type: other

text:
1 Oulun yliopiston ATK-keskuksen tiedote 2/2001
 2 6(66,2±WRXNRNXX 6LVlOW Johtajan katsaus: Tarvitseeko Oulun yliopisto laskentapalvelinta?... 3 Tietohallintopäällikön mikrolta: Tietohallinto ahdingossa... 5 Mikroluokkaselvitys Eudorasta SSL-turvastandardia tukeva 5.1-versio...13 EUNIS konferenssi...17 Henkilökuntauutisia...19 Kajaanin kehittämiskeskuksessakin merkittävää GIS-ohjelmien käyttöä...20 Kesäaika ATK-keskuksessa...20 ATK-keskus palvelee...21 ATK-keskuksen yhteystietoja...32 Atk-yhdyshenkilöt...54 ATK-keskuksen ylläpitämät atk-tilat kartta XONDLVLMD Oulun yliopisto ATK-keskus PL Oulun yliopisto 7RLPLWXV 8OOD6DUNNLQHQSXK8OOD6DUNNLQHQ#RXOXIL RQHNLOODQWLORLKLQPXUWDXGXWWLLQ\ OOl/XNNRDPXUUHWWDHVVDNDWNHVL P\ VWLHWROLLNHQQHYHUNRQUXQNRNXLWX/LLNHQQHVlKN WHNQLLNDQRVDVWROOH NXONLNLHUWRWLHWlQRLQNROPHQSlLYlQDMDQMRQNDDMDQUXQNRNXLGXQ XXVLPLQHQNHVWL9DORNDDSHOLDMRXGXWWLLQYDLKWDPDDQPHWULQSlWNl 9DKLQNRMHQNRUMDXVNXVWDQQXNVHWRYDWWXKDQVLDPDUNNRMD XYDVVD 232<QW\ QWHNLMlNXLWXMHQKLWDVDXVW\ VVl 2
 3 -RKWDMDQNDWVDXV Esko Vakkilainen 7DUYLWVHHNR 2XOXQ\OLRSLVWR ODVNHQWDSDOYHOLQWD" Kyllä tarvitsee, mikäli asia ratkaistaisiin sen pohjalta, mikä on kyseisen koneen kuormitus ja tehdylle investoinnille laskettu hyöty. Yliopiston laskentapalvelin, jossa ajetaan myös paikkatietojärjestelmää, kulkee nimellä Lehmus. Kone on hankittu kesällä vuonna 1996 ja se on laajennettu 1999 nykyiseen kokoonpanoonsa, jossa on 14 kpl 336 MHz UltraSPARC prosessoria ja 3.5 GB keskusmuistia. Kone on nyt noin viiden vuoden ikäinen, sen hankintaan, päivityksiin ja laajennuksiin on käytetty rahaa hieman toista miljoonaa. Tämän viiden vuoden ajan kyseinen laite on ollut koko ajan täysin kuormitettu, ajoittain koneen kuormitusaste on ollut pitkiä ajanjaksoja 100%, yötä päivää, viikonloppuisin ja lomienkin aikana. Koneella on viime vuoden aikana laskettu huikeat cputuntia. 3
 4 Verrattuna nykyisin työpöydillekin saataviin prosessoritehoihin eivät laskentapalvelimen suorituskykyarvot ole päätä huimaavia, siitä huolimatta henkilökohtaiset koneet tai laitospalvelimet eivät ole tehneet tätä laskentapalvelinta tarpeettomaksi eivätkä ne näytä sitä tekevän jatkossakaan. Tyypillisen sinänsä erittäin suorituskykyisen mikron prosessorin käyttöaste on vain prosentin murto-osia ja sekin yleensä vain työaikana. Laskentapalvelin alkaa tulla eläkeikään ja se on joko uusittava tai yliopiston on luovuttava keskitetystä laskentapalvelusta. Jos se uusitaan ensi vuoden lopulla, tulee kone palvelleeksi yliopiston keskeisimpänä laskentalaitteena 6.5 vuotta, mikä on sangen kunnioitettava tai sanoisin mieluummin liiankin korkea ikä palvelimelle. Uusiminen edellyttää yliopistolta tahtoa rahoittaa tämä investointi. Tätä asiaa ei voida hoitaa jatkamalla jo useita vuosia kestänyttä linjaa, missä vuosi toisensa jälkeen toimintarahoja hieman leikataan vaan joskus on tehtävä investointejakin. Tämä paikallinen laskentapalvelin on osoittanut tarpeellisuutensa vaikka varsinainen suurlaskenta tehdäänkin CSC:n supertietokoneilla. CSC:n laskentapalvelujen käyttäjänä Oulun yliopisto on ollut pitkään Suomen yliopistoista kolmanneksi suurin, kunnes se viime aikoina on tipahtanut neljänneksi. Ylivoimaisesti suurin oululainen käyttäjäryhmä on ollut kemian laitos. Mikä on tieteellisen laskennan kulttuurin, osaamisen ja koulutuksen asema, tarve ja tulevaisuus Oulun yliopistossa? Tutkijat käyttävät laskentapalvelimia ja palvelun puute kohdentuukin juuri tutkimustyöhön. Lehmus-koneen suurimmat käyttäjälaitokset vuonna 2000 ovat olleet Tähtitiede 36% Fysiikka 14% Sähkötekniikka 14% Biofysiikka 5% Matematiikka 5% Ensi syksyn rahanjaossa ja tulosneuvotteluissa ratkeaa keskitetyn laskentapalvelun tulevaisuus. Mikäli yliopisto ei halua investoida tähän tarkoitukseen, vaikuttaa se myös palveluja käyttäviin laitoksiin. Myös keskitetyn paikkatietojärjestelmän käytön jatkaminen tulee kyseenalaiseksi. 4
 5 7LHWRKDOOLQWRSllOOLN QPLNUROWD Pentti Korhonen 7LHWRKDOOLQWR DKGLQJRVVD Asia josta nyt kirjoitan ei ole mitenkään uusi. Se ei myöskään herättäne erityistä sympatiaa hallintopalveluja kohtaan, koska samat vaikeudet ovat jossakin muodossa itse kullakin, myös ja erityisesti tulosyksiköissä. Hallintopalvelut, tietohallinto sen osana, mielletään tavallisesti vain välttämättömäksi pahaksi yliopistossa ja yleisemminkin yhteiskunnassa. Kysymys on toiminnan edellytyksistä eli rahasta. Yliopiston hallituksessa on alkuvuoden mittaan jaettu kuluvan vuoden määrärahoja. Jaossa dekaanit pitävät tiedekuntiensa puolta niin, että yhteisille palveluille jäävät enintään rippeet. Niitä rippeitä on 5
 6 nyt jaettu myös yliopiston hallintopalvelujen vastuualueille. Tuloksena on, että rahat eivät riitä edes nykyisen henkilökunnan laskennallisiin palkkamenoihin. Tarpeetonta mainitakaan, että muitakaan normaaliin toimintaan kuuluvia menoja ei näinollen voi olla: matkakuluja, kurssi- ja osanottomaksuja, laite- tai muita hankintoja ym. On keskusteltu myös hallintopalvelujen lomauttamisesta syksyllä viikoksi tai kahdeksi viikoksi. Vaikka vielä nykynäkymin tämä on epätodennäköistä, on se vaihtoehtona otettava huomioon. Hallintopalvelujen osana myös tietohallinto hallinnollisen tietojenkäsittelyn osalta on lomauttamisuhan alainen. ATK-keskus ja tietoturvapäällikkö jäisivät lomautuksen ulkopuolelle, edellisen kerätessä puuttuvan osan rahoituksestaan palvelujen käyttäjiltä, jälkimmäisen saatua hallitukselta suostumuksen käyttää 0,5 Mmk tietoturvan edistämiseen. ATK-keskus on lisäksi supistanut toimintaansa n. kahden henkilötyövuoden verran ja säästää siten palkkakuluissa. Myös lomarahoja on vaihdettu vapaa-ajaksi, mikä vähentää sekä rahankulua että toisaalta palveluihin käytettävää työpanosta. Yliopistossamme laaditaan parhaillaan uutta tietohallintostrategiaa. Edellä kerrottu tarkastelu liittyy strategiaan siten, että jollakin strategialla tähän on tultu. Kysymys kuuluu: jatketaanko samalla strategialla? Nykytilanteeseen on tultu noin kymmenen viime vuoden kehityksen tuloksena. Niukkoina aikoina on tukipalveluilta leikattu rahoitusta. Löysemmän budjetin vuosina on "irtainta" rahaa jaettu tiedekunnille, tukipalvelut unohtaen. Vuoden tai kahden nälkäkuuri ei ketään lopeta, mutta kymmenenkin vuotta tällä automaatilla toimien tekee jo tehtävänsä. Näin on kehitys käynyt yliopiston sisällä; toisaalta koko yliopisto on viime vuosina kärsinyt budjettirahoituksen vähenemisestä. Kohtuuden nimessä on todettava, että kaikesta huolimatta yliopiston IT:n alusrakenne on vielä kutakuinkin tyydyttävässä kunnossa. Joissakin kohdin horjutaan riskirajoilla: tietoturva on edelleenkin aliresurssoitu, mutta vieläkin selvempi katastrofi uhkaa hallinnon tietojärjestelmiä, jotka vastuussa olevan työntekijän luopuessa voivat lamauttaa yliopiston elintärkeitä toimintoja, kuten opintotietojärjestelmät, opiskelijavalinnat, henkilöstö- ja taloushallinnon järjestelmät, vain muutamia mainiten. Näissä oloissa ei voi edellyttää, että monia jo aloitettuja uusia projekteja (mm. intranet, henkilön sähköinen tunnistaminen) voitaisiin kehittää odotetulla tavalla. Kysymys ei ole osaamisen puutteesta vaan yksinkertaisesti työmää- 6
