type: wikipedia

text:
Diena – šviesusis paros metas, laikotarpis nuo saulės krašto pasirodymo virš horizonto (saulėtekio) iki visiško nusileidimo už horizonto (saulėlydžio). Kasdieninėje kalboje žodžiu diena vadinama para. Diena prasideda rytu, baigiasi vakaru.
 Dienos trukmė skirtinga priklausomai nuo geografinės platumos ir metų laiko (Saulės deklinacijos). Pusiaujyje diena trunka apie 12 valandų. Tolstant nuo pusiaujo žiemą diena trumpėja, vasarą – ilgėja. Platumose tarp poliaračių ir ašigalių vasarą Šiaurės pusrutulyje, žiemą Pietų pusrutulyje būna poliarinė diena, kuri trunka ilgiau nei 24 valandas, ties ašigaliuose – apie pusę metų. Saulėgrįžos metu yra pats didžiausias skirtumas tarp dienos ir nakties trukmės: Šiaurės pusrutulyje ilgiausia diena yra birželio 22 d. (vasaros saulėgrįža), o trumpiausia – gruodžio 22 d. (žiemos saulėgrįža), pietų pusrutulyje – atvirkščiai. Per lygiadienius dienos ir nakties trukmė tampa vienoda: pavasario lygiadienis – apie kovo 20-21 dieną, rudens lygiadienis – apie rugsėjo 22-23 dieną.
 Žodžio kilmė
 Žodis „diena“ panašiai skamba daugelyje indoeuropiečių kalbų. Mokslininkai jį kildina iš inoeuropietiškos šaknies „dei-“ arba „di-“, reiškiančios šviesti, spinduliuoti. Iš tos pačios indoeuropietiškos šaknies kilęs žodis Dievas.
 Reiškiniai
 Vidurdienis (pusiaudienis) – vidurio dienos momentas, esantis tarp saulėtekio ir saulėlydžio. Žymimas 12 valandų 00 minučių.
 Rytas – dienos pradžia
 Vakaras – dienos pabaiga
 Mityba
 Priešpiečiai
 Pietūs
 Popiečiai
 Poilsis
 Popietė – dienos laikas po vidurdienio. Dažnai tai neilgas poilsio laikas nuo darbo, vaikams – popiečio miego laikas.
 Siesta – popietinis miegas, paprastai po vidurdienio valgio, ypatingai karšto klimato šalyse.
 Para


type: other

text:
2011. évi CXV. törvény a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásának és felszámolásának különleges szabályairól és az azzal összefüggő törvénymódosításokról - Törvények és országgyűlési határozatok
 a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásának és felszámolásának különleges szabályairól és az azzal összefüggő törvénymódosításokról
 Időállapot: közlönyállapot (2011.VII.27.)
 a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásának és felszámolásának különleges szabályairól és az azzal összefüggő törvénymódosításokról *
 1. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 12. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(1) Az adós a hitelezőit a csődeljárást elrendelő végzés közzétételétől számított 5 munkanapon belül közvetlenül is értesíti, és a hitelezőket országos napilapban, továbbá (ha ilyennel rendelkezik) a honlapján is felhívja követeléseiknek a 10. § (2) bekezdés f) pontjában meghatározott határidőn belül történő bejelentésére és egyben a követelés nyilvántartásba vételéért fizetendő díj megfizetésére, valamint a követeléseiket megalapozó okiratok csatolására, azzal, hogy a határidő elmulasztása esetén a követelés nyilvántartásba vételére nem kerül sor. A 11. § (1) bekezdése szerinti követeléseket nem kell bejelenteni. A követelés nyilvántartásba vételének feltétele az is, hogy a hitelező annak 1%-át - de legalább 5000 forintot és legfeljebb 100 000 forintot - nyilvántartásba-vételi díjként - befizessen a vagyonfelügyelő pénzforgalmi számlájára, aki az így beérkezett összeget elkülönítetten köteles kezelni, és azt kizárólag számlával igazolt költségeinek megtérítésére és díjának kiegyenlítésére használhatja fel. Az összeg említett célokra való felhasználásáról a hitelezői gyűlésnek (választmánynak) a vagyonfelügyelő elszámol. Amennyiben a hitelezők által fizetett nyilvántartási díj az említett kiadásokat nem fedezi, annak előlegezésére és viselésére az adós köteles.”
 2. § A Cstv. 20. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
 „(3) A 10. § (2) bekezdése szerinti határidő elmulasztása esetén a hitelező az egyezségkötésben nem vehet részt, az egyezség hatálya nem terjed ki rá. A bejelentési határidő elmulasztása miatt nyilvántartásba nem vett hitelezői igény jogosultja az adós ellen követelését nem érvényesítheti, azonban a más által kezdeményezett felszámolási eljárásban a még el nem évült követelését bejelentheti. Ebben az esetben a 35. § (2) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a 35. § (2) bekezdés b) pontja szerinti késedelmi kamatot, késedelmi pótlékot, továbbá a pótlék és bírság jellegű követelést a felszámolási eljárásban sem lehet érvényesíteni.”
 3. § A Cstv. 53. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
 „53. § (1) A felszámoló a gazdálkodó szervezet
 a) történeti értékű iratait az illetékes levéltárnak adja át,
 b) működése során keletkezett maradandó értékű irattári anyagát a területileg illetékes levéltárnak nem fertőzött állapotban, irattári rendben, ügyviteli segédleteivel, levéltári tárolásra alkalmas és a tartalomnak megfelelően feliratozott savmentes dobozokban (vagy az iratanyag jellegének megfelelő más tárolóeszközökben), továbbá a levéltári anyagot legalább raktári egységenként (dobozonként, illetve egyéb tárolóeszközök szerint) felsoroló jegyzékkel (átadás-átvételi jegyzékkel) együtt köteles átadni. Az átadás költségei az átadót terhelik. Az a) pontban említett iratokkal kapcsolatban elvégzendő feladatok átruházhatóak, a felelősség azonban az iratok levéltárba kerüléséig a felszámolót terheli,
 c) minősített adatot tartalmazó iratait a felülvizsgálatra jogosult minősítő részére köteles jegyzékbe foglalni és a jegyzék megküldésével a minősítés felülvizsgálatát kezdeményezni.
 (2) A felszámoló a nyugdíjbiztosítási adatszolgáltatás ellátásával összefüggésben a külön jogszabályban meghatározott módon adatszolgáltatást köteles teljesíteni a biztosítottak nyugdíjbiztosítási adatairól (ideértve az esetleg elmaradt, visszamenőleges adatszolgáltatást is) az illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv részére. A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv által - az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséről - kiadott igazolást a felszámoló köteles megküldeni a bíróságnak.
 (3) Az irattári anyag fennmaradó részének selejtezéséről, illetőleg jogszabályban meghatározott ideig történő őrzéséről a felszámoló gondoskodik. Az iratok jogszabályban meghatározott ideig történő őrzésének feladata átruházható, a felelősség azonban az őrzési idő lejártáig a felszámolót terheli.”
 4. § (1) A Cstv. IV. fejezete címe helyébe a következő rendelkezés lép:
 „A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetekre vonatkozó eltérő rendelkezések”
 (2) A Cstv. IV. fejezete a következő 65. és 66. §-sal egészül ki:
 „65. § (1) A Kormány rendeletben nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetnek minősítheti azokat a (3) bekezdésben meghatározott körbe tartozó gazdálkodó szervezeteket,
 b) amelyek esetében - ha a vagyonhiány és a fizetésképtelenség előreláthatólag nem szüntethető meg - kiemelt gazdaságpolitikai érdek fűződik ahhoz, hogy a jogutód nélküli megszüntetés gyorsabb, átláthatóbb és egységesített eljárásrend szerint történjék.
 (2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti rendeletet csődeljárás esetén legkésőbb
 a) a csődeljárás kezdő időpontjától [10. § (3) bekezdés] számított 15 napon belül,
 b) felszámolási eljárás esetén pedig legkésőbb a felszámolás kezdő időpontjától [27. § (1) bekezdés, 28. § (1) bekezdés] számított 30 napon belül
 hirdetheti ki.
 (3) Nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűnek minősíthető az a gazdálkodó szervezet,
 a) amelynek működése nemzetbiztonsági, honvédelmi, rendvédelmi, haditechnikai, energiabiztonsági, energiaellátási, iparbiztonsági, katasztrófavédelmi, természetvédelmi, környezetvédelmi, közegészségügyi, közműszolgáltatási, infrastruktúra-fejlesztési, kulturális örökségvédelmi, tömegtájékoztatási, hírközlési, közlekedési, közlekedésbiztonsági, kutatásfejlesztési, népegészségügyi indokból vagy a lakosság alapvető közszolgáltatásokkal, alapvető élelmiszerekkel való ellátása szempontjából országos jelentőségűnek, valamint bel- és külgazdasági, foglalkoztatáspolitikai szempontból kiemelt vállalkozásnak tekinthető,
 e) amely az a)-d) pontban nem említett, de nemzetgazdasági stratégiai szempontból kiemelt jelentőségű tevékenységet folytat.
 66. § (1) A 65. § szerinti esetekben a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet csődeljárása és felszámolása esetén az e törvény rendelkezéseit az e §-ban és a 67. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) Vagyonfelügyelőként, illetve felszámolóként a Kormány által rendeletben kijelölt, kizárólagos állami tulajdonban álló nonprofit gazdasági társaság (a továbbiakban: állami felszámoló) jár el. Az állami tulajdonosi joggyakorló az állami felszámolót az e törvény szerinti eljárása során nem utasíthatja.
 (3) Ha a bíróság a 27/A. § (1) bekezdése szerint korábban már jelölt ki vagyonfelügyelőt vagy felszámolót, annak felmentéséről és az állami felszámoló kijelöléséről az eljárást lefolytató bíró a 65. § (1)-(2) bekezdése szerinti kormányrendelet hatálybalépését követő 3 napon belül hoz végzést, és haladéktalanul, a külön jogszabályban meghatározott módon elrendeli a végzés Cégközlönyben történő közzétételét. A Cégközlönyben történő közzétételre a Cégközlöny honlapján, napi feltöltéssel kerül sor. A bíróság végzésében rendelkezni kell a korábbi felszámoló számlával igazolt költségei megtérítéséről és az addig elvégzett tevékenységéért járó arányos díjazásáról is, amely legfeljebb 100 000 forint lehet, de különösen bonyolult ügyben magasabb díjazás is megállapítható. A végzés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható, és csak a díjmegállapító rendelkezése ellen lehet fellebbezéssel élni. A felmentett felszámoló kötelezettségeire a 27/A. § (11) bekezdésében foglaltak irányadók azzal, hogy a honlapján a felmentéséről szóló végzés kézhezvételét követő napon közzé kell tennie a kijelölés megszűnésének dátumát, az állami felszámolóval szemben együttműködési kötelezettség terheli, és elő kell segítenie az állami felszámoló feladatátvételét.
