type: other

text:
⭐Fetma = funktionsnedsättning?
 Fetma = funktionsnedsättning?
 Download "Fetma = funktionsnedsättning?"
 1 Fetma = funktionsnedsättning? En studie som behandlar huruvida fetma kan anses som en funktionsnedsättning och därmed omfattas av skyddet mot diskriminering. Författare Michelle Danielsson och Cecilia Isacson Kandidatuppsats i arbetsrätt HARH16 HT 2014 Handledare Andreas Inghammar2 3 Innehållsförteckning 1. Inledning Bakgrund Syfte och frågeställning Avgränsningar Metod och material Disposition Funktionsnedsättning i ett internationellt perspektiv FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning WHO:s internationella klassifikationssystem Rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling EU-domstolens praxis Mål C-13/05 Chacón Navas Mål 303/06 Coleman Mål C-335/11 HK Danmark mot Ring och C-337/11 HK Danmark mot Skouboe Werge Mål C-363/12 Z Fetma som funktionsnedsättning Sjukdomen fetma WHO:s definition av fetma Mål C-354/13 Karltoft Funktionsnedsättning i ett svenskt perspektiv Funktionsnedsättning enligt diskrimineringslagen (2008:567) Från funktionshinder till funktionsnedsättning... 274 3.1.2 Varaktighet Direkt och indirekt diskriminering Bristande tillgänglighet i relation till tidigare skäliga stöd- och anpassningsåtgärder Stöd- och anpassningsåtgärder Analys och slutsats Analys Slutsats Käll- och litteraturförteckning5 Summary Can obesity be classified as a disability? At this moment the question is not answered. The European Court will give clarify if obesity can be regarded as a disability and then be included in directive 2000/78/EC s scope. ECJ Advocate General, Jääskinen, says that obesity may be covered by the concept if it is of such a nature "to discourage the person concerned full and active participation in professional life on equal terms with other workers." The aim of this paper has been, with a background in Union law and Swedish law, to investigate under which conditions obesity can be considered as a disability and therefore subject to protection against discrimination. In view of the above object, we intended to answer the following questions: in an international perspective, what is included in the term disability? From a jurisprudence perspective, under what conditions can obesity be considered a disability? How rectifies discrimination on the basis of disability in Swedish law? The results of the study show that the concept of disability is relatively vague and undefined, that making it difficult to determine what actually can be considered to be a part of the concept of disability. With the help of case law the concept can get a clearer definition and additionally the concept becomes broader. Based on what the European Court of Justice determined in its earlier judgments regarding disability and directive 2000/78/EC we consider that obesity can, provided that certain conditions are met, be regarded as a disability and therefore subject to protection against discrimination. Keywords: disability, obesity, directive 2000/78/EC, Convention on the Rights of Persons with Disabilities. 56 Sammanfattning Kan fetma klassas som en funktionsnedsättning? Denna fråga är i skrivande stund inte besvarad utan befinner sig hos EU-domstolen som ska ge klarhet i om fetma kan anses som en funktionsnedsättning och därmed omfattas av arbetslivsdirektivets tillämpningsområde. EU-domstolens generaladvokat, Jääskinen, menar att sjuklig fetma kan omfattas av begreppet om den är av sådan art att den motverkar den berördes fulla och aktiva deltagande i yrkeslivet på lika villkor som andra arbetstagare. Syftet med uppsatsen har varit att, med bakgrund i unionsrätten och i svensk rätt, undersöka under vilka förhållanden som fetma kan anses vara en funktionsnedsättning och därmed omfattas av skyddet mot diskriminering. Mot bakgrund av det ovan nämnda syftet har vi avsett att besvara följande frågeställningar: vad inkluderas i begreppet funktionsnedsättning i ett internationellt perspektiv? Under vilka förhållanden kan fetma anses vara en funktionsnedsättning ur ett rättsvetenskapligt perspektiv? Hur regleras diskriminering på grund av funktionsnedsättning i svensk rätt? Resultatet av studien visar att begreppet funktionsnedsättning är relativt diffust och odefinierat vilket gör det svårt fastställa vad som faktiskt kan anses ingå i begreppet. Med hjälp av rättspraxis får begreppet en klarare definition och dessutom blir begreppet bredare. Utifrån vad EU-domstolen fastställt i sina tidigare domar gällande funktionsnedsättning och arbetslivsdirektivet anser vi att fetma, under förutsättning att vissa rekvisit är uppfyllda, kan anses som funktionsnedsättning och därmed omfattas av skyddet mot diskriminering. Nyckelord: funktionsnedsättning, funktionshinder, fetma, direktiv 2000/78/EG, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 67 Förord Intresset för denna studie växte fram under tidig höst när det danska fallet Kaltoft uppmärksammades och det var så som uppsatsen tog sin början. Diskrimineringsskyddet är föränderligt och med tiden inkluderas allt fler diskrimineringsgrunder. Diskussioner gällande fetma är ett omtalat ämne i dagens samhälle. Begreppet funktionsnedsättning är ett komplext begrepp som vi fastnade för att utreda djupare. I denna uppsats tar vi oss an uppgiften att undersöka om fetma kan anses vara en funktionsnedsättning och därmed omfattas av diskrimineringsskyddet. Vägen har kantrats av både med- och motgångar och det har varit en utmaning och lärdom att knyta ihop denna säck. Vi vill tacka vår handledare Andreas Inghammar för sitt professionella stöd under uppsatsens gång innehållande konstruktiv kritik och många goda råd. Tack för många skratt vilka har givit oss hopp om att vi ror detta i hamn. Vi vill även säga tack till våra nära och kära för ert stöd samt förståelse för vår bristfälliga närvaro under vår process med att skriva denna uppsats. Med dessa ord önskar vi läsaren en underhållande läsning. Cecilia Isacson och Michelle Danielsson 78 Förkortningar ADHD Attention Deficit Hyperactivity Disorder AML Arbetsmiljölag (1977:1160) BMI Body Mass Index DL Diskrimineringslag (2008:567) EJC EU FEUF FN FOA FUDA European Court of Justice Europeiska Unionen Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Förenta Nationerna Fag och Arbejde Lag (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder ICF ICIDH LAS Prop. International Classification of Functioning, Disability and Health International Classification of Impairments, Disabilities and Handicaps Lagen (1982:80) om anställningskydd Proposition RF Regeringsformen (1974:152) SFS WHO Svensk författningssamling World Health Organization 89 1. Inledning 1.1 Bakgrund Kan fetma klassas som en funktionsnedsättning? Denna fråga väcktes hos oss hösten 2014 när vi i tidskriften Lag och Avtal 1 läste om Karsten Kaltoft som fått sparken på grund av sin övervikt. Kaltoft arbetade som förskolelärare och efter 15 år hos samma arbetsgivare sades han upp på grund av arbetsbrist. Kaltofts fackförbund, FOA, menar att uppsägningen berodde på Kaltofts övervikt och har tagit hans fall ända upp till EU-domstolen. EU-domstolen har inte kommit med sitt beslut ännu men ett förhandsavgörande från generaladvokaten ger oss indikationer på hur domstolen kommer att döma i frågan. Fallet kommer att påverka den rättsliga synen på fetma i hela EU och även klargöra hur rättsläget ser ut i Sverige. Inom såväl unionsrätten som i svensk rätt omfattas funktionsnedsatta personer av skyddet mot diskriminering i arbetslivet. I unionsrätten infördes det ursprungliga diskrimineringsskyddet för funktionsnedsatta i artikel 13 i Amsterdamfördraget (numera artikel 19 FEUF) och reglerades på europanivå genom direktiv 2000/78/EG. I diskrimineringsskyddet inkluderas kravet på att arbetsgivaren ska vidta skäliga stöd- och anpassningsåtgärder och om fetma anses kunna klassas som en funktionsnedsättning skulle detta betyda förändringar på arbetsmarknaden. Arbetsgivare skulle i första hand vara tvungna att ta hänsyn till den nya funktionsnedsättningen i anställningsförfarandet så att inte överviktiga diskrimineras. Arbetsgivaren skulle också få andra skyldigheter att anpassa arbetet och rehabilitera överviktiga. Intressant är vad som menas med överviktig och vad skyddet skulle innebära i det enskilda fallet. 1.2 Syfte och frågeställning Syftet med vår uppsats är att med bakgrund i unionsrätten och i svensk rätt undersöka under vilka förhållanden som fetma kan anses vara en funktionsnedsättning och därmed omfattas av skyddet mot diskriminering. Mot bakgrund av det ovan nämnda syftet avser vi att besvara följande frågeställningar: 1 Lag & Avtal nr 7, september,10 Vad inkluderas i begreppet funktionsnedsättning i ett internationellt perspektiv? Vad inkluderas i begreppet funktionsnedsättning i svensk rätt? Under vilka förhållanden kan fetma anses vara en funktionsnedsättning ur ett rättsvetenskapligt perspektiv? 1.3 Avgränsningar I vår uppsats kommer vi att behandla begreppet funktionsnedsättning utifrån ett arbetslivsperspektiv. Vi kommer därför inte behandla övriga diskrimineringsområden såsom skola och utbildning, hälso- och sjukvård samt övriga samhällsområden. 2 Bestämmelser gällande stöd- och anpassningsåtgärder återfinns i arbetsmiljölagen. Vi har dock valt att inte redogöra för dessa regler ingående då vi skriver utifrån ett diskrimineringsperspektiv. I vår uppsats belyser vi fallet Kaltoft vars dom inte fastslagits i skrivande stund Metod och material Vi har valt att använda oss av traditionell juridisk metod även kallad rättsdogmatisk metod. Den rättsdogmatiska metoden tolkar och systematiserar innehållet i gällande rätt med utgångspunkt av de befintliga rättskällorna. De lege lata, är att fastställa vilka rättsregler som finns och de lege ferenda vilka som borde finnas. 4 I boken Rättsvetenskap för uppsatsförfattare beskrivs en modell, triaden, om hur ämne, material och metod förhåller sig till varandra. Se nedanstående bild. 2 Vi är medvetna om att den svenska diskrimineringslagen kan åberopas till skydd mot diskriminering på grund av funktionsnedsättning på lagens samtliga samhällsområden men har valt att avgränsa oss till att endast redogöra för funktionsnedsättning i arbetslivet. 3 Domen till C-354/13 Kaltoft fastslogs den 18 december Lehrberg, Bert, Praktisk juridisk metod, 2014, s. 203 f. Strömholm, Stig, Allmän rättslära, 1996, s11 Utifrån modellen valde vi först ut ett ämne för att därefter kunna bestämma frågeställningar som vi ville besvara. Med utgångspunkt i frågeställningarna valde vi metod och material. 5 Vi har huvudsakligen utgått från EU-rätt och därefter gått in i den svenska rätten. I vår EU-rättsliga del har vi använt oss av boken EU-rättslig metod. 6 De rättskällor vi använt är Lissabonfördraget, Rådets direktiv av den 27 november 2000 om inrättandet av en allmän ram för likabehandling, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt rättspraxis från EUdomstolen. FN-konventionen ingår inte i rättsdogmatisk metod men Sverige har anslutit sig till de centrala konventionerna om mänskliga rättigheter och rapporterar regelbundet till FN om arbetet för att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i Sverige. Konventionen är bindande för de anslutna staterna. Tillsammans utgör staterna ett universellt ramverk för att främja arbetet med de mänskliga rättigheterna. 7 Inom EU-rätten talar man om två centrala kategorier, primär- och sekundärrätt, vilka delar in de skrivna rättsnormerna. 8 Primärrätten är Europeiska unionens grundläggande rätt vilket innebär att den gäller före all annan gemenskapsrätt. Primärrätten utgörs av fördrag vilket innebär att den skapas genom enhälliga beslut av medlemsländerna och som ska godkännas av respektive medlemsland som överensstämmer med dess konstitutionella bestämmelser. De rättsakter som kan utfärdas med stöd av fördragen kallas för sekundärrätt. Hit räknas framförallt de bindande rättsakter som institutionerna kan utfärda, det vill säga förordningar, direktiv och beslut. 9 Till sekundärrätten räknas dessutom internationella avtal som EU ingår med utanförstående länder och internationella organisationer. 10 Primärrätt och rättighetsstadgan, bindande sekundärrätt, internationella avtal samt allmänna rättsprinciper är bindande rättskällor det vill säga att rättstillämparen är skyldig att följa dem. Detsamma gäller för EU-domstolens och tribunalens rättspraxis. Däremot är förarbeten, generaladvokaternas förslag till avgöranden samt den EU-rättsliga doktrinen endast vägledande. 