 7 ristä. Tähän asti on välttämättömimmästä koetettu selviytyä työntekijöiden venymisellä, mm. ylitöitä tekemällä. Koska toimintarahat eivät riitä edes palkkakuluihin, ei ylitöitä voida myöskään enää tehdä. Työntekijöiden kestokykyä ajatellen tämä on toisaalta hyvä asia. - Tällä kohtaa kuuluu usein neuvo: ei kaikkea tarvitse itse tehdä, ulkoistakaa palveluja! Kysyn: millä rahalla? Meillä on paljon esimerkkejä tapauksista, joissa ostopalvelut ovat vieneet 2-3 kertaa enemmän rahaa kuin vastaavat itse tuotetut. Toinen hyvä kysymys on, onko järkevää tai edes mahdollista antaa keskeisiä, elintärkeitä sovelluksia ulkopuolisiin käsiin, joka ulkopuolinen voi tänään näyttää luotettavalta toimittajalta, mutta huomenna jo hävitä markkinoilta. Esimerkkejä näistä on riittämiin IT-alalla. Tapahtunut kehitys ei ole ollut yliopiston tietohallintostrategian mukainen, mutta näin on vain käynyt. Tämä on korutonta kertomaa ATK-keskuksesta on viime kuukausien aikana käynyt joukkopako "tien toiselle puolelle". Paljon puhuttu IT-alan alkava lama ei ole tarjonnut osaavaa työvoimaa kaikonneiden tilalle, tämä on rekrytoinnissa todettu. Yliopiston strategian visiossa sanotaan: "Oulun yliopisto on opiskelijoita ja henkilökuntaa houkutteleva ja heistä huolehtiva tiedeyhteisö sekä haluttu yhteistyökumppani." Edelleen: "Nämä sitoudumme toteuttamaan: (...)Henkilöstön kehittäminen: Oulun yliopisto on henkilökuntaa houkutteleva ja siitä huolehtiva tiedeyhteisö. Henkilökunta on ammattitaitoista, työhönsä sitoutunutta ja hyvinvoivaa.(...)." Mitähän tuohon olisi vielä lisättävää? 7
 8 0LNUROXRNNDVHOYLW\V Raine Vakkuri Jani Saukkoriipi <OLRSLVWRQ ODDMXLQHQN\VHO\ PLNUROXRNLVWD MD\OHLV W\ DVHPDWLORLVWD ATK-keskus teki alkukeväästä kolmannen kerran koko yliopiston laajuisen kyselyn käytössä olevista mikroluokista ja yleisötyöasematiloista. Kartoituksen tarkoituksena on tuottaa tietoa mm. valtionvarainministeriön ja opetusministeriön valtion ja yliopistojen tietotekniikkaa koskevia ja muita vastaavia kyselyjä varten. Lisäksi yhteenvetotietoa mikrotiloista tarvitaan yliopiston tietohallintostrategian kehittämisprosessin tarpeisiin. Samalla on mahdollista tuoda esiin kehittämiskohteita ja ylläpidon puutteita ylläpitäjille ja mikroluokkien kehittämisestä vastaaville. Itse kyselyn toteutuksessa on ollut ATK-keskuksesta pieni työryhmä ja varsinaisen kyselyn toteuttajana toimi tänä vuonna Jani Saukkoriipi. Kyselyä varten kehiteltiin jo myös web-vastauslomake-tietokantaratkaisua, mutta tämän vuoden kyselyaikataulun puitteisiin sitä ei vielä saatu valmiiksi. Jatkossa kyselyt pyritään toteuttamaan ko. web-ratkaisua hyväksikäyttäen. 8
 9 0LNUROXRNDW Mikroluokiksi on katsottu yleisessä tai rajatun ryhmän pääasiassa valvotussa opetuskäytössä olevat tilat, joissa on vähintään viisi mikrotietokonetta ja jotka ovat järjestelmällisen ylläpidon piirissä. Mikroluokkia vuoden 2001 alussa oli yhteensä 40, jossa lisäystä edelliseen vuoteen on neljä. Uusien luokkien todellinen määrä on kuitenkin hiukan suurempi, koska tilojen käyttötarkoitus on osin muuttunut ja vanhoja mikrotiloja on siirtynyt muihin tarpeisiin ja uusia vastaavia on saatu tilalle. Työasemia mikroluokissa oli 461 kappaletta (lisäystä edelliseen vuoteen 34) ja oppilaspaikkoja n. 830 kappaletta (lisäystä edelliseen vuoteen 80 kpl). Ensimmäiset mikroluokat perustettiin vv , jonka jälkeen niitä on tullut tasaisesti lisää. Vilkkainta mikroluokkien perustaminen oli vuosina , jolloin perustettiin yhteensä yhdeksän mikroluokkaa. Mikroluokkia oli vuoden 2001 alussa seuraavissa paikoissa: $7 NHVNXV SllNLUMDVWR, sekä loput tiedekunnittain seuraavasti: +X7, joista yksi informaatiotutkimuksen laitoksen, 7 joista Oulussa 3 (Linnanmaa 1, varhaiskasvatus 2) ja Kajaanin OKL:llä 3 /X7, joista tietojenkäsittelytieteiden laitoksella 4, matemaattisten tieteiden laitoksella 2, maantieteen laitoksella 2 ja biologian laitoksella 1/7 WDORXVWLHWHLGHQWLHGHNXQWD, 77, joista yksi teknillisen tiedekunnan matematiikan laitoksella ja 2 arkkitehtuurin osastolla sekä erillislaitoksista NLHOLNHVNXV ja QRU PDDOLNRXOXMD DMDDQLQNHKLWWlPLVNHVNXVNSO Opetusvälineistön osalta luokat ovat vielä osin vaatimattomia. Perusvälineistöä on mutta mm. videotykki eli dataprojektori on vakiovarusteena vasta kymmenessä luokassa ja tarvittaessa se saadaan kuuteen luokkaan. Tilojen osalta pahimmat puutteet ovat ergonomisten vaatimuksien toteutumisessa. Myös ilmastoinnin ja valaistuksen säädön suhteen löytyy parantamisen varaa. Laitteisto koostuu tällä hetkellä pääasiassa Pentium II ja III-tasoisista mikroista. Muutamassa opetusmikroluokassa on vielä vanhaa n. viiden vuoden takaista perus-pentiumiakin ( MHz) käytössä. Viimevuotinen ennuste keskusmuistin tuplautumisesta osoittautui oikeaksi. Noin puolessa luokista on vähintään 128 megatavua keskusmuistia, joissain jo 256 megatavuakin. Keskusmuistin tarpeen ja määrän voidaan olettaa jatkossakin lisääntyvän lähes vasaavalla trendillä. Kiintolevyjen keskimääräinen koko on luokissa nyt noin 10 gigatavua, kun se markkinoilla olevissa koneissa alkaa olla 9