 (4) Az állami felszámolóra, annak foglalkoztatottjaira és felszámolóbiztosaira az e törvényben foglalt követelményeket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a 27/A. § (4) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti kizáró oknak nem tekinthető, ha az adós részben vagy egészben állami tulajdonban lévő gazdálkodó szervezet, vagy ha az adós hitelezője az állam, a központi költségvetés, elkülönített állami pénzalap, társadalombiztosítás pénzügyi alapja, államháztartási szervezet, részben vagy egészben az állam tulajdonában vagy tagságával működő szervezet.
 (5) Az állami felszámoló az e törvényben meghatározott tevékenységen kívül más gazdasági tevékenységet nem végezhet, ide nem értve a külön törvényben foglaltak szerint meghatározott szervezetek - pénzügyi intézmény, biztosító, viszontbiztosító, befektetési vállalkozás, befektetési alapkezelő, kockázati tőkealap-kezelő, tőzsde, foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény, önkéntes kölcsönös biztosító pénztár és magánnyugdíjpénztár - felszámolását, illetve a kockázati tőkealap megszüntetését.
 (6) Az állami felszámolót nem kell felvenni a felszámolói névjegyzékbe, de a felszámolónak, a felszámolóbiztosnak, továbbá a 27/C. §-ban meghatározott személyeknek az ott meghatározott adatait és azok változását a felszámolók névjegyzékét vezető közigazgatási szerv nyilvántartja. Ezek az adatok közérdekből nyilvánosak. Az állami felszámolónak az e törvényben és végrehajtási rendeleteiben meghatározott tevékenységére vonatkozóan a felszámolók névjegyzékét vezető közigazgatási szerv hatósági ellenőrzést végez, súlyos vagy ismétlődő jogszabálysértés vagy mulasztás esetén az állami felszámolónál kezdeményezi a felszámolóbiztos vagy az állami felszámoló foglalkoztatottjai, vezető tisztségviselői felelősségre vonását, felmentését, továbbá a felszámolóbiztost 300 000 Ft-ig terjedő közigazgatási bírsággal sújthatja. A bírság kiszabása során a hatóság figyelembe veszi a mulasztás vagy jogszabálysértés jellegét, súlyosságát, egyszeri vagy ismétlődő jellegét.
 (7) Az állami felszámoló felmentésének nincs helye, de a bíróság az állami felszámolót vagy a felszámolóbiztost az e törvényben meghatározott kötelezettségeinek megszegése vagy elmulasztása esetén pénzbírsággal sújthatja, melynek összege legfeljebb 900 000 forint lehet. A bírság kiszabása során a bíróság figyelembe veszi a mulasztás vagy jogszabálysértés jellegét, súlyosságát, egyszeri vagy ismétlődő jellegét, a hitelezők érdekeinek veszélyeztetését vagy sérelmét.
 (8) Az 51. § (5) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy új felszámoló kijelölésének nincs helye, és a bíróság a felszámolóbiztost legfeljebb 900 000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújthatja, kötelezheti a felszámolót új felszámolóbiztos kijelölésére, továbbá csökkentheti az állami felszámoló díját. A bírság kiszabása során, illetve a díj csökkentésekor a bíróság figyelembe veszi a mulasztás vagy a jogszabálysértő intézkedés súlyosságát, egyszeri vagy ismétlődő jellegét, a hitelezők érdekeinek veszélyeztetését vagy sérelmét.”
 (3) A Cstv. a következő 67. §-sal egészül ki:
 „67. § (1) A hitelező az állami felszámoló kijelöléséről szóló végzés 66. § (3) bekezdés szerinti közzétételét követően az eredeti határidő figyelembevételével, az állami felszámolóhoz jelentheti be követelését. Határidőben bejelentett követelésként kell nyilvántartásba venni az állami felszámolónak azt a hitelezői követelést is, amelyet a jogosultja ugyan a 10. § (2) bekezdés f) pontja, 28. § (2) bekezdés f) pontja, 37. § (1)-(2) bekezdése, valamint 46. § (5) bekezdés b) pontja szerinti határidőben, de a felmentett felszámolónak jelentett be, amennyiben ezt a bejelentést a jogosult az állami felszámolónak a követelésbejelentési határidő lejártát követő 10 napon belül igazolja.
 (2) A felszámolási eljárásban a követelések bejelentésének a 46. § (5) bekezdés c) pontjában és 37. § (1)-(3) bekezdésében meghatározott jogvesztő határideje 120 nap.
 (3) A felszámolási eljárásban bejelentett követelések 46. § (6) bekezdése szerinti megvizsgálásának határideje 40 nap, és a vitatható követelések bíróság számára történő megküldésének határideje 10 nap. A bíróság a vitatható igények elbírálása tárgyában soron kívül dönt.
 (4) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet felszámolása esetén a 38. § (5) bekezdést azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az óvadék jogosultja számára - a Ptk. 271. §-a szerinti jogai érvényesítésére - nyitva álló határidő két hónap.
 (5) Az állami felszámoló a 39. § (1) bekezdése szerinti hitelezői gyűlést 60 napon belül köteles összehívni. A 39. §-ban foglalt kötelezettségek megszegése esetén a bíróság az állami felszámoló felmentése helyett a társaságot és a felszámolóbiztost 300 000 forintig terjedő pénzbírsággal sújtja. A hitelezők, a hitelezői választmány (hitelezők képviselője) tájékoztatására vonatkozó kötelezettsége teljesítésekor a felszámolóbiztos köteles figyelembe venni az adós nemzetgazdaságilag kiemelt, sajátos tevékenységével összefüggő titokvédelmi követelményeket is.
 (6) A 41. § (5) bekezdése szerinti egyezségi tárgyalást az adós kérelmének kézhezvételétől számított 45 napon belül kell megtartani. Egyezség megkötésére a 44. § (1) bekezdését és 45. §-át azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a bíróság az egyezséget akkor is jóváhagyhatja, ha az egyezséget támogató hitelezők követelése az egyezség megkötésére jogosult hitelezők összes követelésének legalább a felét kiteszi.
 (7) Az adós tevékenységének a felszámolás alatti továbbfolytatása tárgyában a 46. § (3)-(4) bekezdés szerinti hozzájárulást a hitelezői választmány egy év helyett másfél évi időtartamra is megadhatja.
 (8) A felszámolási zárómérleg elkészítésére nyitva álló határidő 270 nap, kivéve, ha a hitelezői választmány az adós tevékenységének a felszámolási eljárás alatt történő továbbfolytatásához hozzájárult, illetve az 52. § (2) bekezdése szerinti esetben. A bíróság a felszámolási zárómérleget és vagyonfelosztási javaslatot - az 56. § (1) bekezdésének alkalmazásával - a kézhezvételtől számított 21 napon belül küldi meg a hitelezőknek.
 (9) Az 53. §-t azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a hatósági engedélyhez, koncesszióhoz kötött tevékenységet vagy törvényben meghatározott közszolgáltatási tevékenységet végző adósnak az e tevékenységével összefüggő iratait az adott tevékenységet folytató szervezet részére kell átadni.
 (10) Az 56. § (2) bekezdés szerinti - a be nem hajtott követeléseket és az értékesítetlen vagyontárgyakat a hitelezők között felosztó - bírósági döntés meghozatalánál a (8) bekezdés szerinti határidőket kell figyelembe venni.”
 (4) A Cstv. a következő 68-69. §-sal egészül ki:
 „68. § (1) Amennyiben a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vagy az általa működtetett létesítmények nemzetbiztonsági védelem alá esnek, vagy honvédelmi, rendvédelmi, haditechnikai, energiaellátási szempontból nemzetközi vagy országos jelentőségű közszolgáltatást látnak el - a tevékenységük ellátásához fűződő közérdekre tekintettel - az e törvény általános szabályait és a 65-67. §-t az e § és a 69-70. § szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) A Kormány a 65. § szerinti kiadott rendeletében akkor mondhatja ki, hogy a nemzetgazdasági szempontból kiemelt gazdálkodó szervezet az (1) bekezdés szerinti körbe tartozik, amennyiben a veszteséges gazdálkodást eredményező okok miatt a vagyonhiány előreláthatólag nem szüntethető meg, a veszteségek halmozódása nem állítható meg, a gazdálkodó szervezet megmentési célú tulajdonosi vagy állami támogatásban nem részesíthető, de tevékenysége folyamatosságának és folytatásának érdekében közérdek fűződik a gazdálkodó szervezet vagyonának működő üzemként történő értékesítéséhez.
 (3) A (2) bekezdés szerinti kormányrendelet kihirdetésétől kezdve a gazdálkodó szervezet ellen a hitelezők csődeljárást nem kezdeményezhetnek, a kérelmet a bíróság soron kívül elutasítja.
 (4) A Kormány - (2) bekezdés szerinti - rendeletének kihirdetésekor felszámolás iránti kérelem alapján már folyamatban lévő eljárásokban az (5)-(6) bekezdést, a 69. § (1)-(9) bekezdést nem lehet alkalmazni. A 69. § (10) bekezdést akként kell alkalmazni, hogy a rendkívüli moratóriumnak nem meghosszabbítására, hanem elrendelésére kerül sor, amennyiben az adós a bíróságnak a felszámolást elrendelő végzésében meghatározott felhívására a kézhezvételtől számított 5 napos jogvesztő határidőn belül nyilatkozik arról, hogy a moratórium alatti tevékenysége folytatásához és működőképessége fenntartásához szükséges fizetési kötelezettségek teljesítésének fedezetét elkülönítette.
 (5) A bíróság a 22. § (2) bekezdésben meghatározott - felszámolást elrendelő - végzését 3 napon belül hozza meg, és haladéktalanul, külön jogszabályban meghatározott módon elrendeli e végzésnek a Cégközlönyben való közzétételét. A Cégközlönyben történő közzétételre a Cégközlöny honlapján napi feltöltéssel kerül sor.
 (6) A felszámolási eljárásban szünetelésnek, egyesítésnek, felfüggesztésnek nincs helye. A bíróság soron kívül jár el.
