gcomhlíonann siad forálacha an Reachta seo, go háirithe Airteagail 16 agus 18. Má bhíonn an Coiste Bainistíochta i bhfabhar na hoibríochta maoinithe, cuirfidh sé an togra comhfhreagrach faoi bhráid an Bhord Stiúrthóirí. Féadfaidh an Coiste cibé coinníollacha is fíor-riachtanach leis a chur lena thuairim fhabhrach. Má bhíonn an Coiste Bainistíochta in aghaidh an maoiniú a dheonú, cuirfidh sé na doiciméid iomchuí faoi bhráid an Bhord Stiúrthóirí mar aon lena thuairim.
 5. Má thugann an Coiste Bainistíochta tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an maoiniú áirithe a dheonú mura gcinnfidh sé é sin d'aon toil.
 6. Má thugann an Coimisiún tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an maoiniú áirithe a dheonú mura gcinnfidh sé é sin d'aon toil, gan an stiúrthóir a bheidh ainmnithe ag an gCoimisiún a bheith páirteach sa vótáil.
 7. Má thugann an Coiste Bainistíochta agus an Coimisiún araon tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an maoiniú a dheonú.
 8. Más gá oibríocht maoinithe a bhaineann le hinfheistíocht fhormheasta a athstruchtúrú chun cearta agus leasanna an Bhainc a chosaint, glacfaidh an Coiste Bainistíochta gan mhoill na bearta éigeandála a mheasann sé is gá, faoi réir an Bord Stiúrthóirí a chur ar an eolas faoi láithreach.
 Airteagal 20
 (sean-Airteagal 22)
 1. Gheobhaidh an Banc ar iasacht ar na margaí caipitil na cistí is gá chun a chúraimí a chomhlíonadh.
 2. Féadfaidh an Banc iasachtaí a fháil ar mhargaí caipitil na mBallstát, de réir na bhforálacha dlíthiúla a bhaineann leis na margaí sin.
 Ní fhéadfaidh údaráis inniúla Ballstáit a bhfuil maolú aige de réir bhrí Airteagal 139(1) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh cur ina choinne sin ach amháin nuair is baolach suaitheadh tromchúiseach a theacht ar mhargadh caipitil an Stáit sin.
 Airteagal 21
 (sean-Airteagal 23)
 1. Féadfaidh an Banc aon chistí dá chuid atá ar fáil agus nach bhfuil de dhíth air láithreach chun freastal dá oibleagáidí a úsáid mar a leanas:
 (a)
 féadfaidh sé infheistiú ar na margaí airgid;
 (b)
 féadfaidh sé, faoi réir fhorálacha Airteagal 18(2), urrúis a cheannach agus a dhíol;
 (c)
 féadfaidh sé aon oibríochtaí eile airgeadais a bhfuil baint acu lena chuspóirí a dhéanamh.
 2. Gan dochar d'fhorálacha Airteagal 23, ní dhéanfaidh an Banc, ag bainistí a infheistíochtaí dó, páirt a ghabháil in aon airbeatráiste airgid reatha nach gá go díreach chun a oibríochtaí iasachtúcháin a dhéanamh nó chun oibleagáidí a chomhlíonadh a d'éirigh as iasachtaí a thóg sé nó as ráthaíochtaí a thug sé.
 3. Sna réimeanna atá faoi thrácht san Airteagal seo, gníomhóidh an Banc i gcomhaontacht le húdaráis inniúla nó le banc ceannais náisiúnta an Bhallstáit atá i gceist.
 Airteagal 22
 (sean-Airteagal 24)
 1. Déanfar cúlchiste go feadh 10 % den chaipiteal suibscríofa a thiomargadh go comhleanúnach. Má bhíonn call leis mar gheall ar an staid ina bhfuil dliteanais an Bhainc, féadfaidh an Bord Stiúrthóirí cinneadh ar chúlchistí breise a chur ar bun. Go dtí go mbeidh an cúlchiste tiomargtha go hiomlán, cothófar é:
 (a)
 le hús a fuarthas ar iasachtaí a dheonaigh an Banc as suimeanna is iníoctha ag na Ballstáit de bhun Airteagal 5,
 (b)
 le hús a fuarthas ar iasachtaí a dheonaigh an Banc as cistí a fuarthas de thoradh aisíoc na n-iasachtaí dá dtagraítear i bhfomhír (a),
 sa mhéid nach bhfuil an t-ioncam sin ag teastáil faoi chomhair oibleagáidí an Bhainc nó chun a chaiteachais a íoc.
 2. Déanfar acmhainní an chúlchiste a infheistiú ar dhóigh go mbeidh siad ar fáil tráth ar bith faoi chomhair chuspóir an chiste.
 Airteagal 23
 (sean-Airteagal 25)
 1. Beidh teideal ag an mBanc gach tráth a shócmhainní in airgead reatha Ballstáit nach bhfuil an euro mar airgeadra aige a aistriú isteach chun oibríochtaí airgeadais a chur i gcrích a fhreagraíonn don chúram atá leagtha amach in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, ag cur forálacha Airteagal 21 den Reacht seo san áireamh. Seachnóidh an Banc, oiread agus is féidir, aistriú dá leithéid sin, má bhíonn airgead tirim nó sócmhainní leachtacha aige san airgead reatha atá ag teastáil.