 10 on jo 20 30, joten kiintolevyjenkin koon voidaan olettaa kasvavan lähes vastaavassa tahdissa. Kiintolevytilan kasvu selittyy paitsi itse laitetekniikan kehityksestä, myös käyttöjärjestelmien (Windows 2000) ja Office-tuotteiden ym. ohjelmistojen vaatimasta jatkuvasta lisääntyvästä levytilatarpeesta. Windows 2000 ei tällä hetkellä kuitenkaan vielä ole käytössä kuin neljässä luokassa. Näytöt ovat pääosin 17-tuumaisia, mutta yhä löytyy 14 tai 15 monitoreita. Suotavaa opetuksen kannalta olisi, että pienemmät monitorit saataisiin vaihdettua vähintään 17-tuumaisiin, koska ne ovat nykyään jo varsin edullisia perusmonitoreita ja ikkunointityyppisessä käytössä pienet monitorit ovat hankalahkoja, eikä vanhojen 15 näyttöjen laatu ole nykyisten näyttöjen tasolla. Vastaavia LCDnäyttöjä ei opiskelijoille tarkoitetuissa koneissa löydy, mutta muutamien vuosin kuluttua, jos hintakehitys on suotuisa, ne alkanevat vähitellen tulla hankintalistoille. Suurimmassa osassa mikroluokkia koneissa on perusmultimediavarustus (äänikortti, CD) ja tulostusmahdollisuudet, mutta varsinaista multimedialuokkaa, jossa olisi videoneuvottelumahdollisuudet, DVD -asemat, videoeditointiohjelmistot yms. ei yliopistolla vielä ole. Suurikapasiteettisia vähintään 100 megatavun ZIP-levykeasemia on luokissa edelleen varsin vähän, mikä haittaa esim. opetusmateriaalin siirtoa opettajan henkilökohtaisesta koneesta luokan opettajan koneeseen. ATK-keskuksen mikroluokka KO130 10
 11 Tällä hetkellä puhtaasti Macintosh-tietokoneilla varustettu opetusmikroluokka löytyy ainoastaan tietojenkäsittelytieteiden laitokselta. Biologian laitoksen mikroluokassa Macintoshit ovat vaihtuneet edellisvuodesta suuremmaksi osaksi Pentium III-koneisiin, joskin pari Macintoshia on vielä ko. tilassa käytössä. Macintoshien määrän ei voida olettaa lisääntyvän opetuksessa nykyisestään. Ylläpidon apuvälineistöä on jonkin verran edellisvuotta enemmän käytössä ATK-keskuksen ulkopuolella mikroluokkien ylläpidossa. Apuvälineillä (esim. kovalevyjen kloonausohjelmat) saavutetaan merkittävää työajan säästöä käyttöjärjestelmien ja ohjelmien asennuksissa. ATK-keskus, pääkirjasto ja kielikeskus käyttävät Ghostapuohjelmaa, tietojenkäsittelytieteiden laitos Drive-Image-apuohjelmaa ja maantieteen laitos Windows 2000 Admin Tooolsia ja matemaattisten tieteiden laitos Linux-kloonausta. 0LNURODERUDWRULRWMD\OHLV W\ DVHPDW Mikrolaboratoriot poikkeavat mikroluokista siten, että niiden käyttö on pääasiassa itsenäistä, vapaata ja valvomatonta esim. opiskelijoiden harjoitustöiden tekoa, ei niinkään opettajan ohjaamaa opetusta. Laboratorioissa on kuitenkin käytön tuki virka-aikana saatavilla kohtuullisen läheltä. Rajanveto luokan ja laboratorion välillä on häilyvä ja sama tila voi toimia molemmissa rooleissa. Mikrolaboratorio-nimitystä ei Oulun yliopiston ulkopuolella muissa Suomen yliopistoissa juuri käytetä vaan mikrolaboratorioitakin kutsutaan niissä yleensä myös mikroluokiksi tai sitten joissakin paikoissa esim. mikroauditorioiksi, itseopiskelusaleiksi tai akvaarioksi, mutta esim. USA:n yliopistoissa ko. mikrolaboratorio- eli microlab -käsite on käytössä varsin yleisesti. Yleisötyöasemat ovat nimensä mukaisesti tarkoitettu vapaaseen, mutta rajoitettuun (sähköpostin käsittelyyn ja internet-tiedonhakuun) ja yleensä lyhytkestoiseen työskentelyyn. Osa Oulun yliopiston yleisötyöasemista on kioskityyppisiä ja suurimmassa osassa niissä on mahdollista käyttää koneita myös istualtaan, kun taas sähköpostiyleisötyöasematyyppisiä kioskikoneita käytetään yleensä seisaaltaan. Yleisötyöasemat on yleensä sijoitettu käytäville ja muihin helposti saavutettaviin tiloihin. Käytön tuki virka-aikanakin on yleensä kaukana. Yleisötyöasemalaitekanta on kirjavaa asynkronisista päätteistä Pentium III-koneisiin. Laitteita voi olla 1 n kpl samassa tilassa. 11
 12 Mikrolaboratorioita- ja yleisötyöasematiloja on yliopistossamme n.40, joista varsinaisia mikrolaboratorioita 5 6 ja työasemia niissä yhteensä n Lisäystä näissä tiloissa on edelliseen vuoteen lähes 10 ja työasemien lisäys lähes 50. Mikrolaboratorioiden ja yleisötyöasemien kirjo on yleensä suurempi kuin mikroluokissa. Vanhempien laboratorioiden laitteet ovat yleensä käytöstä poistetuista koottuja, mutta pari tilaa on varustettu uusilla koneilla. Mikrolaboratorioita ja yleisötyöasemia oli vuoden 2001 alussa yliopistolla seuraavissa paikoissa lukumääräjärjestyksessä: $7 NHV NXV 18 (joista 2 varsinaista mikrolaboratoriota ja loput erilaisia yleisötyöasemapaikkoja lähinnä käytävillä ja muutama kirjastoissa, joista puolestaan 3 on sähköpostipääte- ja 1 Macintosh-paikka), VlKN WHNQLLNDQ RVDVWR 4 (Sun Ultra-työasemia), 7, (varhaiskasvatus 1), +X7 2, NRQHWHNQLLNDQ RVDVWR 2 (toinen on ATKK:n ylläpitämä Silicon Graphics Indy-tila), PDDQWLHWHHQODLWRV 1, /7 1, WLHWRMHQNlVLWWHO\WLHWHLGHQODLWRV 1, WHRUHHWWLQHQI\VLLNND 1, DMDDQLQ 2 / 1. e Kioskimikroja Geokadulla 12
 13 c ATK-keskuksen TF103 mikrolaboratorio f Konetekniikan osastokirjasto 13
 14 e c Yliopiston kirjaston yleisötyöasema -tiloja 14
 15 66/WXUYDVWDQGDUGLDWXNHYD(XGRUD Raine Vakkuri Qualcomm Inc. julkisti Eudora-sähköpostiohjelmistostaan 5.1 kaupallisen version huhtikuun 19 päivä 2001 sekä Windowsille että Macintoshille. Julkinen beta-versio on ollut jo sitä ennen jonkin aikaa ollut imuroitavissa Qualcommilta Eudoran sivuilta: Eudora 5.1 on korjauspäivitys 5.0:aan, joten 5.0:n maksullisen version käyttäjät saavat päivitettyä sen ilmaiseksi. Mainosversio sponsored mode on ilmainen täydellinen mainosikkunan sisältävä versio, mikä oli tarjolla jo 5.0 versiossa. Lisäksi voi käyttää edelleen kuten 5.0:kin karsitumpaa ilmaista light kevytversiota, jossa ei ole mainoksia. Eudora on jo varsin perinteikäs internetin käyttäjille ja Oulun yliopistolaisillekin tuttu ohjelma, jonka kehitti alun perin Macille Steve Dorner Illinoin yliopistosta. Eudora on tullut myöhemmin tunnetuksi Qualcommin omistamana. Eudora 5.0:n ominaisuuksista on aikaisemmin kerrottu Session numerossa 4/2000: Uusi Eudora versio parantaa sähköpostin turvallisuutta RSA Secure Socket Layer (SSL) internet -turvastandardin avulla. SSL on eräs nykyään yleisesti käytetty internetin salauksen ja autentikoinnin standardi metodi. SSL:ää käytetään Eudorassa palvelimen autentikointiin ja sanomien siirron salaukseen. 15
 16 Eudora Shell-laajennus varoittaa myös mahdollisista viruksista, jos yritetään ajaa liitetiedostohakemiston eli attach-hakemiston tiedostoja Eudoran ulkopuolella. MIME-viestikokoelmia (MIME digests) voidaan nyt käsitellä Eudorassa. Sähköpostin liitteitä voidaan nyt myös vetää ja pudottaa Windowsin työpöydälle. Moodwatch-toimintoon, ts. sähköpostin englanninkielisen sävynvalvontaan on tullut lisäyksiä: nyt voi nähdä suoraan loukkaavaan tekstin sanomassa. Uusimmassa versiossa hakuja voi tehdä myös osoitekansioon. Lisäksi esim. Netscape Messanger 6.0-sähköpostiohjelman asetukset voi nyt tuoda suoraan Eudoraan. Mac-versiossa uutuutena on mm. vcard-tuki ja Palm-OS-pohjaisten laitteistojen kanssa synkronointimahdollisuus. Eudora 5.1:n asennuksesta Windowsille, sekä Eudoran SSL-suojauksen käyttöönotosta Windowsissa on valmistunut Janne Suvannon tekemä monisivuinen ohje: HTML-muodossa Wordin doc-muodossa ja Adobe Acrobat PDF-muodossa Macintoshin Eudora 5.1 SSL-tuki on saatu myös toimimaan. Siitä valmistettaneen ohje tuonnempana. Eudora 5.0-versiota, jonka voi päivittää verkosta 5.1:een voi ostaa laitoksille ATK-keskuksen ohjelmistomyynnistä 1 kpl käyttöoikeuksia + CD-media 270 mk (laitosmäärärahalla) ja lisäkäyttöoikeudet 230 mk/käyttäjä (laitosmäärärahalla Eudoran hinnasto löytyy ATK-keskuksen ohjelmistomyynnin wwwsivulta. 16