 69. § (1) Ha a felszámolást az adós kéri, a kérelem benyújtására a 23. § (1) bekezdésében foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az adósnak nyilatkoznia kell a 8. § (3) bekezdésben foglaltakról is. Az adós pénzforgalmi számlavezetőjére a 8. § (5) bekezdése szerinti kötelezettségek irányadók. A kérelemben meg kell jelölni az adós vezetőjének a Pp. 96. § (3) bekezdése szerinti rövid úton történő idézéséhez szükséges adatokat is (az adós vezetőjének elektronikus levélcíme, telefonszáma, telefax száma).
 (2) Az adós (1) bekezdés szerinti kérelmének a bírósághoz érkezését követő 1 munkanapon belül a bíróság a külön jogszabályban meghatározott módon végzést tesz közzé a Cégközlönyben az adóst megillető rendkívüli moratóriumról, amelynek utalnia kell arra is, hogy az eljárás olyan, a Kormány által rendeletben nemzetgazdaságilag kiemeltnek nyilvánított gazdálkodó szervezet ellen folyik, amelynek esetében a jelen törvény 68-70. §-át is alkalmazni kell. A Cégközlönyben történő közzétételre a Cégközlöny honlapján napi feltöltéssel, 0 órakor kerül sor. A rendkívüli moratórium a közzétételtől illeti meg az adóst. A bíróság a végzésben ideiglenes vagyonfelügyelőként kirendeli az állami felszámolót. Az állami felszámoló díját és költségeit az adós gazdálkodó szervezet viseli, a költségei előlegezésére köteles. A végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye.
 (3) A rendkívüli moratórium célja az adós működőképességének időleges biztosítása. A rendkívüli moratórium időtartama alatt a hitelezői követelések kamatoznak. A rendkívüli moratórium időtartama alatt kifizetéseket kizárólag az ideiglenes vagyonfelügyelő ellenjegyzésével (jóváhagyásával) lehet teljesíteni. Az ideiglenes vagyonfelügyelő ellenjegyzi (jóváhagyja) a rendkívüli moratórium időtartama alatt esedékessé váló azon kifizetéseket, amelyek az adósnak a felszámolás elrendeléséig a jelen törvény szerinti kiemelt tevékenysége folytatásához és a működőképessége fenntartásához szükségesek; az ideiglenes vagyonfelügyelő által ellenjegyzett kifizetések a rendkívüli moratórium alatt teljesíthetők. Az ideiglenes vagyonfelügyelőt az adós pénzforgalmi számlái felett együttes rendelkezési jog illeti meg. Az ideiglenes vagyonfelügyelő haladéktalanul bejelenti az adós számláit vezető pénzforgalmi szolgáltatóknak a jelen bekezdésben meghatározott jogosítványait és hitelt érdemlő módon igazolt aláírását. A rendkívüli moratórium alatt egyebekben megfelelően alkalmazni kell a 11. §-ban foglaltakat is. Az adós vezetője a rendkívüli moratórium alatti tevékenysége folytatásához és a működőképessége fenntartásához szükséges fizetési kötelezettségek teljesítésének fedezetét elkülöníti, ennek végrehajtását az ideiglenes vagyonfelügyelő ellenőrzi, és elmulasztása esetén ezt jelzi a legfőbb szervnek, a felügyelő bizottságnak és a könyvvizsgálónak. A rendkívüli moratórium időszaka alatt az adós működésével kapcsolatos hatósági engedélyek lejárata a rendkívüli moratórium végéig meghosszabbodik, és az illetékes hatóság az irányadó jogszabályok szerint az engedélyt csak akkor vonhatja vissza, amennyiben ez az élet- vagy vagyonbiztonság megóvása érdekében szükséges. A rendkívüli moratórium időszaka alatt az adóssal kötött szerződéseket az adóssal szerződő fél nem mondhatja fel, azoktól nem állhat el, továbbá ezen szerződések az adós fizetésképtelenségére, illetve a rendkívüli moratóriumra tekintettel nem szűnnek meg.
 (4) Az adós (1) bekezdés szerinti, a felszámolási eljárás lefolytatására irányuló kérelmét a bíróság 5 napon belül megvizsgálja. A hiánypótlásra nyitva álló határidő 5 nap.
 (5) Amennyiben a bíróság az adós (1) bekezdés szerinti kérelmét érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, vagy az eljárást megszünteti, illetve rendelkezik a területi eljárássá történő átalakításról, akkor a rendkívüli moratórium az erről szóló jogerős végzés Cégközlönyben történő közzétételével megszűnik, kivéve, ha felszámolás iránti kérelem alapján folyamatban lévő más eljárásban a bíróság végzést tett közzé a rendkívüli moratóriumról. A Cégközlönyben való közzétételre a Cégközlöny honlapján napi feltöltéssel, 0 órakor kerül sor.
 (6) A rendkívüli moratóriumra, annak közzétételére és az ideiglenes vagyonfelügyelőre vonatkozó rendelkezéseket akkor is alkalmazni kell, ha az adós felszámolását a hitelező kéri; ebben az esetben a rendkívüli moratóriumnak a (2) bekezdés szerinti közzétételi határideje a hitelező kérelmének bírósághoz érkezésétől számítandó. A (3)-(5) bekezdés megfelelően alkalmazandó. A kérelemben meg kell jelölni a hitelező vezetőjének a Pp. 96. § (3) bekezdése szerinti rövid úton történő idézéséhez szükséges adatokat is (elektronikus levélcím, telefonszám, telefax szám). Az adósnak a hitelezői kérelmet és a (7) bekezdés szerinti meghallgatásra történő idézést külön kézbesítő útján kell megküldeni. Az adós a tartozása megfizetésére a 24. § (3) bekezdésében és a 26. § (3) bekezdésében meghatározott fizetési haladékot nem kérhet. Az adósnak a kézhezvételtől számított 3 napon belül a bíróság számára írásban meg kell adnia az adós vezetőjének a Pp. 96. § (3) bekezdése szerinti rövid úton történő idézéséhez szükséges adatokat (az adós vezetőjének elektronikus levélcíme, telefonszáma, telefax száma), továbbá a fizetési számláira vonatkozó adatokat.
 (7) A bíróság a felszámolási eljárás lefolytatását kérő hitelezői kérelem tárgyában legkésőbb a hitelezői kérelem bírósághoz érkezésétől számított 8 napon belül meghallgatást tart. A határidőbe a hiánypótlás elrendelésétől annak teljesítéséig eltelt idő nem számít bele. A bíróság a meghallgatásra a hitelezőt és az állami felszámolót is rövid úton megidézi. A felek legkésőbb a meghallgatáson kötelesek a kérelemmel kapcsolatos nyilatkozataikat megtenni. Amennyiben a fizetésképtelenség tárgyában való döntéshez további okiratok, nyilatkozatok szükségesek, a bíróság legfeljebb 5 napos határidővel újabb meghallgatást tűz ki. Az adósnak a meghallgatáson arról is nyilatkoznia kell, hogy a rendkívüli moratórium időszaka alatt keletkező és esedékessé váló fizetési kötelezettségek teljesítésére az adós vagyona előreláthatólag fedezetet nyújt-e. Amennyiben az adós a nyilatkozattételt elmulasztja vagy nemlegesen nyilatkozik, a bíróság soron kívül végzést hoz a rendkívüli moratórium megszüntetéséről. A végzés ellen külön fellebbezésnek van helye. A jogerős végzést a bíróság a Cégközlönyben soron kívül közzéteszi.
 (8) A bíróság hitelező kérelmére indult eljárásban az adós fizetésképtelensége tárgyában a meghallgatáson vagy legkésőbb az első meghallgatást követő 15 napon belül dönt. A bíróság a végzést a feleknek a meghallgatáson vagy külön kézbesítő útján kézbesíti. Az adós felszámolását elrendelő végzés jogerőre emelkedését követően a bíróság egy munkanapon belül intézkedik a 28. § (1) bekezdése szerinti végzés Cégközlönyben külön jogszabályban meghatározott módon történő közzétételéről. A Cégközlönyben történő közzétételre a Cégközlöny honlapján napi feltöltéssel kerül sor.
 (9) Ha az adós nem fizetésképtelen, az eljárást soron kívül megszüntető végzésben rendelkezni kell a rendkívüli moratórium megszűnéséről. A bíróság soron kívül intézkedik a jogerős végzés Cégközlönyben történő közzétételéről. A közzétételre a Cégközlöny honlapján, napi feltöltéssel, 0 órakor kerül sor. A rendkívüli moratórium a végzés közzétételével megszűnik, kivéve ha az adós ellen folyamatban lévő másik felszámolási eljárásban a bíróság rendkívüli moratóriumról végzést tett közzé.
 (10) A felszámolást elrendelő végzésnek utalnia kell arra is, és a közzétételnek tartalmaznia kell azt is, hogy az eljárás olyan, a Kormány által rendeletben nemzetgazdaságilag kiemeltnek nyilvánított gazdálkodó szervezet ellen folyik, amelynek esetében a jelen törvény 68-70. §-át is alkalmazni kell. A felszámolást elrendelő végzésben a bíróság a rendkívüli moratóriumot a felszámolást elrendelő végzés közzétételétől számított 90 napos időtartamra meghosszabbítja, amit a 28. § (2) bekezdés szerinti közzétételnek tartalmaznia kell. A felszámolás kezdő időpontját követően a rendkívüli moratóriumra vonatkozó rendelkezéseket a felszámolás szabályaira tekintettel, megfelelően alkalmazni kell; a rendkívüli moratórium nem érinti az állami felszámoló felszámolási eljárás szerinti jogait és kötelezettségeit, így az állami felszámolónak a 47. § szerinti felmondási, illetve elállási jogát sem.
 (11) Az 5. § azzal az eltéréssel alkalmazandó, hogy tájékoztatást csak a felszámoló adhat. A tájékoztatás megtagadható, amennyiben és ameddig az az eljárás célját [68. § (2) bekezdés] veszélyeztetné. A 39. § (3) bekezdés azzal az eltéréssel alkalmazandó, hogy a felszámoló a tájékoztatást megtagadhatja, amennyiben és ameddig az az eljárás célját [68. § (2) bekezdés] veszélyeztetné.
 (12) A 36. § (1) bekezdés és a 38. § (3) bekezdés azzal az eltéréssel alkalmazandó, hogy a felszámolás kezdő időpontja helyett a rendkívüli moratórium közzétételének időpontja irányadó a hitelezői követelések beszámíthatóságára.
 (13) Amennyiben a felszámolást a bíróság elrendeli, a rendkívüli moratórium időszaka alatt keletkezett és esedékessé vált, a (3) bekezdésben felsorolt, még ki nem fizetett tartozásokat az állami felszámoló az 57. § (2) bekezdés b) pontja szerinti felszámolási költségek részeként egyenlíti ki.