11 EU-domstolen har dömt i ett antal mål gällande funktionsnedsättning och domarna ger begreppet en djupare innebörd. I uppsatsen har vi behandlat samtliga domar avseende funktionsnedsättning och direktiv 2000/78/EG. Rättspraxis gör det lättare att lösa kvalificerade problem. Rättens utgångspunkt är att lika fall 5 Sandgren, Claes, Rättsvetenskap för uppsatsförfattare, 2010, s Hettne, Jörgen Otken, Eriksson, Ida (red.) EU-rättslig metod Teori och genomslag i svensk rättstillämpning, Regeringskansliet, FN:s konventioner om Mänskliga rättigheter, 2011, s.3 ff. 8 Lehrberg, Bert, Praktik Juridisk Metod, 2014, s Hettne, Jörgen, Otken Eriksson, Ida, EU-rättslig metod, s. 40 ff. & Nyström, Birgitta, EU och arbetsrätten, 2011, s. 33 ff. 10 Hettne, Jörgen, Otken Eriksson, Ida, EU-rättslig metod, s. 40 ff. 11 Hettne, Jörgen, Otken Eriksson, Ida, EU-rättslig metod, s. 46 ff. 1112 skall behandlas lika. 12 För att få ett bredare perspektiv av begreppet funktionsnedsättning samt en definition av fetma har vi även tittat på World Health Organization s (WHO) klassifikationssystem. WHO ingår inte i den rättsdogmatiska metoden men såväl EU-domstolen som relevant doktrin på området hänvisar till WHO:s definition. Denna källa bedöms därför vara till nytta för arbetet. I den nationella delen har vi utgått ifrån den nya diskrimineringslagen som träder i kraft den 1 januari För att få en bredare förståelse för lagens bestämmelser har vi använt oss av doktrin och förarbeten vilka identifierar och kategoriserar arbetsrättsliga problem som kan uppstå. Vi har ständigt försökt att förhålla oss kritiska till informationen vi tagit till oss för att vårt arbete ska bli så trovärdigt som möjligt. Den svenska diskrimineringslagstiftningen gällande funktionsnedsättning har hittills varit föremål för ett litet antal domar i Arbetsdomstolen. Vi anser utifrån de rättsfall vi läst att de inte bidragit till att besvara våra frågeställningar och därför har vi inte redogjort för någon svensk rättspraxis i vår uppsats. I vår uppsats har vi valt att använda begreppen funktionsnedsättning och funktionshinder synonymt. Vi har i det yttersta använt oss av begreppet såsom det används i sin kontext, det vill säga, när vi skriver om direktiv 2000/78/EG använder vi oss av funktionshinder eftersom den svenska översättningen av direktivet använder detta begrepp. I svensk rätt (fr.o.m ) och i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning används begreppet funktionsnedsättning vilket gör att vi har valt att använda detta begrepp när vi skriver om dessa två områden. 1.5 Disposition Uppsatsen är indelad i fyra större huvudkapitel för att ge en överblick över arbetet. Det första kapitlet handlar om uppsatsens bakgrund och uppbyggnad. Där presenteras ämne och problem. Vidare beskrivs syfte, frågeställning, avgränsning, följt av metod och material samt disposition. Det andra kapitlet behandlar begreppet funktionsnedsättning i ett internationellt perspektiv. Här beskriver vi FN: s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, WHO:s internationella klassifikationssystem och direktiv 2000/78/EG. I kapitlet redogörs också för EU-domstolens rättspraxis avseende funktionsnedsättning och direktiv 2000/78/EG. I kapitlets sista avsnitt belyser vi fetma som en funktionsnedsättning. Här beskriver vi WHO:s definition av fetma, målet Kaltoft samt generaladvokatens förhandsavgörande till målet Kaltoft. Det tredje kapitlet redogör för begreppet funktionsnedsättning enligt diskrimineringslagen (2008:567). Nya bestämmelser rörande funktionsnedsättning träder i kraft 1 12 Lehrberg, Praktisk juridisk metod, 2014, s.206 f. Strömholm, Stig, Allmän rättslära, 1996, s.9. 1213 januari 2015 vilka två av bestämmelserna vi valt att förklara här. Vi har valt att beskriva dessa två bestämmelser då vi menar att de bidrar till en djupare förståelse till begreppet funktionsnedsättning enligt svensk rätt. I det fjärde kapitlet analyserar vi det presenterade materialet. Vi diskuterar arbetsmarknadens förändringar om fetma kan anses inkluderas i begreppet funktionsnedsättning. Här lyfts våra egna tankar och funderingar fram. 1314 15 2. Funktionsnedsättning i ett internationellt perspektiv. 2.1 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Den 13 december 2006 antog Förenta Nationernas (FN) generalförsamling en konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionens syfte är att främja, skydda och säkerställa det fulla och lika åtnjutandet av alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla personer med funktionsnedsättning och att främja respekten för deras inneboende värde. 13 Personer med funktionsnedsättning avser bland annat personer med varaktiga fysiska, psykiska, intellektuella eller sensoriska funktionsnedsättningar, vilka i samspel med olika hinder kan motverka deras fulla och verkliga deltagande i samhället på lika villkor som andra. 14 Den 15 december 2008 ratificerade Sverige konventionen och den 14 januari 2009 trädde den i kraft. Europeiska Unionen har godkänt konventionen 15 och dess bestämmelser är därmed integrerade i unionens rättsordning. 16 Konventionen innehåller ingen tydlig definition av begreppet funktionsnedsättning, men indikationer av vad det skall läggas tyngd vid när man definierar funktionsnedsättning. FN:s funktionsnedsättningsbegrepp är miljörelaterat. Funktionshinder är inte en egenskap hos människor med en funktionsnedsättning, utan något som uppstår i samspelet mellan människor med funktionsnedsättningar och barriärer i deras omgivning som i större eller mindre utsträckning är öppna för personer på olika funktionsnivåer. 17 Begreppet funktionsnedsättning är således efter FN-konventionen ett interaktivt begrepp, där en funktionsnedsättning av fysisk, psykisk, intellektuell eller sensorisk natur i samspel med omgivningens reaktion leder till ett större eller mindre funktionshinder. 18 Detta interaktiva begrepp skall också tolkas in i EUreglerna och därmed i alla nationella bestämmelser som implementerat direktiv 2000/78/EG. Detta förefaller inte särskilt tydligt i den svenska definitionen som 13 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning artikel FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning artikel Rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november Prop. 2013/14:198 s Nielsen, Ruth, Den retlige regulering af handicapdiskrimination, 2010, s Nielsen, Ruth, Den retlige regulering af handicapdiskrimination, 2010, s16 endast nämner funktionsnedsättning och inte omgivningens reaktion på detta som en del av begreppet. 19 Diskriminering på grund av funktionsnedsättning omfattar alla former av diskriminering, inklusive underlåtenhet att göra skälig anpassning. Skälig anpassning betyder nödvändiga och ändamålsenliga ändringar och anpassningar, som inte innebär en oproportionerlig eller omotiverad börda när så behövs i ett enskilt fall för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning på lika villkor som andra kan åtnjuta eller utöva alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter WHO:s internationella klassifikationssystem 1976 beslutade WHO att publicera ett internationellt klassifikationssystem om funktionsbegränsning, begränsning av förmåga och handikapp (ICIDH - engelsk förkortning av International Classification of Impairments, Disabilities and Handicaps). Socialstyrelsen (SoS) utgav 1997 en svensk översättning av detta klassifikationssystem: 1. Funktionsbegränsning: varje förlust eller avvikelse i psykologisk, fysiologisk eller anatomisk struktur eller funktion. 2. Begränsning av förmåga: varje begränsning i eller brist på förmåga att utföra aktivitet på ett normalt sätt och inom gränser som anses normala för en människa. 3. Handikapp: en olägenhet för en given person och en följd av en funktionsbegränsning eller en begränsning av förmåga som inskränker eller hindrar fullföljandet av en roll som är normalt med hänsyn till personens ålder, kön, sociala och kulturella förhållanden. 21 De tre olika begreppen grundas på organnivå, personnivå och samhällsnivå. Funktionsbegränsning kan till exempel vara hörselskada, synskada och svårt rörelsehinder. En del är synliga medan andra är osynliga som till exempel tarmsjukdom. Det finns olika varaktighet som till exempel botad cancer och ADHD som i viss mån är degressiv, det vill säga att sjukdomen kan minska. Begränsning av förmåga förekommer om en person med en funktionsbegränsning inte kan utföra de aktiviteter som anses vara normala i samhällslivet. Ett exempel är en döv person som inte har någon möjlighet att arbeta som telefonist. Detta gäller dock inte alla som har en funktionsbegränsning, till exempel de personer som har en kosmetisk skada. De kan nämligen utföra normala aktiviteter utan 19 Nielsen, Den retlige regulering af handicapdiskrimination, 2010, s FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning artikel Sahlin, Richard, Diskrimineringsskydd för personer med funktionshinder inom utbildningsområdet: en offentligrättslig studie, 2004, s. 32 ff. 1617 någon större begränsning jämfört med majoritetsgruppen. 22 Handikapp innebär att om en person med en funktionsbegränsning eller begränsning av förmåga, får en försvagning som hindrar honom eller henne från att utföra den roll som anses normal utifrån socialekonomiska faktorer. Till exempel att en döv person inte har lika stor glädje av en film som är otextad som en hörande person har. En person med kosmetiska besvär har ingen begränsning av sin förmåga men kan trots detta drabbas av en nackdel av att han eller hon inte får möjlighet till jobb på grund av sitt utseende under till exempel en intervjusituation. Detta kan förändras genom att negativa attityder förändras till mer positiva, fördomar bekämpas. En del punkter har kritiserats angående detta klassificeringssystem och en sak som bland annat tagits upp är vad som egentligen anses som normalt? Vilken människa är normal och vilka aktiviteter är normala? 23 På grund av kritiken antogs ett nytt klassifikationssystem 2001 som heter International Classification of Functioning, Disability and Health (ICF). Funktionstillstånd och funktionshinder är två paraplybegrepp över positiva respektive negativa element inom hälsoområden. Dessa delas in komponent A (om kroppsfunktioner samt struktur) och komponent B (om aktiviteter och delaktighet). SoS har utgett en svensk översättning som definieras: Komponent A: 1. Kroppsfunktioner är kroppssystemens fysiologiska funktioner, inklusive psykologiska funktioner. 2. Kroppsstrukturer är anatomiska delar av kroppen såsom organ, lemmar och deras komponenter. 3. Funktionsnedsättningar respektive strukturavvikelser är problem såsom en betydande avvikelse eller förlust i kroppsfunktion eller kroppsstruktur. Komponent B: 4. Aktivitet är en persons genomförande av en uppgift eller handling. 5. Aktivitetsbegränsningar är svårigheter som en person kan ha vid genomförandet av aktiviteter. 6. Delaktighet är en persons engagemang i en livssituation. 7. Delaktighetsinskränkningar är problem som en person kan ha i att kunna engagera sig i olika livssituationer. Av dessa element framgår att ICF (till skillnad från ICIDH) inte grundas på en minoritetsmodell utan på en universell modell. ICF kan användas för att beskriva 22 Sahlin, Richard, Diskrimineringsskydd för personer med funktionshinder inom utbildningsområdet: en offentligrättslig studie, 2004, s. 32 ff Sahlin, Richard, Diskrimineringsskydd för personer med funktionshinder inom utbildningsområdet: en offentligrättslig studie, 2004, s. 32 ff. 1718 alla människor och är inte begränsad till att endast beskriva människors eventuella funktionshinder Rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling Som tidigare nämnts 25 infördes det första diskrimineringsskyddet för funktionsnedsatta i unionsrätten genom artikel 13 i Amsterdamfördraget (numera artikel 19 i FEUF) och denna artikel utgör den rättsliga grunden för direktiv 2000/78/EG. 26 Syftet med direktiv 2000/78/EG, även kallat arbetslivsdirektivet, är att fastställa en allmän ram för bekämpning av diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning för att principen om likabehandling skall kunna genomföras i medlemsstaterna. 27 Direktivets diskrimineringsförbud gäller alltså bland annat diskrimineringsgrunden funktionshinder. Arbetslivsdirektivet är ett så kallat minimidirektiv vilket innebär att medlemsstaterna får införa eller behålla bestämmelser som går längre, i syfte att bevara likabehandlingsprincipen, än de som fastställts i direktiven. Genomförandet av direktivet får inte utgöra skäl för att inskränka det skydd som redan finns i medlemsstaterna på de områden som ryms av direktivet. 28 EU-domstolen uttalade i målet Chacón Navas (för redogörelse se 2.4.1) att begreppet funktionshinder inte är definierat i arbetslivsdirektivet. När det gäller definitionen av detta begrepp hänvisas det i direktivet inte heller till medlemsstaternas rättsordningar. Det följer dock av såväl kraven om en enhetlig tillämpning av EU-rätten som av likhetsprincipen, att en bestämmelse i EU-rätten, som inte innehåller en uttrycklig hänvisning till medlemsstaternas rätt med syfte att fastställa dess innebörd och räckvidd, skall normalt i hela EU ges en självständig och enhetlig tolkning, som måste ta hänsyn till sammanhanget och syftet med ordningen. 29 Arbetslivsdirektivet redogör för rimliga anpassningsåtgärder utifrån ett diskrimineringsperspektiv. Enligt artikel 5 ska sådana anpassningsåtgärder 24 Sahlin, Richard, Diskrimineringsskydd för personer med funktionshinder inom utbildningsområdet: en offentligrättslig studie, 2004, s. 32 ff. 25 Se 1.1 Bakgrund. 26 Prop. 2013/14:198 s Direktiv 2000/78/EG Artikel Prop. 2013/14:198 s Nielsen, Ruth, Den retlige regulering af handicapdiskrimination, 2010, s19 garantera principen om likabehandling. Av artikeln framgår att arbetsgivaren skall vidta rimliga anpassningsåtgärder för personer med funktionshinder för att göra det möjligt för dessa personer att få tillträde till, delta i eller göra karriär i arbetslivet eller att genomgå utbildning, såvida sådana åtgärder inte medför en oproportionerlig börda för arbetsgivaren. 30 Om den börda i tillräcklig grad kompenseras genom åtgärder som redan ingår i den berörda medlemsstatens politik för personer med funktionshinder bör den inte anses som oproportionerlig. 