 2. Ní fhéadfaidh an Banc a shócmhainní in airgead reatha Ballstáit nach bhfuil an euro mar airgeadra aige a shóinseáil go hairgead reatha tríú tír, gan chomhaontú an Bhallstáit sin.
 3. Féadfaidh an Banc úsáid a dhéanamh gan bhac den chuid sin dá chaipiteal atá íoctha, agus d'aon airgead reatha a fuarthas ar iasacht ar mhargaí lasmuigh den Aontas.
 4. Gabhann na Ballstáit orthu féin go gcuirfidh siad ar fáil d'fhéichiúnaithe an Bhainc an t-airgead reatha is gá chun aisíoctha an chaipitil agus chun íoctha an úis ar iasachtaí nó an choimisiúin ar ráthaíochtaí arna dtabhairt ag an mBanc le haghaidh infheistíochtaí atá le cur in éifeacht ina gcríoch.
 Airteagal 24
 (sean-Airteagal 26)
 Mura bhfreastalóidh Ballstát dá oibleagáidí mar chomhalta de dhroim an Reachta seo, agus go háirithe an oibleagáid chun a scair den chaipiteal suibscríofa a íoc nó na hiasachtaí a fuair sé a sheirbhísiú, féadfar deonú iasachtaí nó ráthaíochtaí don Bhallstát sin nó dá náisiúnaigh a fhionraí le cinneadh ón mBord Gobharnóirí.
 Ní shaorfaidh an cinneadh sin an Stát ná a náisiúnaigh óna n-oibleagáidí i leith an Bhainc.
 Airteagal 25
 (sean-Airteagal 27)
 1. Má chinneann an Bord Gobharnóirí oibríochtaí an Bhainc a fhionraí, stadfaidh a ghníomhaíochtaí uile láithreach, ach amháin na cinn is gá chun a áirithiú go ndéanfar a shócmhainní a réadú, a chosaint agus a chaomhnú agus a dhliteanais a shocrú mar is cuí.
 2. I gcás a leachtaithe, ceapfaidh an Bord Gobharnóirí na leachtaitheoirí agus tabharfaidh teagaisc dóibh chun an leachtú a chur in éifeacht. Áiritheoidh sé go ndéanfar cearta bhaill na foirne a chosaint.
 Airteagal 26
 (sean-Airteagal 28)
 1. I ngach ceann de na Ballstáit, beidh ag an mBanc an inniúlacht dhlítheanach is fairsinge atá ar fáil faoina ndlíthe ag daoine dlítheanacha; féadfaidh sé, go háirithe, maoin shochorraithe nó maoin dhochorraithe a fháil nó a dhiúscairt agus féadfaidh sé bheith ina pháirtí in imeachtaí dlíthiúla.
 2. Beidh maoin an Bhainc díolmhaithe ó fhoréileamh nó díshealbhú de chineál ar bith.
 Airteagal 27
 (sean-Airteagal 29)
 Aon díospóidí a tharlóidh idir an Banc ar thaobh amháin, agus a chreidiúnaithe, a fhéichiúnaithe nó duine ar bith eile ar an taobh eile, cinnfidh na cúirteanna náisiúnta inniúla iad, ach amháin mar a bhfuil dlínse tugtha do Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh. Féadfaidh an Banc socrú le haghaidh eadrána a fhoráil i gconradh.
 Beidh seoladh le haghaidh seirbheála i ngach Ballstát ag an mBanc. Féadfaidh sé áfach seoladh áirithe le haghaidh seirbheála a shonrú in aon chonradh.
 Ni fhéadfar sócmhainní agus maoin an Bhainc a astú ná iad a urghabháil trí fhorghníomhú ach amháin le cinneadh cúirte.
 Airteagal 28
 (sean-Airteagal 30)
 1. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, a chinneadh fochomhlachtaí nó eintitis eile a bhunú a mbeidh pearsantacht dhlítheanach agus uathriail airgeadais acu.
 2. Bunóidh an Bord Gobharnóirí Reachtanna na gcomhlachtaí dá dtagraítear i mír 1 trí chinneadh d'aon toil. Saineofar leis na Reachtanna go háirithe a gcuspóirí, a struchtúr, a gcaipiteal, a gcomhaltas, a suíomh, a n-acmhainní airgeadais, a modhanna idirghabhála agus a socruithe iniúchóireachta maille leis an ngaol idir iad agus orgáin an Bhainc.
 3. Féadfaidh an Banc a bheith rannpháirteach i mbainistíocht na gcomhlachtaí sin agus ranníocaíocht a dhéanamh i leith a gcaipitil shuibscríofa go feadh méid arna shainiú ag an mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil.
 4. Beidh feidhm ag an bPrótacal ar phribhléidí agus díolúintí an Aontais Eorpaigh maidir leis na comhlachtaí dá dtagraítear i mír 1 a mhéid a bheidh siad corpraithe faoi dhlí an Aontais, le comhaltaí a n-orgán i gcomhlíonadh a ndualgas sa cháil sin dóibh agus lena bhfoireann, faoi na téarmaí agus na coinníollacha céanna is infheidhme maidir leis an mBanc.