 17 (81,6NRQIHUHQVVL Esko Vakkilainen EUNIS (European University Information Systems) on järjestö, joka on muodostettu kokoamaan yhteen Euroopan yliopistojen tietotekniikan johtohenkilöitä ja tuomaan esille uusia tekniikan, korkeimman opetuksen ja hallinnon suuntaviivoja ja ratkaisuja. EUNIS järjestää vuosittain konferenssiin, joka tänä vuonna pidettiin Berliinissä Humboldtin yliopistossa. Tämän vuoden kokous oli järjestyksessään 7. ja sen aiheena oli 7KH&KDQJLQJ8QLYHUVLWLHV ±7KH5ROHRI7HFKQRJ\. Osanottajia konferenssissa oli yli neljäsataa, joista Suomesta lähes neljäkymmentä. Oulusta oli mukana lisäkseni Jorma Kajava, TOLilta. Hän piti konferenssissa kaksi esitelmää tietoturvasta. EUNISia voisi verrata korkeakoulujen atkpäiviin Euroopan mittakaavassa. Eri esitelmiä konferenssissa pidettiin kaikkiaan 139 kpl, yhteensä 25 eri maasta. Suomalaisia esitelmiä oli peräti 10 kpl, enemmän oli vain Saksasta, Englannista ja Ranskasta, mm. Ruotsista ei yhtään. Konferenssissa oli koko yleisölle tarkoitettujen Keynote-esitelmien lisäksi rinnakkaissessioita seuraavista aihepiireistä: Management of Universities IT and Network Computing Security High Performance Computing Supporting Change in Teaching and Learning Libraries in the Digital Age Changes in University Organisation and Structure Information Systems and Data Warehouse High Performance Networking New Technologies, New Capabilities and New Opportunities Corporate Talks and Demonstrations Ts. aika lailla jokaiselle jotakin. Yleensä esitykset eivät olleet luonteeltaan kovin teknisiä vaan enemmän kertoivat siitä mitä on tehty. Tyypillisesti esitykset olivat parikymmenminuuttisia, Keynote- esitykset olivat pitempiä ja usein yliopistoista ulkopuolisten pitämiä. Konferenssia edeltävänä iltapäivänä pidettiin joitakin koulutuksellisia luentoja (The EUNIS Academy), joihin en ehtinyt mukaan lennon peruuntumisen vuoksi. Mielestäni mielenkiintoisin Keynote-esitys oli Gartner Group Inc in Dr. Michael R Zastrosky n 17
 18 esitelmä,7 DQG WKH 7UDQVIRUPDWLRQ RI WKH 8QLYHUVLW\, joka valitettavasti kuten suurin osa muistakin Keynote-esitelmistä puuttuu päivien materiaalista. Tässä mm. ennustettiin kansainvälisyyden ja kaupallisuuden kasvua useilla yliopiston toiminta-alueilla, esim. koulutuksessa. Yksi parhaista rinnakkaissessioiden esityksistä oli Alexander Hertz in 0XOWLIXQFWLRQDO 6PDUW &DUG DQG 3, DW WKH8QLYHUVLW\RI0DQQKHLP, joka herätti myös hyvän keskustelun aiheesta. Päivien esitelmäaineisto (lähes 400 sivua) lisäksi osanottajille jaettiin myös kirja,ydq9udqd-dq%xulodqg$oh[dqghu&huq\ 30HWKRGV IRU %XLOGLQJ D 8QLYHUVLW\,QIRUPDWLRQ 6\VWHP $ +DQGERRN, 158 sivua, joka liittyi yhteen pidettyyn esitelmään. Kaiken kaikkiaan aika paljon aiheet kietoutuivat verkko- ja etäopetuksen, virtuaaliyliopiston, elektronisen kirjaston ja näihin liittyvien toteutusten, teknologioiden ja organisatoristen muutosten ympärille. Mielestäni on perusteltua Oulun yliopiston ATK-keskuksesta jonkun olla mukana EUNIS-konferenssissa joka vuosi, ei välttämättä aina saman henkilön. Meiltä on kuudessa aiemmin järjestetyssä WLODLVXXGHVVD ROOXW HGXVWDMD YDLQ HQVLPPlLVHVVl ' VVHOdorfissa ja toissa vuonna Helsingissä pidetyssä tilaisuudessa. Kolmipäiväisen konferenssin päivät olivat pitkiä ja tiiviitä, kokousjärjestelyt erinomaisesti hoidetut, aika ja tilat oli käytetty tehokkaasti eikä minkäänlaista viihdeohjelmaa oltu saatu sovitettua mukaan, ellei sellaiseksi lasketa keskiviikon illan mahdollisuutta pelata simultaanishakkia lajin maailmanmestaria vastaan. Onneksi en mennyt munaamaan itseäni, tosin voitosta olisi kyllä saanut mainetta ja kunniaa. Eräänlainen huipentuma oli torstaina konferenssin juhlaillallinen, jonka paikkana oli Humboldtin yliopiston luonnon- tieteellisen museon dinosaurushalli, joka ruokailugon paikkana kahden talonkokoisen luuran- keskellä oli ainakin mieleenpainuva. EUNIS 2001 www-sivut: 18
 19 +HQNLO NXQWDXXWLVLD 1HXYRQWDMDWLODVWROOLVHWSDOYHOXW $UWR 0XKOL valittiin avoinna olleeseen pääsuunnittelijan toimeen. Hän vastaa tilastollisten asiantuntijatehtäviensä ohella neuvontatiimin toiminnasta. HVNLWHW\WNl\WW SDOYHOXW Tutkimuksen järjestelmien ylläpitoon ja tukeen valittiin 3lLYL 3ROODUL nimikkeenään atk-asiantuntija. Opetuksen järjestelmien ylläpitäjänä on aloittanut 3HWUL5XRNRODLQHQ. 7RDWNN#RXOXIL 6XEMHFW/lNVLlLVNDKYLW RVNLHQNLLVWlPlWW PLlKXKXMDNRVNLHQPDKGROOLVWDP\ QW\PLVWlQL VLLUW\lWRLVHQNLLVWlPlWW PlQW\ QDQWDMDQP\ QW\YlLVHHQSDOYHOXNVHHQ HQNLLVWlP\ QWlYlQLNLLVWlPlW QWlP\ QW\PLVWlQLNLLVWlPlWW PlQ P\ QWHLVHQYDVWDXNVHQDQWDPLVHHQMRWHQNDHQNLLVWlNXWVXYDQL$7 Q KHQNLO NXQWDDSHNHOOROlNVLlLVYlOLSDODOOH +HQNLO NXQWDMRNDHLNLLVWlVDDSXYDQVDSDLNDOOHYRLP\ QWHLVHVWLQDXWWLD MXRWDYDDVHNlSXUWDYDDMXKODSDKHLGHQVlHVW\NVHOOl 7HLGlQ (UNND Emme siis kiistä,että (UNND6XWLQHQ on siirtynyt toisen työnantajan palvelukseen. 6RYHOOXVNHKLW\V 0LUD/XPPH valittiin avoinna olleeseen pääsuunnittelijan toimeen ja hän jatkaa vastaavana sovelluskehitystoiminnassa. $NL +HOLQ aloitti tiimissä huhtikuun puolivälissä. -DUNNR,PPR QHQ lopettaa kesäkuun alusta. 19
 20 Lisäys Session viime numeron 1/2001 artikkeliin *,6RKMHOPLHQNl\WW YXRQQD DMDDQLQNHKLWWlPLVNHVNXNVHVVDNLQ PHUNLWWlYll*,6RKMHOPLHQNl\WW l Kajaanin Kehittämiskeskus tekee alueellisia analyysejä ja ennusteita, joissa useimmiten yhtenä keskeisenä työkaluna on GIS. Aluekehitysyksikkö on käyttänyt MapInfo-ohjelmistoa 1990-luvun alkupuolelta lähtien. Käyttäjien määrä on ollut 3-4. Esimerkkinä uusimmista GIS-menetelmiä soveltavasta hankkeesta on Suomen maaseututyypittely. Se laadittiin Maaseutupolitiikan yhteistyöryhmän tilauksesta ja tuloksena syntynyttä aluejakoa sovelletaan valtakunnallisen maaseutupolitiikan työkaluna. Tänä vuonna mahdollisuudet laajentaa GIS:n käyttöä paranevat sekä mahdolliseksi tulee aloittaa koulutustoiminta, kun kehittämiskeskus hankkii atk-koulutusta varten korkeatasoisen digitaalisen median erikoisluokan. Pentti Malinen, KKK:n johtaja HVlDLND$7 NHVNXNVHVVD 1HXYRQWDSlLY\VW\V ATK-keskuksen aulassa on avoinna heinäkuussa ma-pe 9-15, kesä- ja elokussa normaaliaikataulun mukaan: ma klo 9-14, ti- pe klo LNURWXNLSLVWHVNDQQDXVODERUDWRULRPLNURNl\WlYl ovat välisenä aikana avoinna ma-pe kello 9 16 (lauantaisin suljettuina). 20