 (14) Az állami felszámoló díjának megállapításakor a bíróság azzal az eltéréssel alkalmazza az 59. §-ban foglaltakat, hogy a felszámolás jogerős elrendelése előtti ideiglenes vagyonfelügyelő tevékenység munkaterhével arányosan a díjat magasabb összegben állapítja meg. A díjat az adós viseli, melyet az 57. § (2) bekezdés g) pontja szerinti felszámolási költségként kell elszámolni és megfizetni.
 (15) Amennyiben a 68. § (2) bekezdés hatálya alá eső adós felszámolásának kezdő időpontját követően a Ptk. 685/B. § szerinti többségi befolyása alatt álló, belföldi székhelyű gazdálkodó szervezet ellen felszámolási eljárás indul, az eljárás lefolytatására a 68. §-ban, e §-ban és a 70. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.”
 (5) A Cstv. a következő 70. §-sal egészül ki:
 „70. § (1) A 68. § (2) bekezdése szerinti gazdálkodó szervezet felszámolásának elrendelése esetén az állami felszámolónak az adós vagyonát a 68. § (1) bekezdése szerinti tevékenység, illetve az annak folytatásához fűződő közérdek érvényesítésének figyelembe vételével kell kezelnie. Az adós vagyonának értékesítésekor meg kell kísérelnie az ingatlan- és ingó vagyont, az ezek hasznosításával összefüggő immateriális javakat működő üzemként, a forgalomban elérhető legmagasabb áron értékesíteni.
 (2) Amennyiben az eljárás céljának [68. § (2) bekezdés] elérése érdekében szükséges, a felszámoló az adós vagyonát nem nyilvánosan értékesíti. A felszámoló maga választja meg a nem nyilvános értékesítés módját (különösen zártkörű pályázat, közvetlen tárgyalás). A felszámoló a nem nyilvános értékesítésről szóló döntéséről és a nem nyilvános értékesítés módjáról előzetesen nem köteles tájékoztatást nyújtani a hitelezőknek, de a döntésének indokait, továbbá az egyes ajánlatokat köteles írásban rögzíteni közjegyző bevonásával.
 (3) Amennyiben a felszámoló az adós vagyonát nem nyilvánosan értékesíti, a felszámoló köteles az értékesítendő vagyon, illetve vagyonrész vonatkozásában előzetesen legalább három független értékbecslő szakértőtől származó értékbecslést beszerezni. A vételár nem lehet alacsonyabb, mint az értékbecslésekben foglalt összegek számtani átlaga.
 (4) A nem nyilvános értékesítés eredményeként megkötött szerződésben foglalt vételárat, továbbá az értékesített vagyonrész leírását a felszámoló a szerződés megkötését követő 5 munkanapon belül a Cégközlönyben és honlapján közzéteszi.
 (5) A felszámoló nem nyilvános értékesítésről és az értékesítés módjáról hozott döntése ellen kifogás nem terjeszthető elő. Ez a rendelkezés nem érinti a 49. § (5) bekezdésében foglalt keresetindítási jogot, azzal, hogy a keresetindítási határidő a (4) bekezdés szerinti közzétételtől számítandó.
 (6) Nem nyilvános értékesítés esetén a 49. § (1) és (2) bekezdése, a 49/A. § és a 49/B. § nem alkalmazandó.
 (7) A felszámoló az elővásárlásra jogosulttal előzetesen közli, hogy az elővásárlási joggal érintett vagyonrész nem nyilvánosan kerül értékesítésre. A felszámoló a nem nyilvános értékesítésen kapott ajánlatot köteles közölni az elővásárlásra jogosulttal. Az elővásárlásra jogosult elővásárlási jogának gyakorlásáról haladéktalanul köteles dönteni és döntéséről a felszámolót tájékoztatni. Az elővásárlásra jogosult a vagyonrész (dologösszesség) egészére vonatkozó ajánlat tartalmát csak teljes egészében fogadhatja el.”
 5. § A Cstv. a következő 83. §-sal egészül ki:
 „83. § E törvénynek a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásának és felszámolásának különleges szabályairól és az azzal összefüggő törvénymódosításokról szóló törvénnyel (a továbbiakban: Kcstm.) megállapított 65. § (1) és (3) bekezdését, valamint az állami felszámolóra, annak kötelezettségeire, iratátadási és adatszolgáltatási feladataira, továbbá a felszámoló és a felszámolóbiztos bírságolhatóságára vonatkozó rendelkezéseit a Kcstm. hatálybalépésekor már elrendelt csődeljárások és jogerősen elrendelt felszámolások esetében is alkalmazni kell, ha a kormányrendelet kiadására vonatkozó 65. § (2) bekezdés szerinti határidő letelt, de még nem került sor csődeljárásban az egyezségi tárgyalások lezárására, felszámolási eljárásban pedig egyezségkötésre vagy a felszámolási zárómérleg bírósághoz történő benyújtására. A Kormány ezekben az esetekben a Kcstm. hatályba lépését követő 30. napig hirdetheti ki a 65. § (1) bekezdése szerinti rendeletet. A 66. § (3) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a felmentett felszámoló díjazását a bíróság az addig elvégzett tevékenységével, munkaterhével arányosan határozza meg, az állami felszámoló díját pedig ezzel arányosan csökkenti. A felmentett felszámolót megilleti továbbá az általa lefolytatott értékesítések után a 49/D. § szerinti díjbevétel és az 59. § (1) bekezdése és (4) bekezdése szerinti arányos díjhányad.”
 6. § A Cstv. 84/A. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki és a § jelenlegi szövegének számozása (1) bekezdésre változik:
 „(2) Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy
 a) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezeteket, és azon belül a 68-70. § szerinti gazdálkodó szervezeteket rendeletben meghatározza, valamint rendeletben kijelölje a 66. § (2) bekezdése szerinti állami felszámolót,
 b) meghatározza a 65. § (1) bekezdése és 68. § (2) bekezdése szerinti rendelet kiadásával összefüggő kormány-előterjesztés kötelező elemeit,
 c) rendeletben meghatározza a 66. § (2) bekezdése szerinti állami felszámoló adatai nyilvántartásba vételével és az állami felszámoló hatósági ellenőrzésével összefüggő eljárási szabályokat.”
 7. § (1) A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 21. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
 „(4) Amennyiben a munkáltató saját magával szemben csődeljárás, vagy felszámolási eljárás lefolytatását kéri, úgy erről a szakszervezetet - legkésőbb a kérelem benyújtásával egyidejűleg - csak tájékoztatni kell.”
 (2) Az Mt. 23. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
 „(6) A szakszervezet a 21. § (4) bekezdésében foglalt munkáltatói intézkedés esetén kizárólag abban az esetben terjeszthet elő kifogást, amennyiben a munkáltató a tájékoztatást elmulasztja. Az ilyen kifogás azonban az intézkedés végrehajtását - a csődeljárás, illetve felszámolási eljárás céljaira és sajátosságaira tekintettel - nem érinti.”
 (3) Az Mt. 65. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
 „(5) Amennyiben a munkáltató saját magával szemben csődeljárás, vagy felszámolási eljárás lefolytatását kéri, úgy erről az üzemi tanácsot - legkésőbb a kérelem benyújtásával egyidejűleg - csak tájékoztatni kell.”
 (4) Az Mt. a következő 85/C. §-sal egészül ki:
 „85/C. § (1) Felszámolási eljárásban a 40/A. §, a 85/A. § (2)-(6) bekezdése, valamint a 89. § (4) bekezdése nem alkalmazandó.
 (2) Amennyiben a felszámolás keretén belül a felszámolási vagyon értékesítése során olyan átruházás történik, amely megfelel a 85/A. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltaknak, úgy a 85/B. § (1) bekezdésében foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a felszámolás alatt álló átadó munkáltató és az átvevő munkáltató a 85/B. § (1) bekezdés a)-c) pontjában meghatározott tájékoztatást a felszámolási eljárás sajátosságaira tekintettel az átruházás előtt megfelelő időben köteles megadni a munkáltatónál képviselettel rendelkező szakszervezet, szakszervezet hiányában az üzemi tanács, üzemi tanács hiányában a nem szervezett munkavállalók képviselőiből létrehozott bizottság részére.”
 (5) Az Mt. a következő 211/A. §-sal egészül ki:
 „211/A. § E törvénynek a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásának és felszámolásának különleges szabályairól és az azzal összefüggő törvénymódosításokról szóló törvénnyel megállapított rendelkezéseit a hatálybalépést követően kezdeményezett csődeljárásokban és felszámolási eljárásokban kell alkalmazni.”
 8. § (1) A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 28. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
 „(4) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 65. §-a szerint nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűnek minősített gazdálkodó szervezet (a továbbiakban: kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet) felszámolási eljárása során létrejött, a kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vagy vállalkozásrésze feletti irányításszerzést vagy irányításváltozást eredményező összefonódás esetén az engedély iránti kérelmet a nyilvános ajánlati felhívás közzétételének, a szerződés vagy az irányítási jog megszerzésének időpontjai közül a legkorábbitól számított tizenöt napon belül kell benyújtani.”
 (2) A Tpvt. a következő 29/A. §-sal egészül ki:
 „29/A. § (1) A 28. § (4) bekezdése szerinti összefonódás esetén a 29. §-ban foglaltak azzal az eltéréssel alkalmazandók, hogy az irányításszerző az irányítási jogát a rendes üzletmenet folytatásához feltétlenül szükséges mértékben a Gazdasági Versenyhivatal engedélyének megszerzése előtt is gyakorolhatja.
 (2) Ha a 28. § (4) bekezdése szerinti összefonódás engedélyezésére irányuló eljárás során az eljáró versenytanács a 63. § (4) bekezdése alapján a 63. § (3) bekezdés b) pontjának alkalmazásáról dönt, egyidejűleg a hatékony verseny feltételeinek biztosítása, az összefonódás versenyre gyakorolt hátrányos hatásainak mérséklése érdekében - az érintett vállalkozások érdekeire, a rendes üzletmenet folytathatóságának lehető legnagyobb mértékű biztosításának érdekére is figyelemmel - az érdemi határozat meghozataláig terjedő időre az irányítási jog gyakorlását korlátozhatja, feltételhez kötheti vagy arra vonatkozóan kötelezettséget írhat elő (a továbbiakban együtt: irányításkorlátozó előírás). Az irányításkorlátozó előírást sértő bármilyen ügylet semmis.”