 Ar a shon sin, na díbhinní, na gnóthachain chaipitiúla nó na saghsanna eile ioncaim a thig ó chomhlachtaí den sórt sin a mbeidh na comhaltaí, seachas an tAontas Eorpach agus an Banc, ina dteideal, fanfaidh siad faoi réir fhorálacha fioscacha na reachtaíochta is infheidhme.
 5. Laistigh de na teorainneacha atá leagtha síos anseo thíos, beidh dlínse ag Cúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh i ndíospóidí a bhaineann le bearta arna nglacadh ag orgáin chomhlachta atá corpraithe faoi dhlí an Aontais. Féadfaidh aon chomhalta de chomhlacht den sórt sin ina cháil mar chomhalta nó na Ballstáit imeachtaí i gcoinne beart den sórt sin a thionscnamh faoi na coinníollacha atá leagtha síos in Airteagal 263 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 6. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, a chinneadh foireann comhlachtaí atá corpraithe faoi dhlí an Aontais a ligean isteach i scéimeanna comhpháirteacha leis an mBanc, ar cothrom leis na nósanna imeachta inmheánacha faoi seach.


text:
29. helmikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 60. päivä. Vuodesta on jäljellä 306 päivää.
 29. helmikuuta on nykyisin karkauspäivä, ja se on vain karkausvuosien helmikuussa. Ennen vuotta 2000 karkauspäivä oli Suomessa ikivanhan roomalaisen käytännön mukaan 24. helmikuuta. Gregoriaanisen kalenterin mukaan neljällä jaolliset vuodet ovat karkausvuosia kuitenkin niin, että sadalla jaollisista vuosista vain neljälläsadalla jaolliset ovat karkausvuosia.
 Nimipäivät
 Nykyisin 29. helmikuuta ei ole kenenkään nimipäivä, mutta vuoteen 1996 asti ne nimipäivät, jotka tavallisesti olivat 24.–28. helmikuuta, siirtyivät karkausvuosina seuraavaan päivään, jolloin 24. helmikuuta ei ollut kenenkään nimipäivä.
 Tapahtumia
 1504 – Kristoffer Kolumbus käytti neljännellä matkallaan hyväkseen tietämystään tuona yönä tapahtuvasta kuunpimennyksestä taivuttaakseen Jamaikan saaren intiaanit antamaan hänelle ruokatäydennyksiä.
 1712 – 29:ttä helmikuuta seurasi Ruotsissa 30. helmikuuta, mikä merkitsi siirtymistä ruotsalaisesta kalenterista takaisin juliaaniseen kalenteriin.
 1720 – Ruotsin kuningatar Ulriika Eleonoora luopui kruunusta puolisonsa Fredrik I:n hyväksi.
 1932 – Ilta-Sanomat ilmestyi ensimmäisen kerran.
 1940 – Suomi aloitti talvisodan rauhanneuvottelut.
 1940 – Hattie McDaniel sai ensimmäisenä mustana Oscarin (paras naissivuosa) roolistaan elokuvassa Tuulen viemää.
 1952 – Helgolandin saari palautettiin Saksan hallintaan.
 1960 – Maanjäristys surmasi Marokossa yli 3 000 ihmistä ja lähes tuhosi Agadirin kaupungin maan eteläosassa.
 1972 – Vietnamin sota: osana sodan vietnamisaatiota Etelä-Korea veti 11 000 sotilasta 48 000 sotilastaan Vietnamista.
 1980 – Kiina puhdisti Mao Zedongin valtakaudella vuonna 1966 syrjäytetyn presidentti Liu Shaoqin maineen.
 1988 – Keski-Afrikan entiselle diktaattorille Bokassalle langetettu kuolemantuomio muutettiin elinkautiseksi pakkotyörangaistukseksi.
 1996 – Perulaisen Faucett Perú -lentoyhtiön Boeing 737 -matkustajalentokone syöksyi maahan Andeilla, 123 ihmistä sai surmansa.
 2004 – Jean-Bertrand Aristiden valtakausi Haitin presidenttinä päättyi. Aristide kertoi myöhemmin Yhdysvaltain painostaneen häntä eroamaan ja poistumaan Haitista.
 2012 – Suomen Pankki lopetti markkojen vaihtamisen euroiksi.