31 När man avgör vad som medför en oproportionerlig börda för arbetsgivaren ska särskilt beaktas de ekonomiska och andra kostnader som åtgärderna medför, företagets storlek och ekonomiska resurser samt möjligheten att erhålla offentliga medel eller annat stöd. 32 Anpassningarna ska vara lämpliga i förhållande till den funktionshindrade personens behov och en bedömning skall göras i varje enskilt fall. 33 Skyldigheten av skälig anpassning är en mycket väsentlig förnyelse och vidareutveckling av diskrimineringsförbudet. Viktigt att betona är att anpassningsskyldigheten är en del av diskrimineringsförbudet och inte en form av positiv särbehandling av funktionshindrade. 34 Gällande positiv särbehandling av funktionshindrade tillåter artikel sju i arbetslivsdirektivet medlemsstaterna att införa en sådan bestämmelse men det finns inget krav på att göra det. Krav finns däremot på arbetsgivare i medlemsstaterna på så sätt att de är skyldiga att vidta skäliga anpassningsåtgärder i de situationer som kräver det. En arbetsgivare som inte uppfyller anpassningskravet och behandlar en person med funktionsnedsättning negativt på grund av just funktionsnedsättningen där det kunde och borde ha vidtagits anpassningsåtgärder bryter mot diskrimineringsförbudet. Det varierar om det är direkt eller indirekt diskriminering EU-domstolens praxis Begreppet funktionsnedsättning har utvecklats i praxis från EU-domstolen, framförallt när det gäller begreppet i direktiv 2000/78/EG. 36 Vi kommer nedan att redogöra för fyra mål som har utvidgat begreppet och beskriver dessa mål i kronologisk ordning. Fallet Kaltoft har vi valt att behandla under rubriken Fetma som funktionsnedsättning. Detta val gjorde vi för att EU-domstolen inte kommit med sitt beslut ännu och för att fallet Kaltoft specifikt rör om fetma kan anses som en funktionsnedsättning eller inte. 30 Direktiv 2000/78/EG artikel Direktiv 2000/78/EG artikel Direktiv 2000/78/EG skäl Direktiv 2000/78/EG artikel Nielsen, Ruth, Den retlige regulering af handicapdiskrimination, 2010, s Nielsen, Ruth, Den retlige regulering af handicapdiskrimination, 2010, s Wahl, Nils, Förslag till förhandsavgörande till MålC-363/12, punkt 86,20 2.4.1 Mål C-13/05 Chacón Navas I EU-domstolens dom i målet Chacón Navas behandlades framförallt tolkningen av begreppet funktionshinder i den mening som avses i direktiv 2000/78/EG. Domstolen utredde om sjukdom kunde inkluderas i begreppet eller inte. De konstaterade att sjukdom inte kan omfattas av skyddet mot diskriminering på grund av funktionshinder i direktiv 2000/78/EG. I direktivet finns det ingen antydan om att en arbetstagare är skyddad av förbudet mot diskriminering på grund av funktionshinder då en sjukdom, oavsett art, visar sig. 37 Domstolen konstaterade att lagstiftaren har gjort ett val i direktiv 2000/78/EG genom att använda ett begrepp som skiljer sig från begreppet sjukdom. Det går därmed inte att likställa dessa två begrepp. 38 Domstolen slog fast att funktionshinder ska förstås som en begränsning till följd av fysiska, psykiska eller mentala skador som hindrar den berörda personen att delta i arbetslivet. 39 I domen diskuterades också varaktigheten av funktionshindret och domstolen belyste att lagstiftaren till direktivet har fäst stor vikt vid anpassningsåtgärder på arbetsplatsen till personer med funktionshinder. Detta visar på att bestämmelsen är avsedd att gälla situationer där människor är hindrade att delta i arbetslivet under en lång tidsperiod. För att nedsatt arbetsförmåga ska omfattas av begreppet funktionshinder ska det vara troligt att begränsningen varar under lång tid. 40 När det gäller skyddet mot uppsägning för funktionshindrade personer uttalar domstolen följande: Förbudet mot diskriminering på grund av funktionshinder i artiklarna 2.1 och 3.1c i direktiv 2000/78/EG utgör i fråga om uppsägning hinder för en uppsägning på grund av funktionshinder som, med iakttagande av skyldigheten att vidta rimliga anpassningsåtgärder för personer med funktionshinder, inte är motiverad av att personen saknar kompetens eller förmåga eller inte står till förfogande för att utföra den aktuella tjänstens grundläggande uppgifter. 41 Värt att notera är att FN-konventionen ratificerades av EU år 2009 och kom alltså efter det att domen i detta mål meddelats Mål 303/06 Coleman I domen Coleman fastslog EU-domstolen att även föräldrar till ett funktionshindrat barn skyddas mot diskriminering och inte får utsättas för sämre 37 Mål C-13/05 punkt Mål C-13/05 punkt Mål C-13/05 punkt Mål C-13/05 punkt Mål C-13/05 punkt21 behandling som har samband med barnets funktionshinder. 42 EU-domstolen klargjorde att principen om likabehandling i direktiv 2000/78/EG inte ska tolkas restriktivt och att det inte bara är personer med funktionshinder som avses. 43 Tillämpligheten av likabehandlingsprincipen som avses i direktivet är inte beroende av att det är fråga om en bestämd personkategori utan av att det är fråga om en sådan grund som anges i artikel 1 i direktiv. 44 Domstolen uttalade också att direktivets ändamålsenliga verkan skulle äventyras om en anställd inte kunde stödja sig på förbudet mot direkt diskriminering när det är bevisat att denna behandlas mindre förmånligt än en annan i en jämförbar situation på grund av att den anställde har ett funktionshindrat barn Mål C-335/11 HK Danmark mot Ring och C-337/11 HK Danmark mot Skouboe Werge I de förenade målen avser domen tolkning av artiklarna 1, 2 och 5 i direktiv 2000/78/EG. Denna dom skiljer sig från de ovan nämnda domarna då FNkonventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning vid denna tidpunkt godkänts av unionen. 46 Direktiv 2000/78/EG ska så långt som möjligt tolkas i överensstämmelse med konventionen. Domstolen fann därför, till följd av unionens ratificering av FN-konventionen, att begreppet funktionshinder i den mening som avses i direktiv 2000/78/EG ska förstås som en begränsning till följd av varaktiga fysiska, psykiska eller mental skador, vilka i sampel med olika hinder motverka den berördes fulla och verkliga deltagande i arbetslivet på lika villkor som andra arbetstagare. 47 I denna dom diskuterades bland annat vilken betydelse den bakomliggande faktorn har till hur funktionshindret uppstått. Det framgår inte av direktiv 2000/78/EG att det endast är funktionshinder som är medfödda eller har orsakats av olycksfall och inte funktionshinder som orsakats av sjukdom, som omfattas av begreppet i direktivet. Det skulle strida mot direktivets mål att genomföra likabehandlingsprincipen om frågan hur direktivet ska tillämpas skulle vara beroende av orsaken till funktionshindret. 48 Domstolen konstaterade följaktligen att om en obotlig eller övergående sjukdom medför en begränsning till följd av fysiska, psykiska eller mentala skador, vilka i samspel med olika hinder kan motverka den berördes fulla och verkliga deltagande i arbetslivet på lika villkor som andra arbetstagare, och om denna begränsning varar under en lång tid, kan en sådan sjukdom omfattas av begreppet funktionshinder i den mening som avses i 42 Mål 303/06 punkt Mål 303/06 punkt Mål 303/06 punkt Mål 303/06 punkt Rådets beslut 2010/48 av den 26 september Målen 335/11 och 337/11 punkt Målen 335/11 och 337/11 punkt22 direktiv 2000/78/EG. 49 Viktigt att poängtera här är att sjukdom som sådan inte är en diskrimineringsgrund i direktivet, vilket sades i den ovan nämnda domen C- 13/05 Chacón Navas. Vidare konstaterades att vilka anpassningsåtgärder som arbetsgivaren skall vidta inte är avgörande för huruvida en persons hälsotillstånd ska anses omfattas av begreppet funktionshinder. 50 I domen utreddes också om en minskning av arbetstiden kan utgöra en sådan anpassningsåtgärd som avses i artikel fem i direktivet. I denna fråga fastslår domstolen att förteckningen i skäl 20 i direktiv 2000/78/EG över åtgärder för att anpassa arbetsplatsen, inte är uttömmande och därför kan en minskning av arbetstiden anses utgöra en anpassningsåtgärd enligt arbetslivsdirektivet förutsatt att revideringen av arbetstiden gör det möjligt för arbetstagaren att fortsätta utföra sitt arbete i enlighet med denna artikels mål. 51 Det är i sista skedet den nationella domstolen som ska pröva om en minskning av arbetstiden såsom anpassningsåtgärd medför en oproportionerlig börda för arbetsgivaren. 52 Vidare i denna diskussion konstaterades att ett funktionshinder inte nödvändigtvis innebär att den berörde personen inte överhuvudtaget kan arbeta eller delta i arbetslivet. Även en funktionshindrad person som har förmågan att arbeta deltid omfattas av begreppet funktionshinder Mål C-363/12 Z Målet handlar om Z, som fått barn genom surrogatavtal och domstolens bedömning av att neka henne betald ledighet motsvarande mammaledighet eller adoptionsledighet med anledning av barnets födelse. Z lider av en ovanlig sjukdom som innebär att hon saknar livmoder och därför inte kan vara gravid. Hon lät en surrogatmamma föda hennes barn men Z och hennes man är genetiska föräldrar. En av huvudfrågorna som diskuterades i denna dom är om direktiv 2000/78/EG, mot bakgrund av FN-konventionen 54, ska tolkas så att det utgör diskriminering på grund av funktionshinder att neka en kvinnlig arbetstagare betald ledighet som är att likställa med mammaledighet och adoptionsledighet när hon inte kan vara gravid och har använt sig av surrogatfödsel. Domstolen anser att Z:s ovanliga åkomma utgör en begränsning till följd av fysiska, psykiska eller mentala skador och att denna är av varaktig karaktär. Det kan inte bestridas att omöjligheten för en kvinna att bli gravid kan orsaka en stort lidande för henne. 55 Begreppet funktionshinder i den mening som avses i 49 Målen 335/11 och 337/11 punkt Målen 335/11 och 337/11 punkt Målen 335/11 och 337/11 punkt Målen 335/11 och 337/11 punkt Målen 335/11 och 337/11 punkt FN:s konvention om rättigheter med personer med funktionsnedsättning. 55 Mål 363/12 punkt23 direktiv 2000/78/EG kräver dock att den begränsning som den berörda personen lider av, i samspel med olika hinder, kan motverka den berördes fulla och verkliga deltagande i arbetslivet på lika villkor som andra arbetstagare. Vidare ska begreppet i direktivet förstås så att det avser både en omöjlighet att utföra yrkesarbete och en svårighet att utföra yrkesarbete. 56 Generaladvokaten framhöll i sitt förslag på avgörande att det faktum att en kvinna inte kan få barn på traditionellt vis i princip inte utgör något hinder för den beställande modern att få tillträde till, delta i eller göra karriär i arbetslivet. I fallet framgår det inte att Z:s sjukdom i sig har medfört att hon inte kunnat utföra sitt arbete eller har gjort så att hon haft svårigheter att utföra sitt arbete. 57 Domstolen anser med bakgrund av generaladvokatens utlåtande att den sjukdom som Z lider av inte utgör ett funktionshinder i den mening som avses i direktiv 2000/78/EG och således är inte direktivet tillämpligt en i en sådan situation som i det aktuella fallet. 2.5 Fetma som funktionsnedsättning Sjukdomen fetma Fetma är en mycket vanlig och tabubelagd sjukdom och sjukdomen är ett växande problem i dagens samhälle. Numera talar man om en fetmaepidemi och fetma som en folksjukdom. 58 Det finns ett samband mellan fetma och skillnader mellan sociala klasser. Fetma har även en genetisk påverkan. Arbetsliv och stress kan även utgöra en del av förklaringarna. Forskning om skiftarbete visar att de som arbetar skift har en högre benägenhet att utveckla övervikt än deras arbetskamrater som arbetar dagtid. Oregelbundna arbetstider ökar risken för övervikt och fetma. 59 Att tillfälligt gå ner i vikt är möjligt för de flesta, utmaningen är att behålla den nya lägre vikten. Stillasittande och monotona jobb är oftast negativa ur hälsosynpunkt. 60 Enligt Finn Rasmussen är fetma en kronisk sjukdom som kräver behandling. Övervikt ses däremot inte som en sjukdom utan som ett risktillstånd Mål 363/12 punkt Wahl Nils, Förslag till avgörande av generaladvokat, Mål C-363/12, 2013, p Löndahl, Charlotte, Fetma vår nya folksjukdom?, 2007, s Löndahl, Charlotte, Fetma vår nya folksjukdom?, 2007, s Löndahl, Charlotte, Fetma vår nya folksjukdom?, 2007, s Löndahl, Charlotte, Fetma vår nya folksjukdom?, 2007, s24 2.5.2 WHO:s definition av fetma BMI 62 -gränserna för vad som klassas som övervikt respektive fetma har fastställts av Världshälsoorganisationen (WHO). När man avgör om en person är överviktig tar man hänsyn till vad personen väger och hur lång den är. Genom att dividera personens vikt i kilo med längden i meter i kvadrat kan man bestämma en persons Body Mass Index (BMI). WHO har föreslagit en klassindelning när det gäller fetma. När BMI är mellan 25 och 29,9 räknas det som övervikt, 30 och mer är det fetma och över 40 klassas det som sjuklig fetma. 63 BMI-gränserna är samma för kvinnor och män. En svaghet när det gäller BMI är att klassindelningen inte kan skilja mellan fett- och muskelmassa. Allt vanligare metoder att bestämma fetma är därför via midjeomfånget. 