 (3) A Tpvt. 30. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
 „(6) A 28. § (4) bekezdése szerinti összefonódás esetén az engedély iránti kérelem elbírálásakor mérlegelni kell az irányítási jogoknak a 29/A. § (1), illetve (2) bekezdése szerinti gyakorlásából eredően a versenyre gyakorolt hatásokat is. Határozatában a Gazdasági Versenyhivatal megállapítja azt is, hogy az irányításszerző irányítási jogainak gyakorlása megfelelt-e a 29/A. §-ban és az esetleges irányításkorlátozó előírásban foglaltaknak.”
 (4) A Tpvt. 63. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(3) Vállalkozások összefonódásának ellenőrzése során az eljárást befejező döntést a hiánytalan kérelem, illetve a hiánypótlás beérkezését követő naptól számított
 b) az a) pontban nem említett esetekben
 ba) a 28. § (4) bekezdése szerinti esetben három hónapon belül,
 bb) minden egyéb esetben négy hónapon belül
 (5) A Tpvt. 63. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
 „(6) Az ügyintézési határidő indokolt esetben
 a) a (2) bekezdés a) pontja szerinti esetekben két alkalommal, egyenként legfeljebb két hónappal,
 b) a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetekben két alkalommal, egyenként legfeljebb hat hónappal,
 c) a (2) bekezdés c) pontja szerinti esetekben legfeljebb két hónappal,
 d) a (3) bekezdés a) pontja esetében húsz nappal,
 e) a (3) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti esetben legfeljebb húsz nappal,
 f) a (3) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti esetben legfeljebb két hónappal
 meghosszabbítható.”
 (6) A Tpvt. a következő 95/A. §-sal egészül ki:
 „95/A. § E törvénynek a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásának és felszámolásának különleges szabályairól és az azzal összefüggő törvénymódosításokról szóló törvénnyel megállapított rendelkezéseit a hatálybalépést követően kezdeményezett eljárásokban kell alkalmazni.”
 A törvényt az Országgyűlés a 2011. július 11-i ülésnapján fogadta el.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
260 HR Službeni list Europske unije 11/Sv. 92
 22012D0060
 L 207/40 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 2.8.2012.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 60/2012
 od 30. ožujka 2012.
 o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a, Članak 2.
 Tekst Direktive 2011/15/EU na islandskom i norveškom jeziku
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom koji se objavljuje u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske
 prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Spora unije, vjerodostojan je.
 zuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu
 „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 Članak 3.
 budući da:
 Ova Odluka stupa na snagu 1. svibnja 2012., pod uvjetom da
 su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene
 (1) Prilog XIII. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedni
 Zajedničkom odboru EGP-a (*).
 čkog odbora EGP br. 27/2012 od 10. veljače 2012. (1)
 (2) Direktivu Komisije 2011/15/EU od 23. veljače 2011. o Članak 4.
 izmjeni Direktive 2002/59/EZ Europskog parlamenta i
 Vijeća o uspostavi sustava (2) nadzora plovidbe i informa Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u
 cijskog sustava Zajednice treba unijeti u Sporazum, Službenom listu Europske unije.
 ODLUČIO JE:
 Članak 1. Sastavljeno u Bruxellesu 30. ožujka 2012.
 U točku 55.a (Direktiva 2002/59/EZ Europskog parlamenta i
 Vijeća) Priloga XIII. Sporazumu dodaje se sljedeća alineja:
 Za Zajednički odbor EGP-a
 „— 32011 L 0015: Direktiva Komisije 2011/15/EU od Obnašatelj dužnosti predsjednika
 23. veljače 2011. (SL L 49, 24.2.2011., str. 33.).” Gianluca GRIPPA
 (1) SL L 161, 21.6.2012., str. 33.
 (2) SL L 49, 24.2.2011., str. 33. (*) Ustavni zahtjevi navedeni su.


type: caselaw

text:
 12.11.2005
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 281/3
 ACÓRDÃO DO TRIBUNAL DE JUSTIÇA
 (Primeira Secção)
 de 15 de Setembro de 2005
 no processo C-140/04 (pedido de decisão prejudicial apresentado pelo hof van beroep te Antwerpen): United Antwerp Maritime Agencies NV contra Belgische Staat, e Seaport Terminals NV contra Belgische Staat, United Antwerp Maritime Agencies NV (1)
 (União aduaneira - Constituição de uma dívida aduaneira na importação - Mercadoria em depósito temporário - Subtracção da mercadoria à fiscalização aduaneira - Devedor)
 (2005/C 281/07)
 Língua do processo: neerlandês
 No processo C-140/04, que tem por objecto um pedido de decisão prejudicial nos termos do artigo 234.o CE, apresentado pelo hof van beroep te Antwerpen (Bélgica), por decisão de 11 de Março de 2004, entrado no Tribunal de Justiça em 16 de Março de 2004, no processo United Antwerp Maritime Agencies NV contra Belgische Staat, e Seaport Terminals NV contra Belgische Staat, United Antwerp Maritime Agencies NV, o Tribunal de Justiça (Primeira Secção), composto por: P. Jann, presidente de secção, K. Lenaerts, J. N. Cunha Rodrigues (relator), E. Juhász e Ilešič, juízes; advogado-geral: D. Ruiz-Jarabo Colomer, secretário: M. M. Ferreira, administradora principal, proferiu em 15 de Setembro de 2005 um acórdão cuja parte decisória é a seguinte:
 O n.o 3, quarto travessão, do artigo 203.o do Regulamento (CEE) n.o 2913/92 do Conselho, de 12 de Outubro de 1992, que estabelece o Código Aduaneiro Comunitário, deve ser interpretado no sentido de que a «pessoa responsável pelo cumprimento das obrigações decorrentes da permanência em depósito temporário da mercadoria» designa a pessoa que, após a descarga da referida mercadoria, está na posse desta para assegurar a sua deslocação ou armazenagem.
 (1) JO C 106, de 30.4.2004.


type: legislation

text:
 14.3.2022
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 85/1
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2022/413 VAN DE COMMISSIE
 van 10 maart 2022
 tot 330e wijziging van Verordening (EG) nr. 881/2002 van de Raad tot vaststelling van bepaalde specifieke beperkende maatregelen tegen sommige personen en entiteiten die banden hebben met de organisaties ISIS (Da‘esh) en Al Qaida
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 881/2002 van de Raad van 27 mei 2002 tot vaststelling van bepaalde specifieke beperkende maatregelen tegen sommige personen en entiteiten die banden hebben met de organisaties ISIS (Da‘esh) en Al Qaida (1), en met name artikel 7, lid 1, punt a), en artikel 7 bis, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 In bijlage I bij Verordening (EG) nr. 881/2002 worden de personen, groepen en entiteiten opgesomd waarvan de tegoeden en economische middelen krachtens die verordening worden bevroren.
 (2)
 Op 7 maart 2022 heeft het Sanctiecomité van de VN-Veiligheidsraad besloten één vermelding toe te voegen aan de lijst van personen, groepen en entiteiten waarvan de tegoeden en economische middelen dienen te worden bevroren.
 (3)
 Bijlage I bij Verordening (EG) nr. 881/2002 moet daarom dienovereenkomstig worden gewijzigd.
 (4)
 Om de doeltreffendheid van de in deze verordening vastgestelde maatregelen te garanderen, moet deze verordening onmiddellijk in werking treden,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Bijlage I bij Verordening (EG) nr. 881/2002 wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij deze verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 10 maart 2022.
 Voor de Commissie,
 namens de voorzitter,
 Directeur-generaal
 Directoraat-generaal Financiële Stabiliteit, Financiële Diensten en Kapitaalmarktenunie
 (1) PB L 139 van 29.5.2002, blz. 9.
 BIJLAGE
 In bijlage I bij Verordening (EG) nr. 881/2002 wordt de volgende vermelding toegevoegd aan de lijst “Rechtspersonen, groepen en entiteiten”:
 “KHATIBA AL-TAWHID WAL-JIHAD (KTJ) (oorspronkelijk schrift: Катиба ат-Таухид валь-Джихад); ook bekend als: a) JANNAT OSHIKLARI; b) Jama‘at al-Tawhid wal-Jihad; voorheen bekend als: JANNAT OSHIKLARI. Adres: nvt. Overige informatie: Khatiba al-Tawhid wal-Jihad (voorheen bekend als Jannat Oshiklari) is een terroristische organisatie die opereert onder de paraplu van de internationale terroristische organisatie Al-Nusrah Front for the People of the Levant. De groep is voornamelijk actief in de provincies Hama, Idlib en Ladhiqiyah (Arabische Republiek Syrië) en voert ook operaties uit in Turkije, Kirgizië, Oezbekistan, de Russische Federatie, Tadzjikistan, Kazachstan, Egypte, Afghanistan en Oekraïne. Het aantal strijders van de KTJ bedraagt ongeveer 500. KTJ werkt ook samen met terroristische organisaties als Khatiba Imam al-Bukhari en de Islamic Jihad Group. Datum van aanwijzing bedoeld in artikel 7 quinquies, lid 2, punt i): 7.3.2022.”.


text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 28.7.2017
 COM(2017) 385 final
 2017/0163(COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 ändring av förordning (EU) nr 1295/2013 för etablering av programmet Kreativa Europa (2014 – 2020)
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Europeiska unionens ungdomsorkester, nedan kallad ungdomsorkestern, grundades 1976 till följd av Europaparlamentets resolution
 1
 , och har uppträtt i EU:s namn under de senaste 40 åren. Ungdomsorkesterns hedersordförande är Europaparlamentets ordförande och dess hedersmästare är medlemsstaternas stats- och regeringschefer, som utses av kommissionens ordförande.
 Ungdomsorkestern består av unga musiker från unionens alla medlemsstater, som är utvalda enligt stränga kvalitetskriterier. Den för samman unga och talangfulla musiker från Europa i en europeisk orkester i världsklass som överskrider kulturella gränser.
 Sedan sin start har ungdomsorkestern spelat en unik roll i främjandet av dialog mellan olika kulturer, ömsesidig respekt och förståelse genom kultur. Genom att använda sig av såväl traditionella som innovativa sätt och tekniker har orkestern uppträtt i storstäder och på festivaler runt om i världen, till olika publik, i både formella och informella miljöer. Den har, med sina aktiviteter, fungerat som en kulturell ambassadör för unionen genom att visa upp inte bara europeiska kulturers rikedom och mångfald, utan även nya talanger.
 Som en grupp av enastående unga musiker som arbetar tillsammans för att prestera på hög nivå, är ungdomsorkestern en unik orkester i Europa, som uppträder med europeisk musik och visar upp sina talanger för olika publik, inom och utanför EU.