 Syntyneitä
 1468 – Paavali III, paavi 1534–1549 (k. 1549)
 1792 – Gioachino Rossini, italialainen oopperasäveltäjä (Wilhelm Tell) (k. 1868)
 1820 – Lewis A. Swift, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (k. 1913)
 1824 – Washington Bartlett, yhdysvaltalainen poliitikko (k. 1887)
 1860 – Herman Hollerith, yhdysvaltalainen tilastotieteilijä (kehitti reikäkorttikoneen ja perusti Tabulating Machines Companyn, IBM:n edeltäjän) (k. 1929)
 1888 – Einari Merikallio, suomalainen lintutieteilijä (k. 1961)
 1896 – Morarji Desai, Intian pääministeri 1977–1979 (k. 1995)
 1896 – Vladimir Vogel, venäläinen säveltäjä (k. 1984)
 1904 – James Dorsey (”Jimmy Dorsey”), yhdysvaltalainen jazz-muusikko (k. 1957)
 1908 – Mies Reenkola, suomalainen gynekologi (k. 1988)
 1920 – Kosti Klemelä, suomalainen näyttelijä (Tuntematon sotilas) (k. 2006)
 1920 – Heimo Lampi, suomalainen hovioikeuden presidentti, kirjailija ja taistelulentäjä (k. 1998)
 1920 – James Mitchell, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2010)
 1920 – Simone Renée Roussel (”Michèle Morgan”), ranskalainen näyttelijä (Pastoraalisinfonia) (k. 2016)
 1920 – Fjodor Abramov, venäläinen kirjailija (k. 1983)
 1924 – Al Rosen, yhdysvaltalainen baseball-pelaaja (k. 2015)
 1928 – Jocelyn Ackland (”Joss Ackland”), englantilainen näyttelijä
 1928 – Ivan Bogdan, neuvostoliittolainen painija (olympiavoittaja)
 1932 – Masten Gregory, yhdysvaltalainen kilpa-ajaja (k. 1985)
 1936 – Henri Richard, kanadalainen jääkiekkoilija (k. 2020)
 1936 – Jack Lousma, yhdysvaltalainen astronautti
 1940 – Bartolomeos I, Konstantinopolin patriarkka
 1940 – József Szabó, ukrainalainen jalkapallovalmentaja
 1944 – Dennis Farina, yhdysvaltalainen näyttelijä (Keskiyön pako) (k. 2013)
 1944 – Oleksandr Moroz, ukrainalainen poliitikko
 1952 – Tim Powers, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (Anubiksen portit)
 1952 – Raisa Smetanina, venäläinen hiihtäjä (olympiavoittaja)
 1952 – Marianne Backlén, suomalainen kirjailija
 1956 – Kari Eloranta (”Piri”), suomalainen jääkiekkoilija ja jalkapalloilija
 1956 – Aileen Carol Pittman (”Aileen Wuornos”), yhdysvaltalainen sarjamurhaaja (k. 2002)
 1960 – Khaled Hadj Brahim (”Khaled”), algerialainen rai-muusikko (Kutché)
 1960 – Richard Ramirez (”Night Stalker”), yhdysvaltalainen sarjamurhaaja (k. 2013)
 1968 – Pete Fenson, yhdysvaltalainen curling-pelaaja
 1972 – Antonio Sabato, italialaissyntyinen yhdysvaltalainen näyttelijä
 1972 – Pedro Sánchez, Espanjan pääministeri 2018–
 1976 – Jeffrey Atkins (”Ja Rule”), yhdysvaltalainen rap-laulaja ja näyttelijä
 1980 – Simon Gagné, kanadalainen jääkiekkoilija
 1984 – Cam Ward, kanadalainen jääkiekkomaalivahti
 1984 – Henri Palmroth, suomalainen jääkiekkoilija
 1984 – Cullen Jones, yhdysvaltalainen uimari (olympiavoittaja)
 1984 – Anna Vanhatalo, suomalainen jääkiekkomaalivahti
 1988 – Bobby Sanguinetti, yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
 1988 – Benedikt Höwedes, saksalainen jalkapalloilija (2014 maailmanmestari)
 Kuolleita
 1868 – Ludvig I, Baijerin kuningas (s. 1786)
 1916 – Alexandra Frosterus-Såltin, suomalainen taidemaalari (s. 1837)
 1944 – Pehr Evind Svinhufvud, Suomen tasavallan presidentti (s. 1861)
 1956 – Elpidio Quirino, Filippiinien presidentti 1949–1953 (s. 1890)
 1980 – Yigal Allon, israelilainen poliitikko (s. 1918)
 1996 – Šams Pahlavi, Iranin viimeisen šaahin sisar (s. 1917)
 2000 – Ari Tegelberg, suomalainen jalkapalloilija (s. 1963)
 2004 – Okuyama Kiyoji (”Kagamisato Kiyoji”), japanilainen sumopainija (s. 1923)
 Katso myös: kalenteri ~ 28. helmikuuta, (30. helmikuuta), 1. maaliskuuta
 Helmikuu
 Erikoiset päivät
 -02-29


type: other

text:
(08.04.13) Op basis van een uitspraak van de Asser rechtbank werd vorig jaar de vereniging Martijn verboden en ontbonden. (Zie vorig bericht.) Tegen dat besluit ging de vereniging bij het Gerechtshof Leeuwarden in beroep. Onlangs deed het gerechtshof uitspraak: het vonnis van de rechtbank in Assen werd vernietigd en het verbod op Martijn werd daarmee opgeheven. NRC vertaalde de uitspraak op 3 april 2013 in de kop 'Pedoclub is gruwelijk, maar samenleving kan er wel tegen'.
 Het gerechtshof kwam met enkele argumenten om de uitspraak van de rechtbank in Assen te vernietigen.
 Het volgende argument is daarvan wel het meest opvallend. We citeren letterlijk uit de uitspraak:
 'Recente schokkende onthullingen omtrent pedoseksualiteit, met name die over het verleden van de katholieke kerk en in de Amsterdamse zedenzaak, hebben de weerstand tegen pedofilie hoog doen oplaaien. Het gaat echter te ver om dat gegeven te koppelen aan de werkzaamheid van de vereniging, en in die samenhang een argument te zien voor het standpunt dat de maatschappij nu wel dreigt te worden ontwricht. Door dat toch te doen miskent het OM de kracht en flexibiliteit van de democratische fundamenten en van het nut en de noodzaak van maatschappelijk debat. Daarvoor dient het recht ruimte te laten, ook als dat pijnlijk is en weerstand oproept.'