64 Fetma innebär ökad risk att drabbas för allvarliga följdsjukdomar som typ 2-diabetes, förhöjt blodtryck, hjärt-och kärlsjukdomar och vissa cancersjukdomar. Ett högt BMI ökar även risken för gallsten, ledbesvär och barnlöshet. WHO har förstärkt i sina stadgar att fetma är en kronisk sjukdom Mål C-354/13 Karltoft I Danmark fick en anställd, Karsten Karltoft, sparken på grund av fetma. Han arbetade som dagbarnvårdare inom barnomsorgen. Karsten blev uppsagd från sitt arbete när antalet barn minskade. Arbetsgivaren, Billunds kommun i Danmark, har gjort gällande att Karsten Kaltofts fetma inte kan anses medföra en begränsning som kan hindra personens fulla och verkliga deltagande i arbetslivet på lika villkor som andra arbetstagare, eftersom han har arbetat som dagbarnvårdare i kommunen i 15 år och har deltagit i yrkeslivet på lika villkor som övriga anställda. Enligt Kaltoft och hans fackförbund FOA var skälet till uppsägningen hans fetma. Han vägde 160 kilo vid uppsägningstillfället, lika mycket som han vägde när han anställdes. Med ett BMI på 54 ansågs han därför som fet. Arbetsgivaren hävdar att han sades upp på grund av arbetsbrist men menar även att det inte är förbjudet att särbehandla människor på grund av deras vikt. Den danska domstolen har begärt att EU-domstolen ska klargöra huruvida EU-rätten innehåller ett självständigt förbud mot diskriminering på grund av fetma. Vidare så vill den nationella domstolen ha svar på om fetma kan anses som ett funktionshinder och därmed omfattas av direktiv 2000/78/EG Generaladvokatens förslag till avgörande i mål C-354/13 Generaladvokaten Jääskinen anser att det inte finns någon allmän unionsrättslig princip som förbjuder diskriminering på grund av fetma i sig, men att sjuklig 62 BMI = Body Mass Index. 63 Stahre, Lisbeth, Kognitiv behandling vid övervikt och fetma, 2014 s Stahre, Lisbeth, Kognitiv behandling vid övervikt och fetma, 2014 s. 25 f. 65 Löndahl, Charlotte, Fetma vår nya folksjukdom? 2007, s25 fetma kan omfattas av begreppet funktionshinder om det är av sådan art att den motverkar den berördes fulla och aktiva deltagande i yrkeslivet på lika villkor som andra arbetstagare. 66 Han menar att endast extrem, svår eller sjuklig fetma, det vill säga med ett BMI över 40, som skapar begränsningar i form av problem med rörlighet, uthållighet och humör ska räknas in i den mening som avses i direktiv 2000/78/EG. Vidare poängterar han också att funktionshindrets orsak är irrelevant: Begreppet funktionshinder är objektivt och inte beroende av om det är självförvållat i den bemärkelsen att personen har bidragit till funktionshindrets uppkomst genom överdrivet näringsintag. Om så inte vore fallet skulle fysiska funktionshinder på grund av ett medvetet och vårdslöst risktagande i trafiken eller i samband med sport inte utgöra funktionshinder, menar Jääskinen. 67 Generaladvokaten nämner även, utifrån FN-konventionen, att miljö nu är en inkluderande faktor i begreppet funktionsnedsättning. Funktionshindret uppstår i samspel mellan människor med funktionsnedsättning och omgivningen. Funktionsnedsättningen omvandlas därmed till ett funktionshinder i olika miljöer i samhället och därmed också i arbetslivet. Ett villkor för att Karsten Kaltoft ska få skydd mot diskriminering på grund av funktionshinder, genom arbetslivsdirektivet 2000/787EG, behöver inte vara att det är omöjligt för honom att utföra sitt arbete som dagbarnvårdare. Enligt rättspraxis behöver han bara motsvara begreppet funktionshinder som avses i direktivet att det ska förstås som en begränsning till följd av långvariga, fysiska, psykiska eller mentala skador, vilka i samspel med olika hinder kan motverka den berördes fulla och verkliga deltagande i arbetslivet på lika villkor som andra arbetstagare. Domstolen har vidare fastställt att uttrycket personer med funktionshinder i direktivet ska förstås som så att det omfattar alla personer med ett funktionshinder som stämmer överens med denna definition. 66 Förslag till avgörande av generaladvokat Niilo Jääskinen MÅL C-354/13, punkt Förslag till avgörande av generaladvokat Niilo Jääskinen MÅL C-354/13, punkt26 27 3. Funktionsnedsättning i ett svenskt perspektiv 3.1 Funktionsnedsättning enligt diskrimineringslagen (2008:567) Den rättsliga utgångspunkten för förbudet mot diskriminering i diskrimineringslagen finns i artikel 19 i FEUF (f.d. artikel 13 i Amsterdamfördraget) som ger EU rätt att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av bland annat funktionshinder. 68 Lagstiftning om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder (FUDA) infördes ursprungligen i Sverige den 1 maj Vår nuvarande diskrimineringslag trädde i kraft 1 januari Diskrimineringslagens ändamål är att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. 70 Regleringen av diskriminering mot funktionsnedsättning är speciell jämfört med övriga diskrimineringsgrunder då de övriga grunderna vanligtvis inte påverkar förmågan att utföra arbete, vilket typiskt sett en funktionsnedsättning gör. 71 Det finns en specialregel i lagen som just riktar sig mot förhållandet att funktionsnedsättning kan påverka arbetsförmågan, nämligen arbetsgivarens krav på att vidta anpassningsåtgärder. Nedan i avsnitt 3.3 görs en beskrivning av hur Sverige reglerar stöd- och anpassningsåtgärder Från funktionshinder till funktionsnedsättning Den 1 januari 2015 ändras det omdiskuterade begreppet funktionshinder i svensk rätt. Lagändringen medför att diskrimineringsgrunden funktionshinder ändras till funktionsnedsättning. I detta avsnitt kommer vi att redogöra för varför en ändring sker. 68 Gabinus, Göransson, Håkan, et al., Diskrimineringslagen, 2013, s. 26 f. 69 SFS 1999: DL (träder i kraft ). 71 Glavå, Mats, Arbetsrätt, 2011, s28 Funktionsnedsättning är det begrepp som idag används av organisationer som företräder människor med funktionsnedsättning och skälet är att uttrycket uppfattas som neutralt beskrivande och inte stigmatiserande. När det beslutas om vilken term som skall användas i en författningstext, och i andra officiella texter på svenska, bör stor hänsyn tas till hur de människor som särskilt berörs uppfattar ett visst språk. Begreppet funktionsnedsättning är också det ord som används i den svenska översättningen av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, liksom i Socialstyrelsens termbank med rekommenderade begrepp och termer. 72 I arbetslivsdirektivet 73 används i den svenska språkversionen däremot uttrycket funktionshinder. Som nämnt ovan är arbetslivsdirektivet implementerat i svensk lag, bland annat genom diskrimineringslagen. Som också redogjorts för innan har Europeiska unionen godkänt FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 74 vilket innebär att konventionen är en integrerad del av unionens rättsordning. EU-domstolen har konstaterat att unionens institutioner är bundna av sådana avtal, att avtalen har företräde framför unionens rättsakter och att arbetslivsdirektivet därför i största möjliga mån ska tolkas i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 75 Sammanfattningsvis är ändringen från begreppet funktionshinder till funktionsnedsättning enbart språklig och uttrycket funktionshinder bör ges den betydelse som funktionshinder har enligt definitionen i diskrimineringslagen Varaktighet Enligt 1 kap 5 diskrimineringslagen avses funktionsnedsättning vara varaktiga, fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födseln, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. Hur funktionsnedsättningen uppstått är irrelevant. Det behövs heller inte någon medicinsk diagnos. Det är själva förekomsten av funktionshindret som är avgörande för bedömningen. 77 Lagen är även tillämplig i samband om sjukdomar som har ett progressivt förlopp som till exempel cancer, HIV-smittade och multipel skleros. Dessa sjukdomar medför en stor risk för att den drabbade blir sämre med tiden. Eftersom det vanligtvis kan vara svårt att bedöma i vilken utsträckning ett sådant sjukdomstillstånd kommer att leda till en funktionsnedsättning eller inte, är det av stor betydelse att man redan från den förväntade utgångsläget ska kunna tillämpa lagen med tanke på att personen har drabbats av sjukdomen. Det ska alltså vara tillräckligt att det kan förväntas att sjukdomen kommer att medföra en 72 Prop. 2013/14:198 s.48 f. 73 Direktiv 2000/78/EG. 74 Rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november Prop. 2013/14:198 s Prop. 2013/14:198 s. 48 ff. 77 Fransson, Susanne & Stüber, Eberhard, Diskrimineringslagen: en kommentar, 2010, s.122 ff. 2829 funktionsnedsättning för att den sjuke ska omfattas av lagens skydd. 78 I definitionen finns, som tidigare nämnt, begreppet varaktighet. Rekvisitet varaktighet är ett nyckelbegrepp för att det ska vara fråga om en funktionsnedsättning i lagens mening. 79 Funktionsnedsättningar som är tillfälliga tillhör inte funktionsnedsättning enligt förarbetena. 80 Det anges ingen tidsram för varaktigheten varken i lagen eller i förarbetena. Inghammar hämtar sitt stöd i 7 LAS och han anser att en funktionsnedsättning som består eller förväntas bestå under en tidsperiod om tolv månader utgör en varaktig nedsättning Direkt och indirekt diskriminering Legaldefinitioner av direkt och indirekt diskriminering finner vi bland annat i arbetslivsdirektivet men vi har valt behandla dessa när vi redogör för det svenska perspektivet. Detta för att sätta in funktionsnedsättning i ett samband med direkt och indirekt diskriminering på den svenska arbetsmarknaden. Begreppet diskriminering omfattar direkt och indirekt diskriminering. Med direkt diskriminering menas att någon missgynnas genom att behandlas sämre än någon annan behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jämförbar situation, om missgynnandet har samband med exempelvis funktionsnedsättning. 82 Samtliga rekvisit måste vara uppfyllda för att en handling eller underlåtenhet ska ses som diskriminering. 83 Som det uttryckligen framgår av lagtexten så kan antingen en konkret eller en hypotetisk jämförelse göras mellan personer som befinner sig i jämförbara situationer. Detta uttrycks med orden behandlas sämre än någon annan behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jämförbar situation. 84 För att avgöra om två personer befinner sig i en likartad situation måste i första hand prövas om funktionsnedsättningen påverkar förmågan att utföra arbetet förutsatt att den funktionsnedsatta kan utföra de väsentligaste arbetsuppgifterna. Om funktionsnedsättningen inte påverkar arbetsförmågan och det är fastställt att de två personerna har likvärdiga arbetsuppgifter, utbildning och erfarenhet, då föreligger en likartad situation och ett missgynnande kan innebära diskriminering. I motsatta situationen där en funktionsnedsättning inverkar negativt på 78 Prop. 2007/08/95 s.122 ff. 79 Inghammar, Andreas, Funktionshindrad med rätt till arbete? En komparativ studie av arbetsrättsliga regleringar kring arbete och funktionshinder i Sverige, England och Tyskland, 2007, s Prop. 1997/98:179 s Inghammar, Andreas, Funktionshindrad med rätt till arbete? En komparativ studie av arbetsrättsliga regleringar kring arbete och funktionshinder i Sverige, England och Tyskland, 2007, s kap. 4 p.1 DL. 83 Gabinus Göransson, Håkan, et al., Diskrimineringslagen, 2013, s Prop. 2007/08:95 s Visa mer
 Mål C-236/09 Association belge des Consommateurs Test-Achats ASBL och andra mot Conseil des Ministres (Belgien) Vladimir Bastidas Venegas Doktorand, SU Fakta Direktiv 2004/113 om likabehandling av män Läs mer Mångfald är det som gör oss unika
 Likabehandlingsplan Förskolan Himlaliv 2010-06-08:13 Vår vision Alla ska känna sig trygga. Alla ska visa varandra hänsyn och respekt. Alla ska ta ansvar. Alla ska känna en framtidstro. Innehåll 1. Framsida Läs mer Mänskliga rättigheter och konventioner
 18 Mänskliga rättigheter och konventioner 3. Träff Mål för den tredje träffen är att få förståelse för hur mänskliga rättigheter och icke-diskriminering hänger ihop med svenska lagar få en allmän bild Läs mer Diskrimineringslagstiftning
 Innehållsförteckning Innehållsförteckning... 2 Omfattning och ansvar... 3 0.1. Omfattning... 3 0.2. Ansvar... 3 0.2.1. Samverkan... 3 0.2.2. Centralt och lokalt ansvar... 3 0.2.3. Chefen/arbetsledaren... Läs mer Projektets uppdrag: Att uppmärksamma och motarbeta diskriminering av personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) eller psykisk ohälsa
 Projektets uppdrag: Att uppmärksamma och motarbeta diskriminering av personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) eller psykisk ohälsa Samarbetspartners: Sveriges Kommuner och Landsting, Läs mer Plan för att förebygga och hantera trakasserier sexuella trakasserier kränkande särbehandling
 Plan för att förebygga och hantera trakasserier sexuella trakasserier kränkande särbehandling Innehållsförteckning Innehållsförteckning 1 Inledning 2 Lagar 2 Vad innebär trakasserier, sexuella trakasserier, Läs mer Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering
 Ändring införd: till och med SFS Lag (2006:69). Lagens ändamål 1 Denna lag har till ändamål att motverka diskriminering som har samband med någon av diskrimineringsgrunderna kön, etnisk läggning eller Läs mer Jämlikhetspolicy för Uppsala Politicesstuderande
 Jämlikhetspolicy för Uppsala Politicesstuderande Dokument fastställt av styrelsen 2014-12-09 Dokument reviderat av styrelsen 2015-05-05 Inledning Denna policy gäller Uppsala Politicesstuderande (UPS) styrelse, Läs mer Förslag till RÅDETS BESLUT
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 21.10.2014 COM(2014) 638 final 2014/0297 (NLE) Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången Läs mer Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering
 Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering i dess lydelse den 1 april 2006 Lagens ändamål 1 Denna lag har till ändamål att motverka diskriminering som har samband med någon av diskrimineringsgrunderna Läs mer Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2012-09-03. Närvarande: F.d. justitieråden Marianne Eliason och Dag Victor samt justitierådet Lennart Hamberg.