 När EU står inför stora utmaningar och behovet av att närma sig folket därmed ökar, spelar ungdomsorkestern en stor roll. Med klassisk musik framhäver den Europas kärnvärden och bygger broar mellan människor. Den når även ut till den yngre generationen i Europa genom att sammanföra unga utövare av klassisk musik som har olika bakgrund, med hjälp av koncerter och mentorsprogram.
 För att ungdomsorkestern ska kunna fortsätta att främja europeiska värden, mångfald och unga talanger, är EU-finansiering av stor vikt. Utan ett sådant stöd skulle den inte kunna utöva dessa aktiviteter och unga musiker skulle berövas möjligheten att kunna uppträda internationellt, göra karriär och utveckla sina talanger vidare under uppsikt och vägledning av välkända ledare. Dess 3000 studenter, som har blivit uttagna efter att ha genomgått en sträng årlig uttagningsprocess genomförd i alla medlemsstater, har skapat ett nätverk av framstående ledare, solister, lärare och instrumentalister som jobbar med stora orkestrar världen över.
 Programmet Kreativa Europa och dess föregående finansieringssystem har gett stöd till ungdomsorkestern på många sätt. Under 2016 tog ungdomsorkestern emot ett administrationsbidrag i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 966/2012
 2
 , för att arbeta som ett organ för ett mål av allmänt EU-intresse eller som ett mål som omfattas av och stöder EU:s kulturpolitik. Under 2017 blir det finansierat på samma sätt.
 För att kunna ge stöd till dess fortsatta aktivitet på ett hållbart sätt och för bevarandet av dess särskilda status, strategiska mål och aktiviteter, föreslår kommissionen att ungdomsorkestern ska betraktas som ett ”organ som utsetts till bidragsmottagare i en grundläggande rättsakt” i den mening som avses i artikel 190.1 d i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012
 3
 och artikel 13.1 i förordning (EU) nr 1295/2013
 4
 bör därför ändras i enlighet med detta.
 2. RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 •Rättslig grund
 Detta förslag ändrar förordningen (EU) nr 1295/2013 vad gäller delprogrammet Kreativa Europa för kultur och grundas därför på artikel 167.5 första strecksatsen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).
 •Subsidiaritetsprincipen
 I enlighet med artikel 167 i EUF-fördraget ska unionen vidta åtgärder för att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. Eftersom ungdomsorkesterns mål och aktiviteter går längre än för en eller flera medlemsstaters egna intressen, och skapades till följd av Europaparlamentets resolution, så finns det en komplementaritet i att fastställa den som ett organ som utsetts till bidragsmottagare enligt en grundläggande rättsakt i den mening som avses i artikel 190.1 d i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012. Orkesterns aktiviteter ger betydande europeiskt mervärde.
 •Proportionalitetsprincipen
 Den föreslagna ändringen begränsar sig till vad som är absolut nödvändigt för att åtgärda problemet och går inte utöver vad som är nödvändigt för att nå målen. Det begränsas till ändringar vad gäller att lägga till en hänvisning till ungdomsorkestern i enlighet med artikel 13.1 i förordning nr 1295/2013.
 3.RESULTAT AV EFTERHANDSBEDÖMNING, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 Under våren 2016 uttryckte ett antal kultur- och musikintressenter sitt stöd till ungdomsorkestern i pressmeddelanden och i kontakt med kommissionen. Detta skedde inom ramen för den offentliga kampanjen, under namnet rädda EU:s ungdomsorkester, i stöd till ungdomsorkestern. Medlemsstaterna (i synnerhet på ministerrådet för kultur i maj 2016) och Europaparlamentets ledamöter har gett sitt stöd till att hitta en lösning på finansieringen av ungdomsorkestern.
 Eftersom den föreslagna ändringen har begränsad omfattning, och inte får några betydande ekonomiska, miljömässiga eller sociala konsekvenser i sig, krävs varken ytterligare konsekvensbedömning eller vidare samråd.
 4.BUDGETKONSEKVENSER
 Finansiering av ungdomsorkestern kommer att hämtas från den befintliga finansieringsramen av programmet Kreativa Europa och kommer inte att kräva ytterligare resurser från EU:s budget. Den ”finansieringsöversikt för rättsakt” som bifogas visar budgetkonsekvenserna och de mänskliga och administrativa resurser som krävs för att visa initiativets budgetneutralitet.
 5.ÖVRIGA INSLAG
 Kommissionen föreslår följande:
 ·Att skapa en rättsligt korrekt och öppen lösning för att garantera hållbart stöd till ungdomsorkestern, med beaktande av dess särskilda egenskaper, genom att betrakta den som ett ”organ som utsetts till bidragsmottagare i en grundläggande rättsakt” i den mening som avses i artikel 190.1 d i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012.
 ·Att lägga till en ny punkt f i artikel 13.1 i förordning (EU) nr 1295/2013 om detta.
 2017/0163 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 ändring av förordning (EU) nr 1295/2013 för etablering av programmet Kreativa Europa (2014 – 2020)
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 167.5 första strecksatsen,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
 5
 ,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande
 6
 ,
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1)Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013
 7
 inrättades programmet Kreativa Europa (2014 – 2020) som stöd till de europeiska kulturella och kreativa sektorerna.
 (2)Europeiska unionens ungdomsorkester, nedan kallad ungdomsorkestern, består av unga musiker som är utvalda enligt hårda kvalitetskriterier efter att ha gått igenom en sträng årlig uttagningsprocess genomförd i alla medlemsstater.
 (3)Ungdomsorkestern för samman unga och talangfulla musiker från Europa i en Europeisk orkester i världsklass som överskrider kulturella gränser. Sedan sin start har den spelat en unik roll i främjandet av dialog mellan olika kulturer, ömsesidig respekt och förståelse genom kultur. Den har fungerat som en kulturell ambassadör för unionen genom att visa upp europeiska kulturers rikedom och mångfald, samt nya begåvningar. Genom att ge unga musiker från medlemsstaterna möjligheten att göra karriär och vidareutveckla sina kompentenser under ledning av välkända ledare har den även bidragit till spridning av europeiska verk och rörelsen av unga europeiska talanger över nationsgränserna och de europeiska gränserna.
 (4)Ungdomsorkesterns aktiviteter är i linje med målen för programmet Kreativa Europa och de specifika mål som delprogrammet för kultur har.
 (5)Ungdomsorkestern grundades till följd av Europaparlamentets och rådets förordning 1976
 8
 och är därmed unik bland orkestrar i Europa. På grund av sin särskilda status, sina strategiska mål och aktiviteter, betraktas ungdomsorkestern som ett ”organ som utsetts till bidragsmottagare i en grundläggande rättsakt” i den mening som avses i artikel 190.1 d i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012
 9
 . Stöd får därför beviljas utan förslagsinfordran.
 (6)Därför bör ungdomsorkestern ta del av de åtgärder som får stöd från delprogrammet för kultur.
 (7)Förordning (EU) nr 1295/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1295/2013 ska följande läggas till som led f):
 ”f)
 Europeiska unionens ungdomsorkester.”
 Artikel 2
 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
 Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2018.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar
 På rådets vägnar
 Ordförande
 Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET/INITIATIVET
 1.1Förslagets/initiativets beteckning
 1.2Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 1.3Typ av förslag/initiativ
 1.4Mål
 1.5Motivering till förslaget/initiativet
 1.6Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 1.7Planerad metod för genomförandet
 2.FÖRVALTNING
 2.1Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 2.2Administrations- och kontrollsystem
 2.3Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET/INITIATIVET
 3.1Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 3.2Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 3.2.2Beräknad inverkan på driftsanslagen
 3.2.3Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur
 3.2.4Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 3.2.5Bidrag från tredje part
 3.3Beräknad inverkan på inkomsterna
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET/INITIATIVET
 1.1.Förslagets/initiativets beteckning
 ändring av förordning (EU) nr 1295/2013 för etablering av programmet Kreativa Europa
 1.2.Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 10
 UTBILDNINGS- OCH KULTURAKTIVITET(-ER): KREATIVA EUROPA
 1.3.Typ av förslag/initiativ
 ◻Förslaget/initiativet avser en ny åtgärd
 ◻ Förslaget/initiativet avser en ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd
 11
 x Förslaget/initiativet avser en befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden
 ◻ Förslaget/initiativet avser en tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny åtgärd
 1.4.Mål
 1.4.1.Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget/initiativet är avsett att bidra till
 Programmet kommer att bidra till Europa 2020-strategin (KOM(2010) 2020, 3.3.2010) genom att
 a)
 värna om och främja den kulturella och språkliga mångfalden i Europa, och
 b)
 stärka konkurrenskraften i den kulturella och kreativa sektorn med avsikten att främja smart och hållbar tillväxt för alla.
 1.4.2.Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs
 Specifika mål:
 a)
 Stödja den europeiska kulturella och kreativa sektorns förmåga att arbeta över gränserna,
 b)
 Främja cirkulationen av kulturella och kreativa verk över gränserna och nå ut till ny publik i och utanför Europa,
 c)
 Stärka den kreativa och den kulturella sektorns ekonomiska kapacitet, och
 d)
 Stödja politiskt samarbete över gränserna för att främja utarbetande av politik, innovation, uppbyggande av publik och nya företagsmodeller.
 Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen:
 15.04 – Kreativa Europa
 1.4.3.Verkan eller resultat som förväntas
 Beskriv den verkan som förslaget/initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs.
 En rättsligt korrekt och öppen lösning för att garantera hållbart stöd för ungdomsorkestern, med beaktande av dess särskilda egenskaper, genom att betrakta den som ett ”organ som utsetts till bidragsmottagare i en grundläggande rättsakt” i den mening som avses i artikel 190.1 d i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1295/2013 och ändring av artikel 13.1 i förordning (EU) nr 1295/2013.
 1.4.4.Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan
 Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget/initiativet genomförs.
 Den här ändringen är en utvidgning av det redan befintliga programmet Kreativa Europa, och omfattas av övervägandena i punkt 1.4.4. av finansieringsöversikten för programmet (COM (2011) 785 final).
 1.5.Motivering till förslaget/initiativet
 1.5.1.Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
 Säkerställande av hållbart stöd till ungdomsorkestern.
 1.5.2.Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå
 -
 unga musiker från unionens alla medlemsstater, utvalda utifrån stränga kvalitetskriterier, som jobbar tillsammans i en europeisk orkester i världsklass som överskrider kulturella gränser,
 -
 som främjar dialog mellan kulturer, ömsesidig respekt och förståelse genom kultur, och
 -
 som visar upp europeiska kulturers rikedom och mångfald och nya begåvningar för olika publik inom och utanför EU.