 Nu de wettelijke grond kennelijk ontbreekt om de vereniging Martijn te verbieden, hebben CDA en ChristenUnie laten weten dat ze gaan werken aan een initiatiefwetsvoorstel om Martijn en eventuele andere pedofielenclubs alsnog strafbaar te stellen.ontbonden.
 Inmiddels heeft het Openbaar Ministerie bekendgemaakt de Hoge Raad om cassatie van het vonnis van het Gerechtshof Leeuwarden te zullen vragen.
 bron Persbericht Gerechtshof Leeuwarden 02.04.2013. Klik hier voor de complete tekst van het vonnis van het Gerechtshof Leeuwarden.
 grondrecht Artikel 8 Nederlandse Grondwet


text:
 2.8.2012
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 207/38
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 58/2012
 av den 30 mars 2012
 om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Bilaga XIII till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 27/2012 av den 10 februari 2012 (1).
 (2)
 Kommissionens förordning (EU) nr 445/2011 av den 10 maj 2011 om ett certifieringssystem för enheter som ansvarar för underhåll av godsvagnar och om ändring av förordning (EG) nr 653/2007 (2) bör införlivas med avtalet.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Bilaga XIII till avtalet ska ändras på följande sätt:
 1.
 Följande ska läggas till i punkt 42ea (kommissionens förordning (EG) nr 653/2007):
 ”, ändrad genom
 —
 32011 R 0445: Kommissionens förordning (EU) nr 445/2011 av den 10 maj 2011 (EUT L 122, 11.5.2011, s. 22)”.
 2.
 Följande punkt ska införas efter punkt 42ef (kommissionens förordning (EU) nr 1158/2010):
 ”42eg.
 32011 R 0445: Kommissionens förordning (EU) nr 445/2011 av den 10 maj 2011 om ett certifieringssystem för enheter som ansvarar för underhåll av godsvagnar och om ändring av förordning (EG) nr 653/2007 (EUT L 122, 11.5.2011, s. 22)”.
 Artikel 2
 Texten till förordning (EU) nr 445/2011 på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltig.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den 31 mars 2012 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (3).
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 30 mars 2012.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Gianluca GRIPPA
 Tillförordnad ordförande
 (1) EUT L 161, 21.6.2012, s. 33.
 (2) EUT L 122, 11.5.2011, s. 22.
 (3) Inga konstitutionella krav angivna.


text:
Zaposlovanje (1)
 Mehanizem kazni (2)
 Obvezna obramba (4)
 Podatki o preiskavah/pregonih/obsodbah (5)
 Pravica do pritožbe v predsodnem postopku (6)
 Postopek se lahko zaključi v vseh fazah postopka, bodisi s strani državnega tožilca ali, po tem, ko je bilo vloženo javno pravno sredstvo, s strani sodišča. Postopki se lahko zaključijo na več načinov. V praksi so to:
 Če preiskava ni bila povod za obtožnico, se izvede zaključek preiskave. V tem primeru lahko tožilstvo nadaljuje preiskavo kadar koli (do zastaranja), na primer, če se pojavijo novi dokazi.
 Postopek se lahko zaključi tudi dokončno, čeprav bi preiskava načeloma povzročila naložitev dajatev. Do prenehanja pride, ko je kaznivo dejanje storjeno (kazniva dejanja, za katera je zagrožena zaporna kazen krajša od enega leta, ali denarna kazen), če se šteje, da je dolg nizek in v kazenskem postopku ni javnega interesa. Zaposlitev je lahko pogojena tudi z izpolnjevanjem zahteve, kot je gotovinsko plačilo ali navodilo, kot je udeležba na seminarju o prometu.
 V primeru kaznivega dejanja po koncu postopka preiskave lahko državno tožilstvo pisno zaprosi sodišče za izdajo kazenskega naloga. Če sodišče meni, da so dokazi zadostni glede na spis, bo nalog izdan. V kaznovalni odredbi je kaznivo dejanje opisano na kratko in je določena posebna kazen. Če v dveh tednih ne vložite pritožbe zoper kazen, deluje kot pravnomočna sodba in je izvršljiv.
 Pravne posledice, ki jih je mogoče naložiti v kazenskem postopku, so omejene. V večini primerov se globa naloži kot kazen. Uvede se lahko tudi prepoved vožnje. Če imate zagovornika, se lahko izreče zaporna kazen, ki pa ne sme biti daljša od enega leta in katere izvršitev je treba prekiniti.
 V primeru pritožbe imate različne možnosti:
 Če je bila izrečena denarna kazen v kaznovalnem vrstnem redu, lahko pritožbo omejite na znesek dnevnih tečajev, ki se izračunajo glede na vaše osebne in gospodarske okoliščine. Z vašim soglasjem in s soglasjem državnega tožilstva se lahko sodišče v tej zadevi odloči brez sojenja.
 V vseh drugih primerih je treba organizirati glavno obravnavo, v kateri se, podobno kot pospešeni postopek, pri pridobivanju dokazov uporabijo poenostavitve. Če pooblastite odvetnika, da v vašem imenu sodelujete v pisni obliki, vam ni treba osebno zglasiti na sestanku.