 1 LAGRÅDET Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2012-09-03 Närvarande: F.d. justitieråden Marianne Eliason och Dag Victor samt justitierådet Lennart Hamberg. Lag om uthyrning av arbetstagare Enligt en lagrådsremiss Läs mer Mer än bara trösklar. Stockholms läns landstings program 2011 2015 för delaktighet för personer med funktionsnedsättning. www.sll.
 Landstingsstyrelsens förvaltning Administration Kansliavdelningen Elisabet Åman 2009-12-14 1 (9) Mer än bara trösklar Stockholms läns landstings program 2011 2015 för delaktighet för personer med funktionsnedsättning Läs mer Vad säger lagen? Bakgrunden till lagstiftningen. Skollagen (14 a kapitlet)
 Vad säger lagen? Det finns två lagar som ska skydda barn och elever från kränkningar, diskriminering och trakasserier i skolan (detta gäller alla skolformer som regleras i skollagen): skollagen (14 a kapitlet) Läs mer Förnybar energi inom ekologiskt känsliga områden. - Ett EU-rättsligt perspektiv. Melina Tervahauta Juridiska fakulteten, Uppsala universitet
 Förnybar energi inom ekologiskt känsliga områden - Ett EU-rättsligt perspektiv Melina Tervahauta Juridiska fakulteten, Uppsala universitet Upplägg EU:s kompetens på energiområdet Relationen mellan förnybarhetsdirektivet Läs mer Konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Lättläst version
 Konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Lättläst version Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Här är konventionen omskriven till lättläst. Allt viktigt Läs mer Kan man säga nej till uthyrningar?
 Kan man säga nej till uthyrningar? Vi har fått frågor om vad som gäller för offentligt finansierade institutioner i samband med uthyrning av lokaler till externpart. Riksutställningar har här gjort en Läs mer Plan mot trakasserier och kränkande behandling kalenderåret 2015
 Plan mot trakasserier och kränkande behandling kalenderåret 2015 Vision Alla på Bokenskolan ska känna sig trygga. Ingen ska känna sig diskriminerad, trakasserad eller kränkt. Uppföljning av föregående Läs mer Regeringens proposition 2013/14:198
 Regeringens proposition 2013/14:198 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering Prop. 2013/14:198 Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Stockholm den 20 mars 2014 Fredrik Reinfeldt Läs mer Finansdepartementet. Avdelningen för offentlig förvaltning. Ändring i reglerna om aggressiv marknadsföring
 Finansdepartementet Avdelningen för offentlig förvaltning Ändring i reglerna om aggressiv marknadsföring Maj 2015 1 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning... 3 2 Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen Läs mer LO, TCO och Sacos gemensamma yttrande angående Promemoria förordning om ändring av förordningen (1992:308) om utländska filialer m.m.
 LO, TCO och Sacos gemensamma yttrande angående Promemoria förordning om ändring av förordningen (1992:308) om utländska filialer m.m. Näringsdepartementets promemoria Inom Näringsdepartementet har upprättats Läs mer Årlig plan mot diskriminering och kränkande behandling
 Årlig plan mot diskriminering och kränkande behandling Varje verksamhet (förskola, skola och fritidshem) i Pysslingen Förskolor och Skolor AB ska varje år beskriva sitt arbete mot diskriminering, trakasserier Läs mer Cirkulär Nr 22 December 2012
 Cirkulär Nr 22 December 2012 Ny bemanningslag (Genomförande av bemanningsdirektivet) Riksdagen har beslutat att Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/104/EG av den 19 november 2008 om arbetstagare Läs mer Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever
 Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever Lagens ändamål och tillämpningsområde /Träder i kraft I:2006-04-01/ 1 Denna lag har till ändamål att främja Läs mer Monica Rodrigo (Arbetsmarknadsdepartementet)
 Lagrådsremiss Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering Regeringen överlämnar denna remiss till Lagrådet. Stockholm den 27 februari 2014 Elisabeth Svantesson Monica Rodrigo (Arbetsmarknadsdepartementet) Läs mer Likabehandlingsplan för Karusellens/Hallbackens förskolor 2010/2011
 Likabehandlingsplan för Karusellens/Hallbackens förskolor 2010/2011 Diskrimineringslag ( 2008:567 ) Skolan ska vara en trygg miljö för alla barn och elever. Lagen ska därför främja barns och elevers rättigheter Läs mer MÅNGFALDSOCH JÄMSTÄLLDHETSPLAN FÖR SIGTUNA KOMMUN PLANEN AVSER 2012 2015. 2012-05-10 Arbetsgivardelegationen. Dnr 2012:128
 MÅNGFALDSOCH JÄMSTÄLLDHETSPLAN FÖR SIGTUNA KOMMUN PLANEN AVSER 2012 2015 Dnr 2012:128 2012-05-10 Arbetsgivardelegationen 2 Förord Kommunens mångfalds- och jämställdhetsplan 2012 2015 beskriver inriktningen Läs mer Landstinget Västmanlands policy och program för delaktighet för personer med funktionsnedsättning
 1 (9) Landstinget Västmanlands policy och program för delaktighet för personer med funktionsnedsättning LF 2011-09-21 79 Lena Karlström 2011-10-01 Landstinget Västmanlands policy och program för delaktighet Läs mer Styrdokument. Trakasserier och kränkande särbehandling. Hanteringsanvisning för studenter och medarbetare vid Högskolan i Gävle
 Styrdokument Trakasserier och kränkande särbehandling Hanteringsanvisning för studenter och medarbetare vid Högskolan i Gävle Beslutat av rektor 2012-08-21 Dnr HIG 2012/1028 1 Trakasserier och kränkande Läs mer ---f----- Rättssekretariatet Rue de la Loi 200 B-l049 BRYSSEL Belgien
 ---f----- REG ERI NGSKANSLIET 2010-01-20 Utri kesdepartementet Europeiska kommissionen Generalsekretariatet Rättssekretariatet Rue de la Loi 200 B-l049 BRYSSEL Belgien Svar på motiverat yttrande angående Läs mer Innehåll GRUNDUPPGIFTER OCH FÖRUTSÄTTNINGAR... 3 SYFTE MED Juridiska föreningen vid Örebro Universitets likabehandlingsplan...
 Likabehandlingsplan Innehåll GRUNDUPPGIFTER OCH FÖRUTSÄTTNINGAR... 3 SYFTE MED Juridiska föreningen vid Örebro Universitets likabehandlingsplan... 3 DEFINITION AV BEGREPP... 4 FRÄMJANDE INSATSER... 5 KARTLÄGGNING... Läs mer HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT
 Sida 1 (8) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 31 januari 2013 Ö 4578-11 SÖKANDE 1. JA 2. SA 3. TB 4. JB 5. JD 6. C-U E 7. BF 8. JG 9. TG 10. GG Dok.Id 75346 HÖGSTA DOMSTOLEN Postadress Läs mer Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2014-03-06. Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering. 3. lag om ändring i skollagen (2010:800).
 1 LAGRÅDET Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2014-03-06 Närvarande: F.d. justitieråden Torgny Håstad och Sten Heckscher samt justitierådet Göran Lambertz. Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering Läs mer Plan mot diskriminering och kränkande behandling Gällande för. Lärkans Förskola. År 2009-2010
 Getinge verksamhetsområde Plan mot diskriminering och kränkande behandling Gällande för Lärkans Förskola År 2009-2010 På vår förskola ska alla barn känna sig trygga. Alla barn ska bli sedda, trivas och Läs mer PLAN MOT DISKRIMINERING OCH KRÄNKANDE BEHANDLING. Hässleholms Tekniska Skola
 PLAN MOT DISKRIMINERING OCH KRÄNKANDE BEHANDLING Hässleholms Tekniska Skola LÄSÅRET 2014/2015 INNEHÅLL 1. INLEDNING 2 2. DEFINITIONER..3 3. FRÄMJANDE INSATSER..6 4. SLUTSATSER AV KARTLÄGGNINGAR..7 5. FÖREBYGGANDE Läs mer Funktionshindrade skall behandlas på samma sätt som andra människor. 2007:4swe lättläst
 2007:4swe lättläst Funktionshindrade skall behandlas på samma sätt som andra människor Hälsa och trygghet för alla. Social- och hälsovårdsministeriets broschyrer 2007:4swe lättläst Förenta Nationernas Läs mer Om det händer Stöd vid trakasserier och kränkande särbehandling
 Likabehandlingsplan mot diskriminering Plan mot kränkande behandling Läsåret 2014/2015 TRANÅS KOMMUN Hösten 2014 Författare: Soili Nilsson, Marianne Persson, Julia Valaszkai Lärcentrum Västra Vux Innehållsförteckning Läs mer Policy för barnkonventionen i Tierps kommun
 Policy Policy för barnkonventionen i Tierps kommun Antagen av kommunfullmäktige 15/2011 att gälla från 1 mars 2011 Tierps kommun 815 80 TIERP i Telefon: 0293-21 80 00 i www.tierp.se Policy för barnkonventionen Läs mer 1. Mänskliga rättigheter
 Kritiken Kritiken 1. Mänskliga rättigheter Kritiken 1. Mänskliga rättigheter 2. Ekonomin 3. Migrationspolitiska effekter 4. Allt till alla 1. Mänskliga rättigheter När det gäller skyldigheten att erbjuda Läs mer 1 Hantering av individärenden
 Sida 1 av 5 HÖGSKOLAN I BORÅS BESLUT fattat av rektor 25 maj 2010 Dnr 290-10-92 RUTINER VID DISKRIMINERING, SEXUELLA TRAKASSERIER OCH ANDRA TRAKASSERIER AV ANSTÄLLDA VID HÖGSKOLAN I BORÅS 1 Hantering av Läs mer Om det händer Stöd vid trakasserier och kränkande särbehandling
 Om det händer Stöd vid trakasserier och kränkande särbehandling Framtagna av Samverkansrådet 2012 Formgivning och tryck: FMLOG APSA Grafisk produktion, Stockholm Foto: FBB Försvarets mediaportal Försvarsmaktens Läs mer Tillgänglig arbetsmiljö
 Tillgänglig arbetsmiljö En av de viktigaste faktorerna för delaktighet i samhället är arbete eller annan meningsfull sysselsättning. I den här broschyren ger vi några exempel på hur du som arbetsgivare Läs mer PLAN MOT DISKRIMINERING OCH KRÄNKANDE BEHANDLING
 PLAN MOT DISKRIMINERING OCH KRÄNKANDE BEHANDLING FÖRSKOLAN I MÖLLTORP Trygghet Omtanke Delaktighet 2015/2016 I Lpfö 98 (reviderad 2010) står att: En viktig uppgift för verksamheten är att grundlägga och Läs mer Policy för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning
 Sida 1/9 Policy för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning Arbetet med att öka tillgängligheten har sin utgångspunkt i den humanistiska människosynen, vilket innebär att alla Läs mer Lagrum: 3 kap. 4 andra stycket mervärdesskattelagen (1994:200); artikel 132.1 e mervärdesskattedirektivet (2006/112/EG)
 HFD 2015 ref 34 En apnéskena utgör inte en sådan dentalteknisk produkt som är undantagen från skatteplikt enligt mervärdesskattelagen. Förhandsbesked angående mervärdesskatt. Lagrum: 3 kap. 4 andra stycket Läs mer FÖRSKOLAN LINDEN. Trygghetsplan. Årlig plan mot diskriminering och kränkande behandling
 FÖRSKOLAN LINDEN Trygghetsplan Årlig plan mot diskriminering och kränkande behandling Läsåret 2015-2016 INNEHÅLL Innehåll... 2 1. Inledning... 4 2. Styrdokument... 4 2.1 Diskrimineringslagen... 4 2.2 Skollagen Läs mer Förvirrande begrepp?