 21 $7 NHVNXVSDOYHOHH 3$/9(/83,67((7 1HXYRQWD-Atk-keskuksen aula $WN\\QOLLWW\YlW\OHLVHWQHXYRWMD RKMHHWNl\WW OXYDWRSSDDWRKMHOPDW«0LNURWXNLSDOYHOXW 0LNURWXNLSLVWH<7 2SDVWXVMDWXNLPLNURWLHWRNRQHLGHQ Nl\W VVlYLUXVWRUMXQWDRKMHOPLHQ P\\QWLODLWWHLGHQYXRNUDXV (WlWXNLSLVWH</ 0LNURWLHWRNRQHLGHQHWlNl\W QWXNL Avoinna: (katso kesäaikataulu ed. sivulla) ma 9-14, ti-pe Puhelin: 553 Sähköposti QHXYRQWD#RXOXIL Avoinna: (katso kesäaikataulu ed. sivulla) ma-to 9-17, pe 9-16, la Puh: 553 Sähköposti:PODEUD#RXOXIL Avoinna virka-aikana Puh: 553, 553, Sähköposti: HWDWXNL#RXOXIL 7<g6 (17(/<7,/$7 0LNURODERUDWRULRW 0LNURODERUDWRULR7) 6NDQQDXVODERUDWRULR7) 0LNURNl\WlYl 8QL[W\ WLODW 8QL[ODERUDWRULR7-8QL[OXRNND 7 6lKN SRVWLSllWWHHW 6lKN SRVWLPLNURW Fys. ja matem. kirjasto, KTK, HuTK 1-3. krs LRVNLPLNURW 0LNURYl\Ol- pääaulasta Geokadulle johtavalla pikkuväylällä - *HRNDWX - 0LNURDXOD- Tekniikan aula - 0LNURSDUYL- pääaulan pohjoispäässä II -kerroksessa YTHS:n vieressä L0DFLWMD:LQJVPLNURWkonetekniikan osastokirjasto TF103 avoinna 8-23 Skannauslaboratorio ja mikrokäytävä kesäaikana 9-16, lukukausina 9-17 Avoinna: ma-to 8-17, pe 8-16, la TK142-luokka käytettävissä opetuksen ulko-puolella Sähköpostipäätteet ja kioskimikrot ovat käytettävissä ulko-ovien aukioloaikoina. 21
 22 7XRWWHHW 2KMHOPLVWRW 2SSDDWMDNLUMDW &'WXRWDQWR /DVHUNDVHWLW Data Entry n painos loppunut. uusi versio tekeillä. ATK-keskus on solminut lisenssisopimuksia useiden ohjelmistotoimittajien kanssa. Ohjelmia pystytään myymään laitoksille, opiskelijoille ja henkilökunnalle edullisesti. Myyntihinnastot: Myynti: LUVWL+HLNNLQHQSXK tai QHXYRQWDSXK PC & Internet ohjelmistot -CD:n, jossa on mm. YLUXVWRUMXQWDRKMHOPDW, GNU:n Fortran 77, Dislin (grafiikkakirjasto), JDK ym., saa hintaan á 40 mk PLNURWXNLSLVWHHVWl WDLQHXYRQQDVWD,OPDLVHNVL ATKK:n IWSSDOYHOLPHOWD mm. edellämainitut virustorjuntaohjelmat. Mm. ATK-keskuksessa tuotetut oppaat: - Unix käytön perusteet, - SPSS (10.0, 9.0, 8.0) for Win perusteet, - SPSS for Windows menetelmiä - SPSS Data Entry käytön opas - Fortran 77 ja 90 Ohjelmointi Unix-koneissa (Oulun yliopiston). Myynti: QHXYRQWD. Hinnastot: Suuremmatkin sarjat nopeasti ja edullisesti. Lisätietoja: CD-tuotanto sivulla: $KWL6HSSlQHQSXK</ Täyttökasetit laserkirjoittimiin YDKWLPHVWDULOWDSXK (vain yliopiston yksiköille) 22
 23 +HQNLO SDOYHOXW 1LPHQPXNDLQHQVlKN SRVWL (WXQLPL6XNXQLPL#RXOXIL $VHQQXVMD\OOlSLWR 8QL[MlUMHVWHOPlW 3HWUL5XRNRODLQHQSXK 0LNURWLHWRNRQHHW -DQQH6XRNDVSXK 3XKHOLQYHUNNR -RUPD/lPVlSXK RXOXWXV Tietokonejärjestelmien asennus-, käyttöjärjestelmänvaihto-, huolto- yms ylläpitotehtävät. Muutokset yliopiston puhelinverkossa Kurssit tilauksesta. 0LUD/XPPHSXK 6RYHOOXVNHKLW\VW\ 0LUD/XPPHSXK 7LODVWROOLQHQ WLHWRMHQNlVLWWHO\ 5LVWR/HLQRQHQSXK $UWR0XKOLSXK 0LNURWLHWRNRQHLGHQ KDQNLQWDMDNRQVXOWRLQWL 5DLQH9DNNXULSXK KXROWRMDNLHUUlW\V $LPR HUlQHQSXK 7LHWRNRQHYHUNNR 5DLPR6DORSXK 7LHWRWXUYDOOLVXXVDVLDW DLVX5DKNR7LHWRKDOOLQWR WLHWRWXUYDSllOOLNN SXK Ohjelmistopainotteisiin kehittämishankkeisiin: konsultointi, suunnittelu ja ohjelmointi, sovelluksien hankinta, asentaminen ja käyttöönotto, sovelluksien ylläpidon organisointi ja koordinointi. Tietojen keruun suunnittelu, tutkimus- ja haastattelulomakkeiden laadinta, tallennus, tilastoanalyysit sekä opastus ongelmatilanteissa. Yhteydenotot riittävän ajoissa, mielellään jo ennen tietojen keruun aloittamista. Mikro- ja oheislaitemarkkinat. Mikrojen ja oheislaitteiden huolto ja korjaus takuuajan päätyttyä. ATK-keskus koordinoi yliopiston verkon rakentamista, laitteiden liittämistä verkkoon sekä verkkopalvelujen kehittämistä. Yliopiston tietoturvallisuusasiat; koordinointi, kehittäminen, ongelmien käsittely. Palomuuriasiat. 23
 24 7LHWRNRQHHW 81,;3$/9(/,1 21((7 7XWNLPXNVHHQMDKHQNLO NXQQDQNl\WW Q 1LPL 7\\SSL 0XLVWL l\ww WDUNRLWXV NRLYX Sun Enterprise Mt posti, informaatiopalvelut OHKPXV Sun Enterprise Mt laskenta, paikkatietokannat VDDUQL Sun Ultra Mt tilastollinen laskenta WDPPL Sun Enterprise Mt tietokannat NXXVL Sun SPARCstation 10/ Mt matemaattinen laskenta KRQND Sun Enterprise Mt levypalvelin 2KMHOPLVWRWABAQUS, ANSYS, BMDP, DISSPLA, Fortran 77, Fortran 90, Pascal Framemaker, Gnuplot, Mathematica, MATLAB, NAG, ORACLE, SAS, ARC/INFO, IDL, sunperf, C, C++, DISLIN, R, Octave, Mable VÃ 2SHWXNVHHQMDRSLVNHOXXQ 1LPL 7\\SSL 0XLVWL l\ww WDUNRLWXV SDMX SGI Origin Mt posti, informaatiopalvelut WXRPL Intel PIII 2x Mt posti, informaatiopalvelut KDDSD SGI Origin Mt matemaattinen laskenta 2W SGI O2 256Mt työasemia ODVWXW Intel PII Mt työasemia 2KMHOPLVWRW Gnuplot, Mathematica, Maple V, MATLAB, sgimath, Fortran77, Fortran 90, C, C++, DISLIN, R, OctaveÃ 7\ VNHQWHO\WLODW 8QL[ODERUDWRULR7 8QL[OXRNND7 Linux- ja SGI O2 -työasemat, skanneri HP Scanjet 4c SGI O2-työasematVaraukset: Eino Tienari (ti-to), neuvonta (ma, pe) 24
 25 &6&WLHWHHOOLQHQODVNHQWD2\QNRQHHW 1LPL 7\\SSL l\ww WDUNRLWXV FDSHU DEC Alpha 8400 skalaarilaskenta FHGDU SGI Origin 2000 matemaattinen laskenta YR[RSP SGI Power Challenge posti, informaatiopalvelut LEPVS IBM RSI6000 SP rinnakkainen ohjelmointi WH Cray T3E rinnakkainen ohjelmointi /XSDKDNHPXNVHW$7 NHVNXNVHQQHXYRQWDWDL 3DXOD0lNL9lONNLOlSXKÃPDNL#FVFIL 0LNURODERUDWRULR7) - MS-Windows-NT-työskentelyyn. n. 30 Pentium II - PC -mikroa - 3 kpl HP Laserjet 5M kirjoitinta 6NDQQDXVODERUDWRULR7) - 2 kpl Wings Pentium III 733 MHz - 4 kpl Wings Pentium II 333 MHz - 2 kpl Power-PC-Macintosh-mikroja - Polaroid Sprintscan 4000-diaskanneri - HP Scanjet 6200 C-tasoskanneri - HP Scanjet 4 C ja IIC-tasoskannerit - postscript-laserkirjoitin HP L-jet 5M 0LNURNl\WlYlmikrotukipisteen) - 8 kpl Pentium-II 333 MHz-mikroja - 2-puoleisesti tulostava laserkirjoitin 2 LQRDVWDDQRSHWXVNl\W VVl </ DLQRDVWDDQRSHWXVNl\W VVl /$ DLQRDVWDDQRSHWXVNl\W VVl 0, 527,(72 21((7 0LNURODERUDWRULRW Ohjelmistot: Microsoft Office (MS-Word, Excel, Powerpoint), Bentley Microstation CAD, CorelDraw 8.0, Photoshop lukuisia muita ohjelmia ja kääntäjiä. Ohjelmistot: Photoshop 5.5 Omnipage 9 Skannereiden skannausohjelmistot Pentium II:ssa MS-Project 2000, MS-Office 2000, selain Windows-NT -työskentelyyn: Microsoft Office, WP Suite 7.0, Paint Shop Pro 0LNUROXRNDW 15 kpl Wings Abit BE6- Intel Pentium III 650MHz mikroja, PS-tulostin,dataprojektori 19 kpl Aopen Intel D815E2 Pentium III 733 MHz mikroja, PS-tulostin,dataprojektori 15 kpl Abit BF6 Pentium III 600 MHz mikroja, PS-tulostin,dataprojektori <OOlSLWRMDYDUDXNVHW0LND2OOLNDLQHQSXK 25