 Sodišče v postopku v glavni stvari odloča s sodbo in ni zavezano plačilu dolga in kazni v kazenskem postopku. V pravnem okviru se lahko izreče višja kazen. Pritožbo lahko vložite zoper sodbo, o kateri odloča naslednje najvišje sodišče.
 Če se javno tožilstvo strinja, lahko tudi v postopku v glavni stvari umaknete ugovor v zadevi v glavni stvari.
 Pred začetkom postopka lahko pritožbo umaknete brez soglasja državnega tožilstva. S preklicem postane kazenski nalog pravnomočen in izvršljiv.
 V primeru preprostega dejstva in jasnih dokazov državni tožilec lahko zaprosi tudi za obravnavanje po hitrem postopku pred Splošnim sodiščem. Takšni postopki se izvajajo na primer, če nimate stalnega prebivališča v Nemčiji in obstaja bojazen, da pozneje ne boste.
 Če državno tožilstvo to zahteva, sodišče proti vam začne postopek takoj ali v kratkem času. V obravnavanem primeru ni treba sprejeti odločbe o uvedbi postopka v glavni stvari, za razliko od obtožnice. Za pospešeni postopek ni vmesnega postopka.
 V okviru pospešenega postopka je mogoče poenostaviti dokaze, tako da je mogoče prošnje za zbiranje dokazov zavrniti tudi pod poenostavljenimi pogoji.
 Kazen, ki se naloži, je v postopku pospešenega obravnavanja omejena: Sodišče lahko le eno leto prizna kazen ali kazen odvzema prostosti. Dovoljenje lahko tudi prekličete.
 Pod določenimi pravnimi pogoji mora sodišče imenovati zagovornika, če nimate zagovornika: To velja, na primer, če ste osumljeni storitve kaznivega dejanja, če ste že več kot eno leto storili kaznivo dejanje, ste v priporu pred sojenjem ali se ne morete braniti iz kakršnega koli drugega razloga. Po skrajšanem postopku boste prejeli zagovornika, če lahko pričakuje zaporno kazen najmanj šest mesecev. Obveznost zagotavljanja pravne pomoči je neodvisna od vašega finančnega položaja.
 Sodišče odloči, kateri odvetnik je imenovan za zagovornika. Vendar bi morali imeti tudi možnost izbire za imenovanje odvetnika za poklic branilcev in za imenovanje sodišča. Če ne imenujete odvetnika, bo sodišče izbralo odvetnika. Če vam to uspe, boste morali plačati stroške branilcev.
 Zamenjava zagovornika, ki je pridržan za obrambo, je mogoča le v izjemnih okoliščinah.
 Lahko pa se lahko kadar koli obrnete na drugega odvetnika po svoji izbiri; v takih primerih se naloga obveznega zagovornika v rednih časovnih presledkih prekliče. Zagovornik mora plačati sam, razen če stroške krije država v primeru oprostitve.
 Kateri podatki so shranjeni?
 V svojih zbirkah podatkov shranjujejo podatke o preiskavah.
 Med preiskavo, ki je v teku, in po njeni sklenitvi se podatki hranijo tudi z državnim tožilstvom. Poleg tega so podatki iz preiskovalnega postopka evidentirani v centralnem javnem tožilstvu. Za izbris, ki je zakonsko urejen, obstajajo določeni roki.
 Pravnomočne obsodbe se vpišejo v zvezni centralni register za kazenske zadeve, ki ga ima zvezni urad za pravosodje. Registracija ni potrebna. Obsodbe se izbrišejo po roku, določenem z zakonom, če ni bila izrečena nova obsodba. Čas določa kazen, ki vam je bila izrečena.
 Kateri podatki se zbirajo v kazenskem postopku?
 Glej „Kakšni so podatki?“
 Ali so podatki v preiskavi pomembni?
 Državno tožilstvo ob upoštevanju prejšnjih preiskav upošteva to dejstvo, na primer, ko razmišlja o možnosti končanja postopka na podlagi oddelkov 153 in 153a zakonika o kazenskem postopku.
 Ali podatki igrajo vlogo pri obsodbi?
 Zakon določa, da se prejšnje obsodbe v osrednjem zveznem registru lahko izrečejo na sojenju. Če se odkrijejo prejšnje obsodbe, lahko negativno vplivajo na višino kazni, ki vam jih je treba naložiti. Po drugi strani pa se v primeru obsodbe ti podatki, ki jih hrani samo državno tožilstvo in policija, ne upoštevajo pri izrekanju kazni.
 Kako lahko najdem podatke o tem, kateri podatki se hranijo, in kako lahko spodbijam hrambo podatkov?
 Podatke o vas shranimo tako, da zahtevate informacije od organov, ki zbirajo podatke.
 Zahtevate lahko izbris podatkov od subjekta, ki je shranil podatke. Če se izbris zavrne, lahko zaprosite za sodni nadzor.
 Predpisi o zveznem centralnem registru so določeni v zveznem Zakonu o centralnem registru, „ Use in varstvo podatkov urejata predvsem § 483 in naslednji zakonika o kazenskem postopku; centralni register je določen v členu 492 (1) zakonika o kazenskem postopku, v uredbi pa je natančneje določeno, da so predpisi o policijskih zadevah določeni v Zakonu o zveznem kriminalističnem uradu in različnih policijskih zakonih zveznih dežel.