 Självklart! ÖVNING: Förvirrande begrepp? I arbetet med jämställdhet och mångfald dyker det upp en hel del begrepp. Det är inte alltid så lätt att komma ihåg vad som är vad i begreppsdjungeln. Den här övningen Läs mer Funktionshinderpolitiskt program för Torsås kommun
 1 Funktionshinderpolitiskt program för Torsås kommun Ett kommunalt program baserad på FN:s standardregler för delaktighet och jämlikhet för människor med funktionsnedsättning. Till programmet hör en handlingsplan. Läs mer Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 17.4.2010 Europeiska unionens officiella tidning L 97/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 317/2010 av den 16 april 2010 om antagande av specifikationer för 2011 års ad hoc-modul om sysselsättning för personer Läs mer FN:s Olika konventioner. Funktionsnedsättning - funktionshinder
 Funktionsnedsättning - funktionshinder År 1982 antog FN:s Generalförsamling Världsaktionsprogrammet för handikappade Handikapp definierades som ett förhållande mellan människor med och brister i omgivningen Läs mer Likabehandlingsplan och plan mot kränkande behandling
 Likabehandlingsplan och plan mot kränkande behandling Förskoleavdelningen StoraVargen 2013 SÄTERS KOMMUN BARN- OCH UTBILDNINGS- FÖRVALTNINGEN Innehållsförteckning 1. Vision... 2 2. Vad säger lagen... 2 Läs mer Arbetsförmåga i sjukförsäkringen ett möte mellan juridik och medicin
 Arbetsförmåga i sjukförsäkringen ett möte mellan juridik och medicin Ruth Mannelqvist Juridiska institutionen Umeå universitet Konferens Rätt i sjukförsäkringen 2011-08-24 Mötet i regleringen En försäkrad Läs mer Lagrum: 4 kap. 13 1 studiestödslagen (1999:1395); artiklarna 18 och 21 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
 HFD 2014 ref 52 Fråga om nedsättning av årsbelopp enligt 4 kap. 13 1 studiestödslagen då låntagaren bedriver studier i ett annat EU-land och där uppbär stöd motsvarande svenskt studiestöd. Lagrum: 4 kap. Läs mer Starrbäckens vision Vi vill utveckla barns förståelse för att alla människor är lika mycket värda oavsett dom olikheter som finns.
 Starrbäckens vision Vi vill utveckla barns förståelse för att alla människor är lika mycket värda oavsett dom olikheter som finns. Inledning Den 1:a April 2006 trädde lagen om förbud mot diskriminering, Läs mer Trygghetsplan. Vår förskola skall vara trygg och fri från Diskriminering, trakasserier och annan kränkande behandling
 Trygghetsplan Vår förskola skall vara trygg och fri från Diskriminering, trakasserier och annan kränkande behandling Kårstaängen och Skogsbrynets förskola 2014-2015 1 Innehållsförteckning Inledning 3 Visioner Läs mer En praktisk vägledning. Europeiskt Rättsligt Nätverk på privaträttens område
 Användning av videokonferenser vid bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur enligt rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 En praktisk vägledning Europeiskt Rättsligt Läs mer Krävs det alltid oaktsamhet för att skadestånd skall dömas ut?
 Vad är ett interimistiskt beslut i Arbetsdomstolen? Om det uppstår en tvist om en stridsåtgärd är lovlig kan en av parterna vända sig till Arbetsdomstolen och be domstolen avgöra frågan. Eftersom det då Läs mer Handlingsplan för jämställdhet och mångfald 2013-2014
 Handlingsplan för jämställdhet och mångfald 2013-2014 Antagen av Kommunstyrelsen 2013-09-04, KS/2013:377 Innehållsförteckning Inledning... 3 Diskrimineringsgrunderna... 3 Mål och aktiva åtgärder... 3 Arbetsförhållanden... Läs mer Handikappombudsmannen Box 49132 100 29 Stockholm
 1(5) www.forbundetrorelsehindrade.org Lund 2005-02-22 Handikappombudsmannen Box 49132 100 29 Stockholm Handikappombudsmannens rapport DISKRIMINERING OCH TILLGÄNGLIGHET En av de viktigaste intressefrågor Läs mer Plan mot diskriminering och kränkande behandling för. Bäckby norra förskola
 Plan mot diskriminering och kränkande behandling för Bäckby norra förskola 2013-05/2014-05 Mónica Jansson Förskolechef Innehåll Vår vision... 3 Syftet... 3 Bäckby norra värdegrund... 3 Definitioner... Läs mer Jämställdhets- och Mångfaldsplan 2013 2015
 CSK 1 Syfte Gäller för Hela Trollhättans Stad Referensdokument Diskrimineringslagen, Arbetsmiljölagen, Föräldraledighetslagen Ansvar och genomförande Uppföljning Arbetsmiljöenkät Jämställdhets- och Mångfaldsplan Läs mer HÖGSTA FÖRVALTNINGSDOMSTOLENS DOM
 HÖGSTA FÖRVALTNINGSDOMSTOLENS DOM 1 (5) meddelad i Stockholm den 10 maj 2012 KLAGANDE Välfärden kök & kaffe AB Ombud: Pär Cronhult Box 5625 114 86 Stockholm MOTPART Malmö högskola 205 06 Malmö ÖVERKLAGAT Läs mer Stockholm 2013 04 23. Kongliga Bergssektionens. jämställdhetsplan
 Stockholm 2013 04 23 Kongliga Bergssektionens jämställdhetsplan 2013/2014 Bakgrund: På Bergssektionen finns idag (VT 2011) 205 betalande sektionsmedlemmar varav 59 är kvinnor. På Bergssektionen finns idag Läs mer Heby kommuns författningssamling
 Heby kommuns författningssamling Kommunfullmäktige. ISSN 2000-043X HebyFS 2013:2 Infördes i författningssamlingen den 20 februari 2013 Likabehandlingsplan 2012-2014 Kommunfullmäktige beslutade 1 den 13 Läs mer Fetma en kronisk sjukdom/ funktionshinder Hur hanterar vi det?
 Fetma en kronisk sjukdom/ funktionshinder Hur hanterar vi det? Christina Fleetwood, Maj 2010 Ansvar för personer med grav övervikt låg tidigare på staten via Riksförsäkringsverket Behandlingsenheter i Läs mer Alla barn har egna rättigheter
 Alla barn har egna rättigheter Barnkonventionen i Partille kommun Innehåll Barnkonventionens fyra grundstenar 3 Vad är Barnkonventionen? 4 Barnkonventionens artiklar 4 Vem ansvarar för arbetet? 5 Barnkonventionen Läs mer Arbetsgivarfrågor Nr 1 Januari 2013
 Arbetsgivarfrågor Nr 1 Januari 2013 Genomförande av bemanningsdirektivet Riksdagen har beslutat att Europaparlamentets och rådets direktiv om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag kommer att genomföras Läs mer Särskild utbildning för vuxnas plan
 Särskild utbildning för vuxnas plan för att främja likabehandling och förebygga diskriminering, trakasserier och kränkande behandling. Lärcenter Falköping, maj 2013. Kontaktpersoner personal: Kerstin Larsson Läs mer Artikel 103 EES i ett förvaltningsrättsligt perspektiv
 Artikel 103 EES i ett förvaltningsrättsligt perspektiv Jur.dr.des.(HSG), jur.kand. Magnus Schmauch Rättssekreterare Domare Páll Hreinsson EFTA-domstolen Detta föredrag uttrycker endast personliga åsikter Läs mer Likabehandlingsplan. Förskolan Växthuset 2010-06-15
 Likabehandlingsplan Förskolan Växthuset 2010-06-15 Tankarna nedan utgör förskolans värdegrund och ska synas i det dagliga arbetet. De tillsammans med lagtexter (se nedan) bildar tillsammans grunden för Läs mer Ad Acta Fritid AB LIKABEHANDLINGSPLAN. Handlingsplan med syfte att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling och trakasserier.
 1 Ad Acta Fritid AB LIKABEHANDLINGSPLAN Handlingsplan med syfte att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling och trakasserier. Denna handlingsplan ska verka som styrdokument för träffpunkterna Läs mer Rättigheter och barnperspektiv. NKA den 10 mars 2014 Cecilia Wiestål Brukarkooperativet JAG
 Rättigheter och barnperspektiv NKA den 10 mars 2014 Cecilia Wiestål Brukarkooperativet JAG Mänskliga rättigheter De mänskliga rättigheterna är universella, odelbara och ömsesidigt beroende. De mänskliga Läs mer Plan mot diskriminering och kränkande behandling för. förskola läsåret 2015/2016. Diskrimineringslagen 2008:567 Skollagen 6 kap.