 26 7LHWROLLNHQQH (7b<+7(<'(77,(72 21(,6,,1 6RLWWRSDOYHOXLGHQVLVlOW MDKLQQDWVLVDOY 02'((0,<+7(<'(7 Sarja, WXWNLMDW, KHQNLO NXQWD Internet-palvelut (PPP-käyttö) Sarja, RSLVNHOLMDW, Internet-palvelut (PPP-käyttö) Sarja, Internet-palvelut (PPP-käyttö) Sarja, merkkipohjainen päätekäyttö,6'1\kwh\ghw Sarja, Internet-palvelut (PPP-käyttö) l\w QKLQWD Paikallisverkkomaksu (29,3 p/puhelu + 3,3 p/min) + palvelumaksu 3,9 p/min; teleoperaattori laskuttaa puhelinlaskussa Puhelumaksu *); teleoperaattori laskuttaa + 2,4 p/min, ATKK laskuttaa Puhelumaksu *); teleoperaattori laskuttaa l\w QKLQWD Paikallisverkkomaksu (29,3 p/puhelu + 3,3 p/min) + palvelumaksu 3,9 p/min; teleoperaattori laskuttaa puhelinlaskussa (WlNl\WW WXQQXNVHQSHUXVWDPLVHVWDSHULWllQNHUWDPDNVXPN Numerot , ja ovat OPOY:n palvelunumeroita, joiden käytön hinnassa paikallispuhelumaksu muuttui paikallisverkkomaksuksi. Näihin palvelunumeroihin voi soittaa tavallisesta puhelinliittymästä vain Oulun ja Lapin läänin alueelta. Matkapuhelimesta onnistunee muualtakin Suomesta. Näiden palvelunumeroiden yhteydessä ei käytetä suuntanumeroa. Puhelinnumerot ja eivät ole palvelunumeroita. Näihin sarjanumeroihin voi soittaa myös OPOY:n toiminta-alueen ulkopuolelta, jolloin numeron yhteydessä käytetään tarvittavia suuntanumeroita ja hintaan tulee myös kaukopuhelumaksu. *) Puhelumaksu sarjoihin ja on joko lähipuhelumaksu tai paikallisverkkomaksu + kaukopuhelumaksu tai matkapuhelimesta soitettaessa matkapuhelinveloitus, joiden hinnat voivat poiketa teleoperaattorista riippuen. Esim. Oulun Puhelimen liittymästä soitettuna lähipuhelumaksu on 48,8 p/puhelu + 5,5 p/min. Etäkäyttötunnus on voimassa vain siihen soittosarjaan kuin tunnushakemuksessa on kerrottu. (Wl\KWH\GHWMDQLLGHQNl\WW WXQQXNVHWRYDWP\ QQHW\WYDLQ\OLRSLVWRQRSLVNHOLMRLGHQMD KHQNLO NXQQDQNl\WW QMDQLLGHQNl\W VVlQRXGDWHWDDQ\OLRSLVWRQWLHWRNRQHLGHQMD WLHWROLLNHQQHYHUNRQNl\W QVllQW Ml Tarkempia tietoja neuvonnasta, puh tai sähköpostilla QHXYRQWD#RXOXIL 26
 27 7XUYDWXW\KWH\GHW 7,(727859$//, ohjelmiston (Secure SHell) avulla työaseman ja Unix-palvelimen välinen yhteys hoidetaan salakirjoitettuna (myös salasanat). 9LUXVWRUMXQWD )6HFXUH$QWL9LUXVRKMHOPDW )6HFXUH$QWL9LUXV[: DOS, Windows 3.x Winfows 95, Windows NT4/NT4 Server sekä Macintosh-ympäristöt. )6HFXUH$QWL9LUXV[Windows95/98, NT4, Windows2000/Windows2000 Server )6HFXUH$QWL9LUXVRKMHOPLHQ LPXURLQWLhttp://cc-www.oulu.fi/jakelu/ $SXDRQJHOPLLQDQWLYLUXV#RXOXIL (GHOOlPDLQLWXWRKMHOPDWW\ MDNRWLNRQHHVHHQ FTP-palvelimeltahttp://cc-www.oulu.fi/jakelu/ tai CD:llä, joka sisältää sekä virustorjuntaohjelmat että SSH-ohjelmiston saa hintaan 40mk neuvonnasta tai mikrotukipisteestä.,qwhuqhwsdorpxxul Yliopiston verkossa olevien palveluiden ja palvelinten käyttö yliopiston verkon ulkopuolelta on mahdollista vain, jos ko. palvelu on sallittu yliopiston Internet-palomuurissa. Tiedustelut: DLVX5DKNR#RXOXIL 7LHWRWXUYDORXNNDXNVHW Yhteydenotot, tiedustelut: tietoturvapäällikkö puh. 3071, DLVX5DKNR#RXOXIL tai VHF#RXOXIL 3RVWLWXVOLVWDSDOYHOX 7XWXVWXWLHWRWXUYDVLYXLKLQ 08,7$3$/9(/8-$ Postituslistoihin liittyvät kysymykset ja pyynnöt pyydetään lähettämään osoitteeseen KHOSGHVN#OLVWVRXOXIL 27
 28 7XORVWLPHW 78/26786/$,77(,7$OlKLYHUNRVVD 9lULWXORVWLPHW $ODVHUNLUMRLWWLPHW 'LDWXORVWLQ 1HXYRQWD $NDOYRW - NDOYR värimustesuihkukirjoitin 360*360 dpi Lexmark IBM Colorjet-printer PS4079 $SDSHUL- 3FMHWD3värivahatulostin Tektronix Phaser 360 Color $SDSHUL cjeta3 Oaserväritulostin Tektronix Phaser 780 Color 0LNURWXNLSLVWH<7 $-koko 1200*600 dpi värivahatulostin Tektronix Phaser 840 DP (Plus) 0DDQWLHWHHQODLWRV (puh ) $-koko HP DesignJet 755CM <OLRSLVWRSDLQR (puh ) - FPOHYHl paperi(rulla) Encad Novajet - $-värikopiot/-tulostus: -- Xerox DocuColor Xerox Fiery Regal KSMHW, konesali/sas-tulostukset WXUERSV Atk-katu600*600 dpi WN Unix-luokkaTK 3EZOH[3, Unix-laboratorio TK dpi, 12 s/min, Lexmark PS 12 L, 0LNURNl\WlYlQ17WXORVWXVMRQR 600 dpi, 18 s/min, Kyocera LNURWXNLSLVWH<7 1200*1200 dpi, 12 s /min, 10 Mb muisti, Lexmark Optra R $JID3KRWR&RORUGLDWXORVWLQ Tietokoneelle tehdyt graafiset esitykset DIOIKSI. Yliopistopaino /
 29 78/267860$+'2//,688'(781,;NRQHLOWD -RQR 7XORVWXVNRPHQWR 1RXWR +XRPDXWXNVLD bwlex lp -dbwlex file TK127 opetuksen koneilta tk142 lpr -Ptk142 file TK142 opetuksen koneilta turbops lpr -Pturbops file käytävä cjeta4 lpr -Pcjeta4 file noutohylly väritulostus, A4 cjeta3 lpr -Pcjeta3 file noutohylly väritulostus, A3 kalvo lpr -Pkalvo file neuvonta väritulostus hpjet1 lpr -Phpjet1 file noutohylly tutkimuksen koneilta Ã 7XORVWXVMRQRMHQNlVLWWHO\ Muut kuin bwlex-jono: lpq -Pjono Ilmoittaa kirjoittimen jonossa olevat työt (esim. lpq -Pcjeta4). Työnumero näkyy Job-sarakkeessa. lprm -Pjono työnumero Poistaa halutun oman työn jonosta. Bwlex-jono: lpstat Komento ilmoittaa bwlex-tulostusjonossa olevat työt ja niiden työnumerot cancel bwlex-xxx Poistaa jonosta oman työn, jonka työnumero on bwlex-xxx 29
 30 0XXWODLWWHHW 9lULVNDQQHULW 'LDVNDQQHULW 6 $11(5,7 (SVRQ68, 1600 x 3200 dpi (SVRQ8, 1200 x 2400 dpi +36FDQMHW&YlUL, 400 x 400 dpi +36FDQMHW&, 600 x 600 dpi Skannauslaboratorio TF FDQMHW&, 600 x 600 dpi Unix-laboratorio TK FDQMHW&, Etätukipiste YL125 3RODURLG6SULQW6FDQ 4000 x 4000 dpi, Skannauslaboratorio TF120 0LNURW =LSDVHPDW $11(77$9$70, 527-$=,3$6(0$7 Opiskelijoille/henkilökunnalle: mk/vko, mk/kk Laitoksille: mk/vko, mk/kk Ulkoinen iomega Zip-Plus (SCSI tai LPT - liitäntä) 170 mk/viikko, 420 mk/kk 100 mk/viikko, 200 mk/kk Mikrotukipiste YT110 Puh Käsikirjojen lainaus: Konetekniikan osaston kirjasto 30
 31 7LHGRWXV ::: 6HVVLR &6&7LHWHHOOLQHQ ODVNHQWD2\QOHKGHW $7 NHVNXNVHQNRWLVLYX 2XOXQ\OLRSLVWRQNRWLVLYX: Ilmestyy 4 kertaa vuodessa, painos 2000 kpl. Jakelu: - Oulun yliopistossa yleinen jakelu + atkyhdyshenkilöt. - muiden korkeakoulujen atk-keskukset. Saatavana myös ATK-keskuksen asiakastilasta, kirjastoista, Linnanmaan lehtijakelupisteistä. Toimitus: 8OOD6DUNNLQHQSXK VHVVLR#RXOXIL 7LHWR\KWH\V tiedeyhteisön tietotekniikkaa #&6&; tietoverkko-, tietokone- ja tieteellisen laskennan palvelut &6&1HZV; superlaskenta ja sen sovellukset, englanninkielinen /HKWLlZZZVVl Tilaukset www-lomakkeella tai Paula Mäki-Välkkilä PDNL#FVFIL Puh