 Preverijo se, ali je preverjena njihova zakonitost. V ta namen lahko zahtevate odškodnino. Možna pravna sredstva so zlasti pritožba ali zahtevek za sodno odločbo.
 Če je ukrep izvedla policija ali državni tožilec brez sodnega naloga, lahko sodišče pozneje sprejme ukrep, ki ga je pregledalo sodišče.


text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 21997D0417(11)
 Úradný vestník L 100 , 17/04/1997 S. 0071 - 0071
 Rozhodnutie Spoločného výboru EHPč. 82/96z 13. decembra 1996,ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, v znení protokolu, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len "dohoda", a najmä na jej článok 98,keďže príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 68/96 [1];keďže rozhodnutie Komisie 96/467/ES zo 16. júla 1996, ktorým sa ustanovujú ekologické kritériá udeľovania environmentálnej značky spoločenstva kopírovaciemu papieru [2], sa má včleniť do dohody,ROZHODOL TAKTO:Článok 1Za bod 2ej (rozhodnutie Komisie 96/337/ES) v prílohe XX k dohode sa vkladá tento bod:"2ek. 396 D 467: rozhodnutie Komisie 96/467/ES zo 16. júla 1996, ktorým sa ustanovujú ekologické kritériá udeľovania environmentálnej značky spoločenstva kopírovaciemu papieru (Ú. v. ES L 192, 2.8.1996, s. 26)."Článok 2Texty rozhodnutia Komisie 96/467/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú pripojené k príslušným jazykovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. januára 1997 za predpokladu, že Spoločnému výboru EHP boli predložené všetky notifikácie podľa článku 103 ods. 1 dohody.Článok 4Toto rozhodnutie sa uverejní v časti EHP Úradného vestníka Európskych spoločenstiev a v dodatku EHP k uvedenému vestníku.V Bruseli 13. decembra 1996Za Spoločný výbor EHPpredsedaH. Hafstein[1] Ú. v. ES L 71, 13.3.1997, s. 42.[2] Ú. v. ES L 192, 2.8.1996, s. 26.--------------------------------------------------


text:
Tumnus (Engels: Tumnus) is een personage uit Het betoverde land achter de kleerkast, Het paard en de jongen en Het laatste gevecht van De Kronieken van Narnia door C.S. Lewis.
 Tumnus is een faun uit het land Narnia. Hij gelooft in een vrij Narnia dat verlost zal zijn van Jadis, de Witte Heks. Hij is iets groter dan Lucy en draagt een rode sjaal en een paraplu. Hij is vooral de vriend van Lucy, die hem beleefd 'Meneer Tumnus' noemt, maar in de Nederlandse versie zegt ze al heel gauw 'jij' tegen hem.
 Het betoverde land achter de kleerkast
 Tumnus is het eerste wezen uit Narnia dat Lucy ontmoet in Narnia. Ze komen elkaar tegen in het Lantarenwoud, bij de lantaarn, waarna Tumnus haar naar zijn huis meeneemt. Hij begroet Lucy vriendelijk maar is van plan haar aan de Witte Heks uit te leveren. Hij gaat echter van Lucy houden en besluit haar in bescherming te nemen. Hij vertelt haar, dat de Witte Heks alle mensen wil oppakken, dus ook Lucy. Daarna brengt hij haar in veiligheid.
 Later komt Lucy nog een keer langs en niet lang na haar vertrek wordt Tumnus opgepakt door Maugrim en de rest van de Geheime Politie. De Witte Heks verandert hem in steen. Maar voor de Slag van Beruna komt Aslan de stenen beelden, waaronder Tumnus, weer tot leven wekken en Tumnus helpt daarna nog in de Slag tegen de Witte Heks.
 Tumnus wordt de belangrijkste adviseur en de beste vriend van de Koningen en Koninginnen Peter, Edmund, Susan en vooral van Lucy.
 Het paard en de jongen
 Hierin speelt hij een kleine rol wanneer hij met Susan en Edmund in Tashbaan is. Hij verzorgt Shasta van wie iedereen denkt dat hij prins Corin is. Ook geeft hij Susan en Edmund raad hoe ze moeten ontsnappen.
 Het laatste gevecht
 Hier is Tumnus in de tuin, in het nieuwe Narnia, samen met alle andere helden uit Narnia. Hij praat met Lucy, terwijl ze over het nieuwe Narnia heenkijken.
 Personage uit Narnia


text:
Lordi (tulkojumā: ‘lords’) ir smagā roka mūzikas grupa no Somijas, plašāk pazīstami kā 2006. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāji. Grupu 1996. gadā izveidoja Tomijs Putānsū (pazīstams kā Mr. Lordi), kas dzimis Rovaniemi. Lordi atnesa Somijai pirmo uzvaru Eirovīzijā.
 Viņi pazīstami kā grupa, kas uzstājas biedējošās maskās un koncertos izmanto pirotehniku. Par savu iedvesmas grupu viņi ir ņēmuši Kiss armiju. Grupas sastāvā ir Mr. Lordi (vokāls), Amen (elektriskā ģitāra), Ox (basģitāra), Awa (taustiņi) un Otus (bungas).