 Plan mot diskriminering och kränkande behandling för förskola läsåret 2015/2016 Diskrimineringslagen 2008:567 Skollagen 6 kap. 2011 Ett litet ord som en människa fäster sig vid kan verka i oräknelig tid Läs mer DOM 2009-06-02 Stockholm
 SVEA HOVRÄTT Avdelning 07 Rotel 0714 DOM 2009-06-02 Stockholm Mål nr T 7752-08 Sid 1 (5) ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE Stockholms tingsrätts dom 2008-09-15 i mål T 27302-05, se bilaga A KLAGANDE Diskrimineringsombudsmannen Läs mer Lidåkers skolområde DISKRIMINERINGSGRUNDERNA. Anna-Karin Florberger Rektor 150930
 Lidåkers skolområde DISKRIMINERINGSGRUNDERNA Anna-Karin Florberger Rektor 150930 Sidan 2 av 5 Bilaga till plan mot diskriminering och kränkande behandling 15/16 Begrepp Diskriminering Diskriminering är Läs mer Plan mot kränkande behandling. Strands förskolor 2014-2015
 Plan mot kränkande behandling Strands förskolor 2014-2015 Innehållsförteckning Till dig som vuxen 3 Syfte med planen mot kränkande behandling 3 Definition på kränkande behandling enligt skollagen 3 Strands Läs mer Riktlinjer för tillgänglig information och kommunikation
 Riktlinjer för tillgänglig information och kommunikation Antagna av regionstyrelsen 2013-02-26, 38 Diarienummer RS 678-2011 Innehåll Förord... 3 Inledning... 4 Riktlinjer för tillgänglig information och Läs mer Från funktionshinder till delaktighet ICF nytt tänkesätt och ett stöd för förändring
 Anteckningar från kvällsseminarium inom projektet Från forskningsobjekt till medaktör Från funktionshinder till delaktighet ICF nytt tänkesätt och ett stöd för förändring Kerstin Möller, Örebro universitet Läs mer Policy för tillgänglighet, delaktighet och jämlikhet
 STENUNGSUNDS KOMMUN Policy för tillgänglighet, delaktighet och jämlikhet Typ av dokument Policy Dokumentägare Administrationen/kansliet Beslutat av Kommunfullmäktige Giltighetstid Ses över varje mandatperiod Läs mer 2014 Likabehandlingsplan
 2014 Likabehandlingsplan Innehåll 1. Inledning...2 2. Vision...2 3. Lag och begrepp...2 3.1 Skollagen (SFS 2010:800) 1 kap. 5...2 3.2 Centrala begrepp...2 3.2.1 Direkt och indirekt diskriminering...2 3.2.2 Läs mer AD 2009 nr 50, Svenska Byggnadsarbetareförbundet./. VVS Företagen och NVS Installation AB
 BILAGA AD 2009 nr 50, Svenska Byggnadsarbetareförbundet./. VVS Företagen och NVS Installation AB Bakgrund Ett företag i VVS-branschen med verksamhet på flera olika orter i landet genomförde en driftsinskränkning Läs mer Likabehandlingsplan. Garvarens förskola Teckomatorp
 Likabehandlingsplan förebyggande och åtgärdande handlingsplaner mot diskriminering, trakasserier och kränkande behandling Garvarens förskola Teckomatorp Avser verksamhetsåret 2014-2015 Innehållsförteckning Läs mer Landstingsstyrelsens beslut. Protokollsutdrag dokument till Landstingsdirektören Akten
 Landstingsstyrelsen PROTOKOLL DATUM DIARIENR 2009-11-10 LS-LED09-687 156 Funktionsnedsättning Policy inom Landstinget Sörmland 2010-2014. LF Landstingsstyrelsens beslut 1. Landstingsstyrelsen återremitterar Läs mer AFS 2015:4 Organisatorisk och social arbetsmiljö
 Organisatorisk och social arbetsmiljö Arbetsmiljöverkets författningssamling Organisatorisk och social arbetsmiljö Arbetsmiljöverkets föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö samt allmänna Läs mer Det kan vara lämpligt att i detta sammanhang börja något med att titta på vad syftena bakom införandet av elevhälsa är.
 Promemoria Hellstadius Utbildning & Rådgivning AB 2012-09-06 Jan Mellgren Göteborgs stad Specialiststaben Center för Skolutveckling 404 82 Göteborg SKOLPSYKOLOGERNAS STÄLLNING INOM ELEVHÄLSAN Syfte med Läs mer ICD-10 Internationell statistisk klassifikation av sjukdomar och relaterade hälsoproblem
 Del 1 Introduktion WHO:s internationella klassifikationer Huvudklassifikationer ICD-10 Internationell statistisk klassifikation av sjukdomar och relaterade hälsoproblem ICF Internationell klassifikation Läs mer Tillgänglighetsprogram
 Tillgänglighetsprogram Krokoms kommuns styrdokument STRATEGI avgörande vägval för att nå målen PROGRAM verksamheter och metoder i riktning mot målen PLAN aktiviteter, tidsram och ansvar POLICY Krokoms Läs mer Brottsofferjourens policy för tillgänglighet ur ett funktionshinderperspektiv
 Brottsofferjourens policy för tillgänglighet ur ett funktionshinderperspektiv Fastställd av Brottsofferjouren Sverige den 2 september 2014 Innehållsförteckning Alla människor har lika värde och lika rättigheter... Läs mer Plan mot diskriminering och kränkande behandling 2013-2014. Bofinkens förskola Medåker
 Plan mot diskriminering och kränkande behandling 2013-2014 Bofinkens förskola Medåker 2012 Styrdokument Skollagen (6 kap. Åtgärder mot kränkande behandling) Förskolans huvudman ska se till att förskolan: Läs mer Vilken rättslig grund för familjerätt? Vägen framåt
 GENERALDIREKTORATET FÖR EU-INTERN POLITIK UTREDNINGSAVDELNING C: MEDBORGERLIGA RÄTTIGHETER OCH KONSTITUTIONELLA FRÅGOR RÄTTSLIGA FRÅGOR Vilken rättslig grund för familjerätt? Vägen framåt NOT PE 462.498 Läs mer ÅRLIG PLAN FÖR ATT FRÄMJA LIKABEHANDLING, FÖREBYGGA DISKRIMINERING, TRAKASSERIER OCH KRÄNKANDE BEHANDLING. Tallholma förskola
 ÅRLIG PLAN FÖR ATT FRÄMJA LIKABEHANDLING, FÖREBYGGA DISKRIMINERING, TRAKASSERIER OCH KRÄNKANDE BEHANDLING Tallholma förskola 2010 Den årliga planen syftar till att främja barnens lika rättigheter oavsett Läs mer HÖGSTA FÖRVALTNINGSDOMSTOLENS DOM
 HÖGSTA FÖRVALTNINGSDOMSTOLENS DOM 1 (6) meddelad i Stockholm den 28 maj 2014 KLAGANDE Skatteverket 171 94 Solna MOTPART AA ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE Kammarrätten i Göteborgs dom den 18 april 2013 i mål nr 6051-12 Läs mer EU:s förslag till tjänstedirektiv betydelsen för nordisk arbetsmarknad
 EU:s förslag till tjänstedirektiv betydelsen för nordisk arbetsmarknad J Arbetslivsinstitutet ILO:s konstitution (1919) Whereas the failure of any nation to adopt humane conditions of labour is an obstacle Läs mer Hedvigslunds förskolas plan mot diskriminering och kränkande behandling
 Hedvigslunds förskolas plan mot diskriminering och kränkande behandling I Sverige finns två lagar som har till syfte att skydda barn och elever mot diskriminering, trakasserier och kränkande behandling. Läs mer INTYG OCH UTLÅTANDE BASERAD PÅ ICF


type: wikipedia

text:
Marjan Grabnar, slovenski častnik, * 10. november 1951, Novo mesto.
 Brigadir Grabnar je višji pripadnik SV in načelnik VERCa SV.
 Vojaška kariera
 načelnik VERCa
 povišan v brigadirja (27. oktober 1997)
 povišan v podpolkovnika (18. junij 1993)
 Odlikovanja in priznanja
 zlata medalja generala Maistra (18. maj 2001)
 red generala Maistra 3. stopnje (16. maj 2001)
 srebrna medalja generala Maistra z meči
 srebrna medalja generala Maistra (11. maj 1998)
 Glej tudi
 Seznam brigadirjev Slovenske vojske
 Rojeni leta 1951
 Živeči ljudje
 Častniki Slovenske vojske
 Slovenski častniki
 Nosilci medalje generala Maistra
 Nosilci reda generala Maistra
 Nosilci spominskega znaka Premik 1991
 Častniki Teritorialne obrambe Republike Slovenije


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
24.5.2003 SV Europeiska unionens officiella tidning C 124/7
 Överklagande, ingivet den 14 mars 2003 av Augusto b) Även om det skulle anses att klaganden underlåtit att
 Fichtner, f.d. tjänsteman vid Europeiska gemenskapernas uppfylla denna skyldighet, kan denna underlåtenhet
 kommission, av den dom som Europeiska gemenskaper- under alla omständigheter inte anses ha skett ”upp-
 nas förstainstansrätt, fjärde avdelningen, har meddelat såtligt eller på grund av vårdslöshet”.
 den 16 januari 2003 i mål T-75/00: Augusto Fichtner mot
 Europeiska gemenskapernas kommission 2. och mot proportionalitetsprincipen (i förvaltningen)
 genom:
 (Mål C-116/03 P)
 a) Maktmissbruk: När kommissionen fattade det om-
 tvistade beslutet använde den sina befogenheter för
 (2003/C 124/11) att uppnå andra mål än de för vilka den tilldelats
 dessa (säkerställa att de interna regler som gäller för
 gemenskapens tjänstemän iakttas) och i vart fall för
 att uppnå andra mål än dem som angavs.
 Augusto Fichtner har den 14 mars 2003 till Europeiska
 gemenskapernas domstol överklagat den dom som Europeiska b) Uppenbart oriktig bedömning av de faktiska om-
 gemenskapernas förstainstansrätt, fjärde avdelningen, har med- ständigheterna: Kommissionen underlät nämligen
 delat den 16 januari 2003 i mål T-75/00: Augusto Fichtner att beakta följande omständigheter:
 mot Europeiska gemenskapernas kommission. Klaganden fö-
 reträds av advokaterna Michele Tamburini och Franco Colussi, 1) Klaganden agerade i god tro.
 med delgivningsadress hos Franco Colussi, rue de Wiltz 36,
 Luxemburg. 2) Klaganden kunde under alla omständigheter
 inte vägras det tillstånd som det var fråga om,
 eftersom den bisyssla som klaganden utförde
 Klaganden yrkar att domstolen skall inte var av sådant slag att den skadade hans
 oberoende ställning eller gemenskapernas verk-
 — upphäva den överklagade domen, samhet.
 — bifalla de yrkanden som framfördes i första instans och
 således
 — ogiltigförklara tillsättningsmyndighetens beslut av
 den 30 september 1999,
 Begäran om förhandsavgörande enligt beslut av Consiglio
 — förplikta kommissionen att till klaganden utge den di Stato – Sjätte avdelningen – av den 17 december 2002
 lön och ersättning som inte har utbetalats med i målet mellan Società Italiana Dragaggi Spa, å ena sidan,
 uppräkning och ränta som löper från det att ovan- och Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti och
 nämnda beslut trädde i kraft till den dag då betalning Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia, å andra sidan
 sker,
 — förplikta kommissionen att ersätta den ideella och (Mål C-117/03)
 ekonomiska skada som klaganden förorsakats, med
 ett belopp som skall fastställas till 50 000 euro eller (2003/C 124/12)
 till ett annat belopp som domstolen finner skäligt
 eller till ett belopp som skall fastställas senare, och
 — förplikta kommissionen att ersätta rättegångskostna- Consiglio di Stato – Sjätte avdelningen – begär genom beslut
 derna. av den 17 december 2002, vilket inkom till domstolens kansli
 den 18 mars 2003, att Europeiska gemenskapernas domstol
 skall meddela ett förhandsavgörande i målet mellan Società
 Italiana Dragaggi Spa, å ena sidan, och Ministero delle Infra-
 Grunder och huvudargument strutture e dei Trasporti och Regione Autonoma Friuli Venezia
 Giulia, å andra sidan, beträffande följande frågor:
 Enligt klaganden strider förstainstansrättens dom mot gemen-
 skapsrätten och i synnerhet Skall artikel 4.5 i direktiv nr 92/43/EEG ( 1) av den 21 maj
 1992 tolkas så, att medlemsstaterna är skyldiga att vidta de
 1. mot artikel 86.1 i tjänsteföreskrifterna, på grund av åtgärder som avses i artikel 6 i direktivet, och då särskilt den
 följande: åtgärd som avses i artikel 6.3 i detta, först sedan gemenskapen
 slutgiltigt godkänt listan över områden i enlighet med arti-
 a) Klaganden underlät inte att uppfylla sin skyldighet kel 21, eller skall det tvärtom, utöver fastställandet av den
 enligt artikel 12 tredje stycket i tjänsteföreskrifterna, tidpunkt då åtgärder för bevarande normalt skall vidtas göras
 eftersom det har styrkts att klaganden hade begärt åtskillnad mellan deklaratoriska och konstitutiva inskrivningar
 tillstånd för att få utöva en bisyssla. (bland de förstnämnda ingår då inskrivningar beträffande
 ---pagebreak--- C 124/8 SV Europeiska unionens officiella tidning 24.5.2003
 prioriterade områden) och skall det anses att det, enbart i det 2b) För det fall att artikel 2.4 i direktiv 92/46/EEG även skulle
 fall en medlemsstat utsett ett område av gemenskapsintresse avse halvfabrikat: Vilka kriterier skall användas för att
 där det finns prioriterade livsmiljötyper eller prioriterade arter, avgöra om mjölk eller en mjölkprodukt utgör en väsentlig
 för att säkerställa den ändamålsenliga verkan av direktivet som del av en produkt, antingen kvantitativt eller för att
 syftar till bevarande av livsmiljöer, även innan kommissionen karakterisera produkten, enligt artikel 2.4 i direktiv 92/
 upprättar ett förslag till lista över livsmiljöområden eller denna 46/EEG?
 lista slutgiltigt antas i enlighet med artikel 21 i direktivet, och
 i huvudsak från den tidpunkt då den nationella listan har
 färdigställts, finns en skyldighet att göra en bedömning av (1 ) EGT L 268, 1992, s. 1; svensk specialutgåva, område 3, volym 45,
 planer och projekt som har betydande inverkan på området? s. 3.
 ( 1) EGT L 206, 22.07.1992, s. 7; svensk specialutgåva, område 15,
 volym 11, s. 114.