 32 $7 NHVNXV\KWH\VWLHWRMD 2VRLWH3/ 2XOXQ\OLRSLVWRÃ Yliopiston vaihde: Ohivalinta: DODQXPHUR Telefax:! = hakulaite, * =puheposti (80)3068* Johtaja Esko Vakkilainen TK112 (80)3072* Atk-erikoistutkija Paavo Moilanen TK Toimistosihteerit Helena Alavesa, maksuliike ja kirjanpito TK * Osastosihteeri Leena Kuha, henkilöstö- ja toimitila-asiat TK Toimistosihteeri Merja Moilanen, laskutus TK Vanhempi suunnittelija Ulla Sarkkinen, tiedotusasiat TK Toimistosihteeri Sisko Simuna, mm. värikasettien myynti TK115 $6,$ $63$/9(/8 3080* Neuvonta sähköposti:qhxyrqwd#rxoxil AULA 3060 Konesali, konepäällikkö Jaakko Henttonen TK129 (80)3089 Mikrotukipiste YT110 (80)3984 Etätukipiste YL Pääsuunnittelija Arto Muhli, tiimivastaava TK110 tilastolliset asiakastyöt 3084 Vanhempi suunnittelija Jorma Heikka, neuvonta TK101 (80)3063 Vanhempi suunnittelija Kirsti Heikkinen, ohjelmistovälitys TK * Vanhempi suunnittelija Paula Kesti, käyttöluvat, raportit TK Vanh. suunnittelija Risto Leinonen, tilastolliset ohjelmistot TK113 (6,7(7<7 b<77g3$/9(/87 l\ww MDRKMHOPLVWRSDOYHOXWNHVNLWHW\LVVlSDOYHOLQNRQHLVVD 3078 Pääsuunnittelija Tomi Leppikangas, tiimivastaava TK Konepäällikkö Jaakko Henttonen, operointi, käyttöluvat TK * Vanhempi suunnittelija Paula Kesti, käyttöluvat, raportit TK Pääsuunnittelija Jyrki Lukkari, vuorotteluvapaalla ->11/01 TK Atk-asiantuntija Päiviö Pollari, Unix-ylläpito TK Atk-suunnittelija Petri Ruokolainen, Unix-ylläpito TK Atk-suunnittelija Jarkko Seppä, Unix-ylläpito TK * Pääsuunnittelija Eino Tienari, matemaattiset ohjelmistot TK110 32
 33 0, 5278,3$/9(/87 0LNURYHUNNRSDOYHOXWRKMHOPLVWRYlOLW\VPLNUROXRNNDMDPLNURODERUDWRULRSDOYHOXW 3075 *! Pääsuunnittelija Raine Vakkuri, tiimivastaava TK137 (80)3063* Vanhempi suunnittelija Kirsti Heikkinen, ohjelmistovälitys TK Käytönsuunnittelija Miikka Kokko, mikrotukipiste YT Pääsunnittelija Arto Muhli, tilastolliset ohjelmistot TK * Atk-suunnittelija Mika Ollikainen, mikroluokat, -verkot YT Käytönsuunnittelija Jani Saukkoriipi, TK Atk-suunnittelija Ahti Seppänen, etätukipiste YL Atk-suunnittelija Janne Suokas, Windows-verkot YT Atk-suunn. Janne Suvanto, mikrot ja mikroverkot, virustorj. TK Vanhempi suunnittelija Ulla Tätilä, mikrot ja mikroverkot 629(//86 (+,7<6Ã 6RYHOOXVNHKLW\VSURMHNWLW 3106 Vanhempi suunnittelija Mira Lumme, tiimivastaava YY Atk-suunnittelija Aki Helin YY Atk-suunnittelija Janne Keskitalo YY Atk-suunnittelija Marko Lång YY Atk-suunnittelija Mikko Toivio YY2022 7( 1,6(778,3$/9(/87 'DWDYHUNNR\KWH\GHWSXKHOLQYHUNNRMDYDLKGHODLWHKXROWR (80)3079* Pääsuunnittelija Raimo Salo, tiimivastaava TK Laboratoriotekn. Hannu Häkkinen, korjaustoiminta, kierrätys KE Laboratoriotekn. Aimo Keränen, korjaustoiminta, kierrätys KE ! Laboratoriotekn. Jorma Lämsä, puhelinverkon ylläpito TF ! Vanh. suunn. Jukka Rusanen, dataverkon ylläpito TF ! Vanh. suunn. Jari Röpelinen, tulostimet, kaapelointi TF ! Huoltoinsinööri Rauno Soudunsaari, puhelinvaihteiden ylläpito TF124 (PDLO(WXQLPL6XNXQLPL#RXOXIL 33
 34 $WN\KG\VKHQNLO W-ZZZRXOXILDWNNWLHGRWXVDWN\KG $WN\KG\VKHQNLO LGHQWHKWlYlQlRQWRLPLDODLWRNVHQVDDWNDVLRLGHQDVLDQ WXQWLMDQDODLWRNVHQVDNl\WWlMLHQHQVLVLMDLVLQDRSDVWDMLQDVHNlOLQNNLQl$7 NHVNXNVHQMDODLWRNVHQVDYlOLOOl (5,//,6(7Ã<.6,.g7Ã HUL\KG#RXOXIL Arktisen lääketieteen instituutti Lauronen Mika-Petri Elektronioptiikan laitos Taikina-aho Olavi Kajaanin kehittämiskeskus Leinonen Juha Kajaanin kehittämiskeskus Pikkarainen Sinikka Kajaanin kehittämiskeskus / aluetutkimus ja -kehitys Karjalainen Timo Kajaanin kehittämiskeskus / aluetutkimus ja -kehitys Malinen Pentti Kajaanin kehittämiskeskus / mittalaitelaboratorio Ylinen Arto Kielikeskus Karjalainen Matti Koe-eläinkeskus Lähteenmäki Veikko Koulutus- ja tutkimuspalvelut Kaverinen Jussi Koulutus- ja tutkimuspalvelut Kenakkala Rauno Koulutus- ja tutkimuspalvelut Suorsa Veikko Meri-Lappi Instituutti Kamunen Mika Meri-Lappi Instituutti Remes Kari Sodankylän geofysiikan observatorio Piippo Anna-Liisa Sodankylän geofysiikan observatorio Rantala Timo Sodankylän geofysiikan observatorio, Oulu Hurskainen Riitta Thule-instituutti Huusko Antti Tietohallinto Pentinsaari Reijo Yliopiston kirjasto Eräjoki Harri Yliopiston kirjasto Kuula Kyösti Yliopiston kirjasto Körkkö Raimo Yliopiston kirjasto Ronkainen Timo Yliopiston kirjasto Ryhänen Tapio Yliopistopaino Härkönen Keijo $1,67,1(1Ã7,('(.817$Ã KXWN\KG#RXOXIL Englannin kielen laitos Näyhä Antti Englannin kielen laitos Timlin Kauko Historian laitos Satokangas Reija Humanistinen tiedekunta Pussinen Leena Humanistinen tiedekunta Haapea-Pakisjärvi Pirjo Humanistinen tiedekunta Helminen Risto Informaatiotutkimuksen laitos Saarijärvi Marko Saksan, ranskan ja pohjoismaisten kielten laitos Tuppurainen Sari Suomen ja saamen kielen ja logopedian laitos Karjalainen Merja Suomen ja saamen kielen ja logopedian laitos Körkkö Pentti
 35 Taideaineiden ja antropologian laitos Roininen Aimo $69$7867,(7(,'(1Ã7,('(.817$Ã NWN\KG#RXOXIL Kajaanin opettajankoulutuslaitos Mauno Timo Kajaanin opettajankoulutuslaitos Mälkönen Jukka Kasvatustieteiden tiedekunta Komulainen Vesa Kasvatustieteiden tiedekunta Kunelius Esa Koulutusteknologian tutkimusyksikkö Peltonen Antti Käyttäytymistieteiden laitos, sosiologia Luoma Pentti Oulun normaalikoulu Yläaste ja lukio Hyytinen Vilho Oulun normaalikoulu Yläaste ja lukio Ijäs Eero Oulun normaalikoulut Hänninen Jyrki Varhaiskasvatuskeskus Pekkarinen Asko Varhaiskasvatuskeskus Väisänen Sami / ,(7((//,1(1Ã7,('(.817$Ã OXWN\KG#RXOXIL Biokemian laitos Kilpeläinen Seppo Biologian kirjasto Puotiniemi Seppo Biologian laitos Hohtola Esa Biologian laitos Okuloff Tommi Fysiikan ja matematiikan kirjasto Soini Esa Fysikaalisten tieteiden laitos Horneman Veli-Matti Fysikaalisten tieteiden laitos Luoma Esa Fysikaalisten tieteiden laitos Rasinkangas Reijo Fysikaalisten tieteiden laitos, tähtitiede Rautiainen Pertti Geotieteiden kirjasto Mustonen Margit Geotieteiden laitos Komminaho Kari Geotieteiden laitos Kärki Aulis Geotieteiden laitos Laurikkala Jukka Kasvitieteellinen puutarha Siuruainen Mirja Kemian laitos Törmänen Aarno Maantieteen laitos Colpaert Alfred Maantieteen laitos Remes Juha Matemaattisten tieteiden laitos Kangas Pekka Matemaattisten tieteiden laitos Kuukasjärvi Markku Oulangan biologinen asema Kuusela Kalevi Tietojenkäsittelytieteiden laitos Tanska Tarja Tietojenkäsittelytieteiden laitos Vaulo Ari /bb.(7,(7((//,1(1ã7,('(.817$ã OWN\KG#RXOXIL Anatomian laitos Tuukkanen Juha Anestesiologian klinikka Korpi Kauko Farmakologian ja toksikologian laitos Viitala Pirkko Fysiologian laitos Kouvalainen Eero Hammaslääketieteen laitos Kettunen Reijo Hammaslääketieteen laitos Oksanen Mikko