 1.5.3.Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder
 Ungdomsorkestern har fått stöd från programmet Kreativa Europa och dess föregångna finansieringssystem på olika sätt. Dess ytterst höga kvalitet är allmänt erkänd. Däremot har dess utveckling av aktiviteter hindrats av att det saknats hållbart stöd. Utan ett sådant EU-stöd, hade det inte varit möjligt för ungdomsorkesterns verksamhet att fortskrida. Unionen skulle förlora en betydande kulturell ambassadör och unga musiker skulle berövas möjligheten att kunna uppträda internationellt, göra karriär och utveckla sina talanger vidare under uppsikt och vägledning av välkända ledare.
 1.5.4.Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter
 Det förekommer ingen överlappning med något annat av unionens program.
 1.6.
 1.6.Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 X Förslag/initiativ som pågår under en begränsad tid
 –X.
 Förslaget/initiativet ska gälla 1 januari 2018 – 31 december 2020
 –◻ Förslag/initiativ som pågår under en obegränsad tid
 –Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,
 –Beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.
 1.7.Planerad(e) metod(er) för genomförandet
 12
 X Direkt förvaltning som sköts av kommissionen
 –◻ inom dess avdelningar, vilket också inbegriper personalen vid unionens delegationer;
 –◻
 via genomförandeorgan
 ◻ Delad förvaltning medlemsstaterna
 ◻ Indirekt förvaltning genom att uppgifter som ingår i budgetgenomförandet delegeras till:
 –◻ tredjeländer eller organ som de har utsett,
 –◻ internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka),
 –◻EIB och Europeiska investeringsfonden,
 –◻ organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen,
 –◻ offentligrättsliga organ,
 –◻ privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier,
 –◻ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier,
 –◻ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten.
 –Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.
 Anmärkningar
 [...]
 [...]
 2.FÖRVALTNING
 2.1.Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder.
 Kommissionen ansvarar för att säkerställa regelbunden övervakning och externa utvärderingar av projekt som finansieras av programmet Kreativa Europa, inklusive ungdomsorkesterns aktiviteter.
 2.2.Administrations- och kontrollsystem
 2.2.1.Risker som identifierats
 Den här ändringen är en utvidgning av det redan befintliga programmet Kreativa Europa, och omfattas av övervägandena i punkt 2.2.1 av finansieringsöversikten för programmet (COM (2011) 785 final).
 2.2.2.Uppgifter om det interna kontrollsystemet
 Den här ändringen är en utvidgning av det redan befintliga programmet Kreativa Europa, och omfattas av övervägandena i punkt 2.2.2 av finansieringsöversikten för programmet (COM (2011) 785 final).
 2.2.3.Beräknade kostnader för och fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel
 [pm]
 [pm]
 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade).
 Kommissionen ska säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas i samband med genomförandet av åtgärder som finansieras enligt denna förordning genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och genom att belopp som otillbörligt betalats ut återkrävs samt, om oriktigheter upptäcks, genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. Kommissionen har, i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, befogenhet att utföra kontroller och undersökningar på platsen enligt denna förordning. Vid behov kan Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra undersökningar i enlighet med förordning (EG) nr 1073/1999.
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET/INITIATIVET
 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 ·Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd.
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Budgetrubrik
 Typ avanslag
 Bidrag
 Rubrik 3: Säkerhet och medborgarskap
 Diff./Icke-diff
 13
 .
 från Efta
 14
 -länder
 från kandidatländer
 15
 från tredjeländer
 enligt artikel 21.2 b i budgetförordningen
 3
 15 04 02 – Delprogrammet kultur: stödja gränsöverskridande åtgärder och främja spridning och rörlighet över gränserna
 Diff.
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 16
 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna
 Finansiering av ungdomsorkestern kommer att hämtas från den befintliga finansieringsramen av programmet Kreativa Europa och kommer inte att kräva ytterligare resurser från EU:s budget.
 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Rubrik i den fleråriga
 budgetramen
 Nummer
 [3] Säkerhet och medborgarskap
 GD: Utbildning och kultur
 År
 n
 17
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 • Driftsanslag
 1)
 2)
 15 04 02 – Kreativa Europa: Delprogrammet Kultur
 Åtaganden
 1a)
 0,600
 0,600
 0,600
 1,800
 Betalningar
 2 a)
 0,480
 0,600
 0,600
 0,120
 1,800
 Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 18
 Budgetrubrik (nr)
 3)
 TOTALA anslag
 för GD Konkurrens*
 Åtaganden
 = 1+1 a +3
 0,600
 0,600
 0,600
 1,800
 Betalningar
 = 2+2 a
 +3
 0,480
 0,600
 0,600
 0,120
 1,800
 • TOTALA driftanslag
 Åtaganden
 4)
 0,600
 0,600
 0,600
 1,800
 Betalningar
 5)
 0,480
 0,600
 0,600
 0,120
 1,800
 •TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 6)
 TOTALA anslag
 för RUBRIK <3>
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 =4+ 6
 0,600
 0,600
 0,600
 1,800
 Betalningar
 =5+ 6
 0,480
 0,600
 0,600
 0,120
 1,800
 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget/initiativet:
 • TOTALA driftanslag
 Åtaganden
 4)
 Betalningar
 5)
 •TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 6)
 TOTALA anslag
 för RUBRIKERNA 1–4
 i den fleråriga budgetramen
 (Referensbelopp)
 Åtaganden
 =4+ 6
 0,600
 0,600
 0,600
 1,800
 Betalningar
 =5+ 6
 0,480
 0,600
 0,600
 0,120
 1,800
 Rubrik i den fleråriga
 budgetramen
 5
 ”Administrativa utgifter”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 n
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 GD: Utbildning och kultur
 • Personalresurser
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 • Övriga administrativa utgifter
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 TOTAL GD Utbildning och kultur
 Anslag
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 TOTALA anslag
 för RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 (Summa åtaganden = Summa betalningar)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 n
 19
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 TOTALA anslag
 för RUBRIKERNA 1–5*
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 0,600
 0,600
 0,600
 1,800
 Betalningar
 0,480
 0,600
 0,600
 0,120
 1,800
 *Rubrik 5: Kostnaderna för administration, bl.a. personalbehov, kommer att täckas av interna omplaceringar inom GD EAC.
 3.2.2.Beräknad inverkan på driftsanslagen
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att driftanslag tas i anspråk
 –X.
 Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Mål- och resultatbeteckning
 ⇩
 År
 n
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 RESULTAT
 Typ
 20
 Genomsnittliga kostnader
 Nr
 Kostn.
 Nr
 Kostn.
 Nr
 Kostn.
 Nr
 Kostn.
 Nr
 Kostn.
 Nr
 Kostn.
 Nr
 Kostn.
 Totalt antal
 Total kostn.
 Särskilda mål a–d
 21
 ...
 – Resultat
 Administrationsbidrag
 0,6
 1
 0,600
 1
 0,600
 1
 0,600
 1,800
 TOTALA KOSTNADER
 1
 0,600
 1
 0,600
 1
 0,600
 1,800
 Resultat
 Administrationsbidrag till ungdomsorkestern
 Kostnadsstruktur
 Utifrån tidigare erfarenhet av finansieringen av ungdomsorkestern på EU-nivå, särskilt inom ramen för programmet Kreativa Europa, är ett lämpligt administrationsbidrag för denna organisation 600 000 euro.
 3.2.3.Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur
 3.2.3.1.Sammanfattning
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk
 –X.
 Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande:
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 n
 22
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 Personalresurser
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Övriga administrativa utgifter
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Delsumma RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Utanför RUBRIK 5
 23
 i den fleråriga budgetramen
 Personalresurser
 Andra utgifter
 av administrativ natur
 Delsumma för belopp
 utanför RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 TOTALT
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Personalbehov och andra administrativa kostnader ska täckas genom anslag inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, och/eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 3.2.3.2.Beräknat personalbehov
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk.
 –X.
 Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:
 Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter
 År n
 År n+1
 År n+2
 År n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 • Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda)
 XX 01 01 01 (Vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna)
 0,5
 0,5
 0,5
 0,5
 XX 01 01 02 (Vid delegationer)
 XX 01 05 01 (Indirekta forskningsåtgärder)
 10 01 05 01 (Direkta forskningsåtgärder)
 • Extern personal (i heltidsekvivalenter)
 24
 XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget)
 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna)
 XX 01 04 åå
 25
 – vid huvudkontoret
 – vid delegationer
 XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder)
 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder)
 Annan budgetrubrik (ange vilken)
 TOTALT
 0,5
 0,5
 0,5
 0,5
 XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses.
 Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 Beskrivning av arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda
 Genomförande av utvidgning av programmet Kreativa Europa
 Extern personal
 3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 –X.
 Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen.
 Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.
 –◻
 Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras.
 Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
 3.2.5.Bidrag från tredje part
 –X Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget/initiativet.
 –Förslaget/initiativet kommer att medfinansieras enligt följande:
 Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 n
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Totalt
 Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen
 TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering
 3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna
 –X.
 Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.
 –◻
 Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt:
 –◻
 på egna medel
 –◻
 på diverse inkomster
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel:
 Belopp som förts in för det innevarande budgetåret
 Förslagets/initiativets inverkan på inkomsterna
 26
 År
 n
 År
 n+1
 År
 n+2
 År
 n+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Artikel ....
 Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.
 Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.
 (1)
 Resolution om resolutionsförslaget av Mrs Kellett-Bowman om grundandet av Europeiska gemenskapens ungdomsorkester (EUT C 79, 5.4.1976, s. 8).
 (2)
 Artikel 121.1 b av Europaparlamentet och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).
 (3)
 Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).
 (4)
 Förordning (EU) nr 1295/2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 221).
 (5)
 EUT C , , s. .
 (6)
 EUT C , , s. .
 (7)
 Förordning (EU) nr 1295/2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (EUT L 347/221, 20.12.2013, s. 221).
 (8)
 Resolution om resolutionsförslaget av Mrs Kellett-Bowman om grundandet av Europeiska gemenskapens ungdomsorkester (EUT C 79, 5.4.1976, s. 8).
 (9)
 Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).
 (10)
 Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB.
 (11)
 Som avses i artikel 54.2 a eller b i budgetförordningen.
 (12)
 Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (13)
 Diff.= Differentierade anslag; Icke-diff = icke-differentierade anslag.
 (14)
 Europeiska frihandelssammanslutningen.
 (15)
 Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.
 (16)
 Budgetpost 15 04 02 är en budgetpost för de central- och östeuropeiska länderna och Eftaländerna. Ungdomsorkesterns särskilda åtgärd kommer inte att omfattas av samma avtal som dessa tredjeländer.
 (17)
 Med år n avses det år då förslaget/initiativet ska börja genomföras.
 (18)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (19)
 Med år n avses det år då förslaget/initiativet ska börja genomföras.