 Talan mot Förbundsrepubliken Tyskland väckt den
 20 mars 2003 av Europeiska gemenskapernas kommission
 (Mål C-126/03)
 Begäran om förhandsavgörande enligt beslut av College (2003/C 124/14)
 van Beroep voor het bedrijfsleven av den 11 mars 2003 i
 målet mellan 1. Artrada (Freezone) N.V., 2. Videmecum
 B.V. och 3. Jac Meisner Internationaal Expeditiebedrijf
 B.V., å ena sidan, och Rijksdienst voor de keuring van Vee Europeiska gemenskapernas kommission har den 20 mars
 en Vlees, å andra sidan 2003 väckt talan vid Europeiska gemenskapernas domstol
 mot Förbundsrepubliken Tyskland. Sökanden företräds av
 Klaus Wiedner, rättstjänsten, i egenskap av ombud, med
 (Mål C-124/03) delgivningsadress i Luxemburg.
 (2003/C 124/13)
 Sökanden yrkar att domstolen skall
 — fastställa att Förbundsrepubliken Tyskland har underlåtit
 att uppfylla sina skyldigheter enligt direktiv 92/50 (1),
 College van Beroep voor het bedrijfsleven begär genom beslut genom att staden München träffade avtal om avfallstrans-
 av den 11 mars 2003, vilket inkom till domstolens kansli port utan att iaktta kraven på publicering som anges i
 den 20 mars 2003, att Europeiska gemenskapernas domstol artikel 8 jämförd med artiklarna 15.2 och 16.1 i nämnda
 skall meddela ett förhandsavgörande i målet mellan 1. Artrada direktiv, och
 (Freezone) N.V., 2. Videmecum B.V. och 3. Jac Meisner
 Internationaal Expeditiebedrijf B.V., å ena sidan, och Rijks- — förplikta Förbundsrepubliken Tyskland att ersätta rätte-
 dienst voor de keuring van Vee en Vlees, å andra sidan, gångskostnaderna.
 beträffande följande frågor:
 1a) Skall begreppet ”mjölk för tillverkning av mjölkbaserade
 produkter” i artikel 2.2 i direktiv 92/46/EEG ( 1) tolkas Grunder och huvudargument
 som att det (också) avser mjölkbeståndsdelar av en
 produkt som även innehåller andra beståndsdelar, det vill
 säga beståndsdelar som inte är av mjölk, och vars Om – vilket är fallet beträffande staden München – villkoren
 mjölkbeståndsdel inte går att skilja från de övriga be- är uppfyllda för att en offentlig myndighet skall anses vara för
 ståndsdelarna? handen, saknas enligt direktivet behov av att göra en åtskillnad
 avseende varje tjänst mellan huruvida sådana tjänster tillhanda-
 hålls för allmänintresset och huruvida de är av kommersiellt
 1b) Om svaret på fråga 1a är jakande: skall artikel 22 i slag eller inte. Av den anledningen är det irrelevant att staden
 direktiv 92/46/EEG tolkas som att detta direktiv vid München i detta mål inom ramen för tjänster för en tredje
 införsel från tredjeland enbart är tillämpligt på mjölkbe- man bränner avfall i sin egen förbränningsanläggning utan att
 ståndsdelen av en produkt och följaktligen inte är tillämp- själv ombesörja transporten till anläggningen utan i stället
 ligt på den produkt mjölkbeståndsdelen är en del av? anlitar ett privat företag för att transportera avfallet. För det
 fall en offentlig myndighet med framgång lämnar in anbud på
 2a) Avser begreppet ”mjölkbaserade produkter” i artikel 2.4 ett kontrakt men måste anlita underleverantörer beträffande
 i direktiv 92/46/EEG enbart slutprodukter eller även vissa tjänster för att kunna säkerställa att hela tjänsten kan
 halvfabrikat som måste genomgå ytterligare bearbetning tillhandahållas, måste den offentliga myndigheten tillämpa
 innan de kan säljas till konsumenter? förfarandet i direktiv 92/50.


text:
Eriti ohtlike loomataudide nimekirja mittekuuluvate loomataudide ennetamise ja tõrje finantseerimise kord – Riigi Teataja
 RTL 2004, 142, 2154
 Eriti ohtlike loomataudide nimekirja mittekuuluvate loomataudide ennetamise ja tõrje finantseerimise kord1
 Vastu võetud 29.10.2004 nr 173
 Määrus kehtestatakse « Loomatauditõrje seaduse» (RT I 1999, 57, 598; 2002, 13, 80; 61, 375; 63, 387; 96, 566; 2004, 19, 135; 34, 236) § 56 lõike 3 alusel.
 §1. Loomataudi ennetamise ja tõrje kulud, mida finantseeritakse riigieelarvest
 Riigieelarvest finantseeritakse eriti ohtlike loomataudide nimekirja mittekuuluvate loomataudide (edaspidi loomataud) ennetamiseks ja tõrjeks tehtud järgmiste toimingute kulud:
 1) järelevalveametniku või volitatud veterinaararsti tehtud loomade läbivaatus ja järelevalvetoiming;
 2) proovide võtmine ja vedamine või saatmine laboratooriumisse järelevalveametniku või volitatud veterinaararsti poolt;
 3) diagnostiline, sealhulgas laboratoorne uurimine;
 4) vaktsineerimine, sealhulgas vaktsiini ja vaktsineerimisvahendite maksumus;
 5) järelevalveametniku ettekirjutuse alusel hukatud põllumajandusloomade eest taudikahju hüvitamine;
 6) Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi, tema asetäitja või järelevalveametniku või volitatud veterinaararsti ettekirjutuse alusel hukatud põllumajandusloomade korjuste utiliseerimine;
 7) haigete ja taudikahtlaste loomade tapamajas tapmine ning haigustekitajaid sisaldavate või nendega saastunud ja selles osas kahtlaste loomsete saaduste käitlemisest ja ringlusest kõrvaldamine;
 8) hävitamisele kuuluva haigustekitajatega saastunud toodangu eest taudikahju hüvitamine.
 §2. Nende loomataudide loetelud, mille ennetamise ja tõrje kulud finantseeritakse riigieelarvest
 (1) Riigieelarvest finantseeritakse §-s 1, välja arvatud § 1 punktis 4 loetletud kulud järgmiste loomataudide puhul:
 1) marutaud;
 2) skreipi;
 3) veiste brutselloos;
 4) veiste enzootiline leukoos;
 5) veiste spongiformne entsefalopaatia;
 6) veiste tuberkuloos.
 (2) Riigieelarvest finantseeritakse § 1 punktis 4 nimetatud kulud järgmiste loomataudide puhul:
 2) siberi katk.
 (3) Lõigetes 1 ja 2 nimetamata loomataudide ennetamise ja tõrje kulud finantseeritakse riigieelarvest loomatauditõrje programmis ettenähtud ulatuses.
 §3. Finantseerimise kord
 (1) Paragrahvis 1 nimetatud toimingute, välja arvatud punktis 3 nimetatud laboratoorse uurimise kulud finantseeritakse riigieelarvest Veterinaar- ja Toiduameti tegevuskuludeks ettenähtud vahenditest.
 (2) Paragrahvi 1 punktis 3 nimetatud Veterinaar- ja Toidulaboratooriumi tehtud laboratoorse uurimise kulud, välja arvatud diagnostikumide kulud, finantseeritakse riigieelarvest Veterinaar- ja Toidulaboratooriumile tegevuskuludeks ettenähtud vahenditest.
 (3) Teise laboratoorse uurimisega tegeleva isiku tehtud § 1 punktis 3 nimetatud laboratoorse uurimise kulud finantseeritakse riigieelarvest Veterinaar- ja Toiduametile tegevuskuludeks ettenähtud vahenditest.
 (4) Paragrahvis 1 nimetatud toimingutel kasutatud vahendite, sealhulgas diagnostikumide kulud finantseeritakse Veterinaar- ja Toiduametile tegevuskuludeks ettenähtud vahenditest. Nimetatud kulude finantseerimisel §-s 2 nimetatud ja viidatud loomataudi ennetamise ja tõrjega tegelevale isikule lähtub Veterinaar- ja Toiduamet kasutatud vahendite harilikust väärtusest.
 (5) Loomataudi ennetamiseks ja tõrjeks volitatud veterinaararsti volituse raames osutatud teenuse eest tasumisega seotud kulude finantseerimisel lähtutakse «Veterinaarkorralduse seaduse» (RT I 1999, 58, 608; 2002, 13, 79; 18, 97; 61, 375; 63, 387; 96, 566; 2004, 38, 257) § 19 lõike 5 alusel kehtestatud tasu määradest ja tasustamise korrast.
 (6) Paragrahvi 1 punktis 5 nimetatud taudikahju hüvitatakse loomapidajale «Loomatauditõrje seaduse» § 57 kohaselt.
 (7) Muud loomataudide ennetamise ja tõrje kulud katab loomapidaja või loomsete saaduste käitleja.
 Tunnistan kehtetuks põllumajandusministri 23. novembri 2000. a määruse nr 69 «Eriti ohtlike loomataudide nimekirja mittekuuluvate loomataudide ennetamise ja tõrje finantseerimise kord» (RTL 2000, 122, 1927).
 1 EÜ Nõukogu direktiiv 92/119/EÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega (EÜT L 062, 15.03.1993, lk 69–85); 2002/60/EÜ (EÜT L 192, 20.07.2002, lk 27–46); 806/2003/EÜ (EÜT L 122, 16.05.2003, lk 1–35)


text:
 23.2.2008
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 51/4
 Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 18 decembrie 2007 — Regatul Suediei/IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH, fostă Internationaler Tierschutz-Fonds (IFAW) GmbH, Regatul Danemarcei, Regatul Țărilor de Jos, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, Comisia Comunităților Europene
 (Cauza C-64/05 P) (1)
 (Recurs - Regulamentul nr. 1049/2001 - Acces public la documentele instituțiilor - Documente care emană de la un stat membru - Opoziția acestui stat membru la divulgarea acestor documente - Domeniul de aplicare al articolului 4 alineatul (5) din regulamentul menționat)
 (2008/C 51/07)
 Limba de procedură: engleza
 Părțile
 Recurent: Regatul Suediei (reprezentant: K. Wistrand, agent)
 Intervenientă în susținerea recurentei: Republica Finlanda (reprezentanți: E. Bygglin și A. Guimaraes-Purokoski, agenți)
 Celelalte părți în proces: IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH, fostă Internationaler Tierschutz-Fonds (IFAW) GmbH (reprezentanți: S. Crosby, solicitor și R. Lang, avocat), Regatul Danemarcei (reprezentant: B. Weis Fogh, agent), Regatul Țărilor de Jos (reprezentanți: H.G. Sevenster, C.M. Wissels și M. de Grave, agenți), Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (reprezentanți: S. Nwaokolo și V. Jackson, agenți și J. Stratford, Barrister), Comisia Comunităților Europene (reprezentanți: C. Docksey și P. Aalto, agenți)
 Intervenient în susținerea pârâtei: Regatul Spaniei (reprezentanți: I. del Cuvillo Contreras și A. Sampol Pucurull, agenți)
 Obiectul
 Recurs formulat împotriva hotărârii Tribunalului de Primă Instanță (Camera a cincea extinsă) din 30 noiembrie 2004, IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds/Comisia (T-168/02), de respingere a unei cereri având ca obiect anularea deciziei Comisiei de respingere a unei cereri introduse de IFAW în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, p. 43, Ediție specială, 01/vol. 3, p. 76), cu scopul de a obține accesul la anumite documente ale autorităților germane care evocă motive imperative de interese public major pentru a obține declasarea unui sit protejat prin Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, p. 7, Ediție specială, 15/vol. 2, p. 109)
 Dispozitivul
 1)
 Anulează hotărârea Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene din 30 noiembrie 2004, IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds/Comisia (T-168/02).
 2)
 Anulează decizia Comisiei Comunităților Europene din 26 martie 2002, prin care s-a refuzat accesul organizației IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds la anumite documente primite de Comisie în cadrul unei proceduri la finalul căreia această instituție a emis un aviz favorabil privind realizarea unui proiect industrial într-un sit protejat în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică.
 3)
 Comisia Comunităților Europene suportă cheltuielile de judecată efectuate de Regatul Suediei în cadrul procedurii de recurs, precum și cheltuielile efectuate de IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH atât în această procedură, cât și în procedura în primă instanță, finalizată prin pronunțarea hotărârii Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene din 30 noiembrie 2004, IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds/Comisia.
 4)
 Regatul Danemarcei, Regatul Spaniei, Regatul Țărilor de Jos, Republica Finlanda, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, precum și Comisia Comunităților Europene suportă propriile cheltuieli de judecată aferente recursului.
 5)
 Regatul Danemarcei, Regatul Țărilor de Jos, Regatul Suediei, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, precum și Comisia Comunităților Europene suportă propriile cheltuieli de judecată aferente procedurii în primă instanță.
 (1) JO C 115, 14.5.2005.