 Diskogrāfija
 Albumi
 Get Heavy (2002)
 The Monsterican Dream (2004)
 The Monster Show (2005)
 The Arockalypse (2006)
 The Arockalypse Special Edition (2006)
 Deadache (2008)
 Zombilation (2009)
 Babez For Breakfast (2010)
 Scarchives Vol. 1 (2012)
 To Beast or Not To Beast (2013)
 Scare Force One (2014)
 Monstereophonic – Theaterror vs. Demonarchy (2016)
 Sexorcism (2018)
 Killection (2020)
 Lordiversity (2021)
 EP un singli
 Would You Love a Monsterman? (2002)
 Devil is a Loser (2003)
 Blood Red Sandman (2004)
 My Heaven Is Your Hell (2004)
 Hard Rock Hallelujah (2006)
 Who's Your Daddy? (2006)
 It Snows In Hell (2006)
 They Only Come Out at Night (2007)
 Beast Loose In Paradise (2008)
 Bite It Like A Bulldog (2008)
 Famous Five (2008)
 Deadache (2008)
 This is Heavy Metal (2010)
 Rock Police (2010)
 The Riff (2013)
 Hug You Hardcore (2016)
 Your Tongue’s Got the Cat (2018)
 Naked in My Cellar (2018)
 Shake the Baby Silent (2019)
 I Dug a Hole in the Yard for You (2019)
 Like A Bee To The Honey (2020)
 Believe Me (2021)
 Mūzikas video
 Would You Love a Monsterman? (2002)
 Devil is a Loser (2003)
 Blood Red Sandman (2004)
 Hard Rock Hallelujah (2006)
 Who's Your Daddy? (2006)
 Would You Love A Monsterman 2006 version (2006)
 It Snows in Hell (2006)
 Hard Rock Hallelujah (2007)
 Bite It Like A Bulldog (2008)
 This Is Heavy Metal (2010)
 The Riff (2013)
 Scare Force One (2014)
 Hug You Hardcore (2016)
 Naked in My Cellar (2018)
 I Dug a Hole in the Yard for You (2019)
 Believe Me (2021)
 Ārējās saites
 1990. gadu mūzikas grupas
 2000. gadu mūzikas grupas
 2010. gadu mūzikas grupas
 Somijas rokgrupas
 Somijas smagā roka grupas
 2006. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
 Somijas Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki
 Eirovīzijas dziesmu konkursa uzvarētāji


text:
Odločba Ustavnega sodišča št. Up-229/17, U-I-37/17 z dne 21. 11. 2019 – Ustavno sodišče Republike Slovenije
 Odločba Ustavnega sodišča št. Up-229/17, U-I-37/17 z dne 21. 11. 2019
 Novice | 07. 01. 2020
 Ustavno sodišče je zadevo presojalo z vidika pritožnikove pravice iz 22. člena Ustave. Poudarilo je, da je dolžnost prosilca za mednarodno zaščito, da izkaže trditve, ki bi lahko utemeljile zatrjevano nezmožnost izvorne države, da mu nudi zaščito pred preganjanjem. Zlasti mora izkazati, da se je v izvorni državi glede zatrjevanih dejanj obrnil po pomoč na organe pregona, ki pa mu niso hoteli oziroma niso zmogli nuditi zaščite. S to prijavo prosilec državi, ki odloča o prošnji za mednarodno zaščito, namreč omogoči, da prek svojih organov preveri, ali so bile prijave prosilca dejansko obravnavane pred pristojnimi organi v izvorni državi.
 Po presoji Ustavnega sodišča je obrazložitev Vrhovnega sodišča glede na ugotovljene okoliščine obravnavane zadeve (zlasti upoštevajoč ugotovitev, da pritožnik razen objave na družbenem omrežju ni prijavil nobenega od dejanj in da je edino prijavo, ki jo je podal, policija sprejela) ustavnoprocesno zadostna. Pritožnikovo sklicevanje na drugo sodbo, ki sicer zadeva isto izvorno državo, zato v ustavnoprocesnem smislu ne narekuje podrobnejše obrazložitve, kot jo je Vrhovno sodišče podalo v izpodbijani sodbi. Zato ni bila kršena pritožnikova pravica iz 22. člena Ustave.
 Glede na navedeno je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrnilo. Hkrati je zavrglo pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o mednarodni zaščiti (ZMZ), ker pobudnik očitkov, ki jih naslavlja na zakonsko ureditev, ni materialno izčrpal v pravnih sredstvih pred rednimi sodišči.
 Ustavno sodišče je odločalo o ustavni pritožbi prosilca za mednarodno zaščito, vloženi zoper sodbo Vrhovnega sodišča, s katero je bila zavrnjena njegova pritožba zoper sodbo Upravnega sodišča. S slednjo je Upravno sodišče zavrnilo pritožnikovo tožbo zoper odločbo MNZ o zavrnitvi prošnje za priznanje mednarodne zaščite v Republiki Sloveniji.
 Prenesi [ 212 KB]
 Prenesi [ 245 KB]
 Odklonilno LM dr. Accetto
 Prenesi [ 296 KB]
 Odklonilno LM dr. Jadek Pensa
 Prenesi [ 314 KB]