 36 Hoitotieteen laitos Toljamo Maisa Iho- ja sukupuolitautien klinikka Manninen Soili Kansanterveystieteen ja yleislääketieteen laitos Koiranen Markku Kansanterveystieteen ja yleislääketieteen laitos Lampela Martti Kansanterveystieteen ja yleislääketieteen laitos Mäkinen Paavo Kansanterveystieteen ja yleislääketieteen laitos Saukkoriipi Jukka Kansanterveystieteen ja yleislääketieteen laitos Soini Paavo Kirurgian klinikka Palm Jukka Kliinisen kemian laitos Heikkilä Juhani Korva-, nenä- ja kurkkutautien klinikka Alho Olli Pekka Korva-, nenä- ja kurkkutautien klinikka Raappana Antti Lastentautien klinikka Turtinen Juha Lääketieteellinen tiedekunta Mikkola Jukka Lääketieteellinen tiedekunta Nieminen Pentti Lääketieteellinen tiedekunta Paadar Matti Lääketieteellinen tiedekunta, kirjasto Heino Raija Lääketieteellisen biokemian laitos Hassinen Ilmo Lääketieteellisen biokemian laitos Kvist Ari-Pekka Lääketieteellisen biokemian laitos Näpänkangas Juha Mikrobiologian laitos Kallio Maarit Neurokirurgian klinikka Heikkilä Jaakko Neurokirurgian klinikka Heiskari Matti Neurologian klinikka Suominen Kalervo Neurologian klinikka Hämeenaho Marika Oikeuslääketieteen laitos Huttunen Pirkko Patologian laitos Järvinen Mikko Perinnöllisyyslääketieteen klinikka Winqvist Robert Psykiatrian klinikka Hakko Helinä Psykiatrian klinikka Jokelainen Jari Psykiatrian klinikka Wahlberg Karl-Erik Radiologian klinikka Koivula Antero Radiologian klinikka Reponen Jarmo Radiologian klinikka Tervonen Osmo Silmätautien klinikka Alanko Hannu Sisätautien klinikka Linnaluoto Markku Sisätautien klinikka Savolainen Markku Synnytys- ja naistentautien klinikka Mäkäräinen Leo Synnytys- ja naistentautien klinikka Spalding Michael Synnytys- ja naistentautien klinikka Tekay Aydin Syöpätautien ja sädehoidon klinikka Heikkilä Vesa-Pekka Syöpätautien ja sädehoidon klinikka Kiviniitty Kalevi Teknillinen jaosto Jämsä Timo
 37 7$/2867,(7(,'(1Ã7,('(.817$Ã Hurskainen Seija Ã 7(.1,//,1(1Ã7,('(.817$Ã WWN\KG#RXOXIL Teknillisen tiedekunnan kanslia Lahdenperä Pentti Arkkitehtuurin osasto Peltonen Jaakko Kone-elinten laboratorio Alatalo Matti Koneensuunnittelun laboratorio Vuoto Väinö Materiaalitekniikan laboratorio Hanhela Esko Materiaalitekniikan laboratorio Järvenpää Seppo Teknillisen mekaniikan laboratorio Väliheikki Osmo Tuotantotekniikan laboratorio Heikkala Jouko Prosessimetallurgia Mattila Riku Prosessitekniikan osasto Seppänen Martti Lämpö- ja diffuusiotekniikan laboratorio Muurinen Esa Systeemitekniikan laboratorio Karjalainen Tapani Säätötekniikan laboratorio Yliniemi Leena Työtieteen laboratorio Saaranen Petri Geotekniikan laboratorio Holappa Teuvo Geotekniikan laboratorio Vesala Eija Rakennetekniikan laboratorio Sieppi Heikki Rakentamistalouden laboratorio Sipilä Jarmo Rakentamistekniikan osasto Vehkomäki Paavo Tie- ja liikennetekniikan laboratorio Liimatta Lauri Vesitekniikan laboratorio Röpelinen Jyrki Elektroniikan laboratorio Lahti Jukka Matematiikan jaos Hihnala Markku Mikroelektroniikan ja materiaalifysiikan laboratoriot Jauhiainen Mika Mikroelektroniikan ja materiaalifysiikan laboratoriot Uusimäki Antti Optoelektroniikan ja mittaustekniikan laboratorio Honkala Jorma Sähkötekniikan osasto Laakso Marko Sähkötekniikan osasto Virtanen Ilkka Sähkötekniikan osasto, työpaja Piekkola Pentti Tietokonetekniikan laboratorio Röning Juha Tietoliikennelaboratorio Nissinaho Pekka Tietoliikennelaboratorio Sillanpää Jari henkilökohtainen (WXQLPL6XNXQLPL#RXOXIL, kaikille DWN\KG#RXOXIL Muutosilmoitukset: 8OOD6DUNNLQHQ#RXOXIL, puh


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 13.9.2012
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 248/22
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 85/2012
 van 30 april 2012
 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-overeenkomst
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, gewijzigd bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, en met name artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bijlage II bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 47/2012 van het Gemengd Comité van de EER van 30 maart 2012 (1).
 (2)
 Verordening (EU) nr. 758/2010 van de Commissie van 24 augustus 2010 tot wijziging van de bijlage bij Verordening (EU) nr. 37/2010 betreffende farmacologisch werkzame stoffen en de indeling daarvan op basis van maximumwaarden voor residuen in levensmiddelen van dierlijke oorsprong, wat de stof valnemuline betreft (2) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (3)
 Verordening (EU) nr. 759/2010 van de Commissie van 24 augustus 2010 tot wijziging van de bijlage bij Verordening (EU) nr. 37/2010 betreffende farmacologisch werkzame stoffen en de indeling daarvan op basis van maximumwaarden voor residuen in levensmiddelen van dierlijke oorsprong, wat de stof tildipirosine betreft (3) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (4)
 Verordening (EU) nr. 761/2010 van de Commissie van 25 augustus 2010 tot wijziging van de bijlage bij Verordening (EU) nr. 37/2010 betreffende farmacologisch werkzame stoffen en de indeling daarvan op basis van maximumwaarden voor residuen in levensmiddelen van dierlijke oorsprong, wat de stof methylprednisolon betreft (4) moet in de Overeenkomst worden opgenomen,
 BESLUIT:
 Artikel 1
 In hoofdstuk XIII van bijlage II worden in punt 13 (Verordening (EU) nr. 37/2010 van de Commissie) de volgende streepjes toegevoegd:
 „—
 32010 R 0758: Verordening (EU) nr. 758/2010 van de Commissie van 24 augustus 2010 (PB L 223 van 25.8.2010, blz. 37),
 —
 32010 R 0759: Verordening (EU) nr. 759/2010 van de Commissie van 24 augustus 2010 (PB L 223 van 25.8.2010, blz. 39),
 —
 32010 R 0761: Verordening (EU) nr. 761/2010 van de Commissie van 25 augustus 2010 (PB L 224 van 26.8.2010, blz. 1).”.
 Artikel 2
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van de Verordeningen (EU) nr. 758/2010, (EU) nr. 759/2010 en (EU) nr. 761/2010 zijn authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 1 mei 2012, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden (5).
 Artikel 4
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 30 april 2012.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De waarnemend voorzitter
 Gianluca GRIPPA
 (1) PB L 207 van 2.8.2012, blz. 27.
 (2) PB L 223 van 25.8.2010, blz. 37.
 (3) PB L 223 van 25.8.2010, blz. 39.
 (4) PB L 224 van 26.8.2010, blz. 1.
 (5) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.