 (20)
 Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts).
 (21)
 Mål som redovisats under punkt 1.4.2 ”Specifika mål
 (22)
 Med år n avses det år då förslaget/initiativet ska börja genomföras.
 (23)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (24)
 [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen].
 (25)
 Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).
 (26)
 När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.


text:
William Henry Gates III (twieled fit-28 ta' Ottubru 1955 f'Seattle, Washington) hu fundatur flimkien ma' Paul Allen ta' Microsoft li tagħha Gates hu chairman. Hu wkoll il-fundatur ta' Corbis, kumpanija li tarkivja dokumenti diġitali. Fil-lista The World's Billionaires tal-magażin Forbes hu ġie mniżżel bħala l-iktar bniedem sinjur għal dawn l-aħħar tnax-il sena. Fis-sena 1999, ir-rikkezza u l-assi ta' Gates qabżu il-$100 biljun li b'hekk sar l-ewwel ċentibiljunarju (f'dollari amerikani). Skont il-magażin Forbes fis-sena 2006, Bill Gates jiswa $50 biljun.
 Referenzi
 Nies ħajjin
 Twieldu fl-1955
 Informatiċi Amerikani
 Imprendituri Amerikani


text:
 |
 52011PC0137
 [pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 21.3.2011KOM(2011) 137 lopullinen2008/0090 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSEuroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 muuttamisestaPERUSTELUT1. Komissio teki 30. huhtikuuta 2008 asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleenlaatimista koskevan ehdotuksen[1]. Euroopan parlamentti hyväksyi mietinnön, joka sisälsi lukuisia tarkistuksia, mutta päätti olla äänestämättä siihen liittyneestä lainsäädäntöpäätöslauselmasta. Tämän vuoksi Euroopan parlamentti ei ole antanut lausuntoa ensimmäisessä käsittelyssä.2. Kesäkuussa 2009 pidettyjen Euroopan parlamentin vaalien jälkeen vastavalittu parlamentti jatkoi lainsäädäntöehdotuksen käsittelyä parlamentin työjärjestyksen 214 artiklan mukaisesti. Tarkistettu mietintöluonnos jaettiin Euroopan parlamentin jäsenille toukokuussa 2010. Euroopan parlamentin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta antoi lausuntonsa komission ehdotuksesta 30. marraskuuta 2010 ja vetoomusvaliokunta 1. joulukuuta 2010. Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta ei ole vielä hyväksynyt mietintöluonnosta. Euroopan parlamentin lausunnon antamiselle ensimmäisessä käsittelyssä ei ole määritelty päivämäärää.3. Lissabonin sopimus tuli voimaan 1. joulukuuta 2009. Asiakirjojen saamista yleisön tutustuttavaksi koskeva oikeusperusta on nyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen konsolidoidun toisinnon 15 artiklan 3 kohta. Tällä uudella määräyksellä asiakirjoihin tutustumisoikeus ulotetaan koskemaan kaikkia unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia. Unionin tuomioistuimeen, Euroopan keskuspankkiin ja Euroopan investointipankkiin sovelletaan tätä määräystä vain niiden hoitaessa hallinnollisia tehtäviä. Nyt käsiteltävänä olevaa asetusta sovelletaan sellaisenaan vain Euroopan parlamenttiin, neuvostoon ja komissioon. Sen soveltamisala on kuitenkin ulotettu koskemaan unionin virastoja niiden perustamissäädöksissä olevilla erityisillä säännöksillä. Lisäksi useat toimielimet ja elimet ovat laatineet vapaaehtoisesti asiakirjoihinsa tutustumista koskevia sääntöjä, jotka ovat samanlaisia tai vastaavia kuin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 säännökset.4. Jotta tämä asiakirjoihin tutustumista koskevan yleisön oikeuden institutionaalisen soveltamisalan laajentuminen otettaisiin huomioon, komissio on sisällyttänyt 30. huhtikuuta 2008 tekemänsä ehdotuksen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleenlaatimisesta tiedonantoonsa Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin[2]. Lainsäätäjät voisivat sen vuoksi sisällyttää tämän uuteen perussopimukseen sisältyvän mukautuksen käynnissä olevan tavallisen lainsäätämisjärjestyksen yhteyteen.5. Yli vuosi Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen ei edelleenkään ole odotettavissa, että hyväksyttäisiin uusi asiakirjojen saamista yleisön tutustuttavaksi koskeva asetus korvaamaan asetus (EY) N:o 1049/2001. Euroopan parlamentissa ja neuvostossa käydyissä keskusteluissa on käynyt ilmi, että asetuksen muuttamisesta vallitsee hyvin erilaisia näkemyksiä.6. Vaikka useimmat Euroopan unionin toimielimet, elimet ja laitokset soveltavat käytännössä asetusta (EY) N:o 1049/2001 tai vastaavia sääntöjä vapaaehtoiselta pohjalta, on olemassa oikeudellinen velvoite ulottaa oikeus tutustua asiakirjoihin koskemaan niitä kaikkia perussopimuksen mukaisesti.7. Koska useimmat Euroopan unionin toimielimet, elimet ja laitokset soveltavat asetusta tai vastaavia sääntöjä, nykyisen asetuksen institutionaalinen soveltamisala voidaan ulottaa koskemaan niitä kaikkia, perussopimuksessa määrätyin unionin tuomioistuimeen, Euroopan keskuspankkiin ja Euroopan investointipankkiin sovellettavin rajoituksin.8. Komissio katsoo näin ollen, että asetusta (EY) N:o 1049/2001 olisi muutettava viipymättä sen institutionaalisen soveltamisalan laajentamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan 3 kohdassa määrätyn asiakirjoihin tutustumisoikeutta koskevan uuden oikeusperustan mukaisesti. Tällä muutoksella ei rajoiteta käynnissä olevaa menettelyä, jolla asetus (EY) N:o 1049/2001 laaditaan uudelleen komission huhtikuussa 2008 tekemän ehdotuksen pohjalta.2008/0090 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSEuroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 15 artiklan 3 kohdan,ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,sen jälkeen, kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,sekä katsovat seuraavaa:9. Julkiseen tai yksityiseen etuun perustuvat yleiset periaatteet ja rajoitukset, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin, on määritelty Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001[3], joka annettiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 255 artiklan 2 kohdan perusteella.10. Kyseisen artiklan mukaisesti asetus (EY) N:o 1049/2001 koskee ainoastaan yleisön oikeutta tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin.11. Lissabonin sopimuksen tultua voimaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 255 artikla korvattiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan 3 kohdalla.12. Uudella määräyksellä kaikille unionin kansalaisille sekä kaikille luonnollisille henkilöille, jotka asuvat jossain jäsenvaltiossa, tai kaikille oikeushenkilöille, joilla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, annetaan oikeus tutustua unionin toimielinten, elinten ja laitosten asiakirjoihin niiden tallennemuodosta riippumatta lainsäätäjän kyseisen artiklan mukaisesti määrittelemien periaatteiden ja edellytysten mukaisesti. Euroopan unionin tuomioistuimeen, Euroopan keskuspankkiin ja Euroopan investointipankkiin sovelletaan kuitenkin tätä yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin vain niiden hoitaessa hallinnollisia tehtäviään.13. Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1049/2001 olisi muutettava,OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 1049/2001 seuraavasti:1. Korvataan 1 artiklan a alakohta seuraavasti:”a) määritellä ne julkiseen tai yksityiseen etuun perustuvat periaatteet, edellytykset ja rajoitukset, jotka koskevat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua yleisön oikeutta tutustua 3 artiklan c alakohdassa määriteltyjen Euroopan unionin toimielinten asiakirjoihin, siten, että yleisölle myönnetään mahdollisimman laaja oikeus tutustua asiakirjoihin,”2. Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:”3. Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin 3 artiklan c alakohdassa määriteltyjen toimielinten hallussa oleviin asiakirjoihin, toisin sanoen toimielinten laatimiin tai niiden vastaanottamiin ja niiden hallussa oleviin asiakirjoihin kaikilla Euroopan unionin toiminnan aloilla. Euroopan unionin tuomioistuimeen, Euroopan keskuspankkiin ja Euroopan investointipankkiin sovelletaan tätä asetusta vain niiden hoitaessa hallinnollisia tehtäviä.”3. Lisätään 3 artiklaan c alakohta seuraavasti:”c) ’toimielimillä’ Euroopan unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia, myös Euroopan ulkosuhdehallintoa.”.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja [1] KOM(2008) 229.[2] KOM(2009) 665.[3] EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.


text:
 15.12.2014
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 448/15
 Talba għal deċiżjoni preliminari mressqa mill-Högsta domstolen (l-Isvezja) fl-20 ta’ Ottubru 2014 – Canadian Oil Company Sweden AB u Anders Rantén vs Riksåklagaren
 (Kawża C-472/14)
 (2014/C 448/19)
 Lingwa tal-kawża: l-Isvediż
 Qorti tar-rinviju
 Högsta domstolen (l-Isvezja)
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Canadian Oil Company Sweden AB u Anders Rantén
 Konvenuta: Riksåklagaren
 Domandi preliminari
 1)
 Hemm ksur tar-Regolament REACH (1) meta, b’applikazzjoni tal-leġiżlazzjoni Svediża, kwalunkwe persuna li tintroduċi fl-Isvezja, b’mod professjonali, prodott kimiku li għalih hemm obbligu ta’ reġistrazzjoni skont l-imsemmi regolament, għandha wkoll tinnotifikah lill-Kemikalieinspektionen għall-finijiet ta’ reġistrazzjoni fir-reġistru Svediż tal-prodotti?
 2)
 Fil-każ li tingħata risposta negattiva għall-ewwel domanda, l-obbligu ta’ notifika previst mil-leġiżlazzjoni Svediża huwa kuntrarju għall-Artikolu 34 TFUE fid-dawl tad-derogi permessi mill-Artikolu 36 TFUE?
 (1) Regolament (KE) Nru 1907/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tat-18 ta’ Diċembru 2006, dwar ir-reġistrazzjoni, il-valutazzjoni, l-awtorizzazzjoni u r-restrizzjoni ta’ sustanzi kimiċi (REACH), li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea għas-Sustanzi Kimiċi, li jemenda d-Direttiva 1999/45/KE u li jħassar ir-Regolament (KEE) Nru 793/93 tal-Kunsill u r-Regolament (KE) Nru 1488/94 tal-Kummissjoni kif ukoll id-Direttiva 76/769/KEE tal-Kunsill u d-Direttivi 91/155/KEE, 93/67/KEE, 93/105/KE u 2000/21/KE tal-Kummissjoni (ĠU L 396, p. 1)