type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 23.11.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 307/25
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2179 AL COMISIEI
 din 22 noiembrie 2017
 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de plăci din ceramică originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 11 alineatul (2),
 întrucât:
 A. PROCEDURA
 1. Măsurile în vigoare
 (1)
 În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 917/2011 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de plăci din ceramică originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China” sau „țara în cauză”).
 (2)
 Măsurile au constat într-o taxă ad valorem, iar nivelurile taxelor impuse s-au situat între 13,9 % (3) și 36,5 % pentru producătorii cooperanți. De asemenea, a fost instituită o taxă de 69,7 % aplicabilă la nivel național pentru societățile chineze care fie nu s-au făcut cunoscute, fie nu au cooperat la anchetă.
 2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
 (3)
 În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (4) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 (denumit în continuare „regulamentul de bază”) (denumită în continuare „cererea”).
 (4)
 Cererea a fost depusă de Federația Europeană a Producătorilor de Plăci din Ceramică (European Ceramic Tile Manufacturers' Federation, denumită în continuare „solicitantul” sau „CET”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală de plăci din ceramică a Uniunii.
 (5)
 Cererea s-a bazat pe argumentul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția dumpingului și continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.
 3. Deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor
 (6)
 Întrucât a stabilit că există suficiente elemente de probă care să justifice deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 13 septembrie 2016 Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (5) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
 4. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
 (7)
 Ancheta privind probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2015 și 30 iunie 2016 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea evoluțiilor relevante pentru aprecierea probabilității de reapariție a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).
 5. Părțile vizate de anchetă
 (8)
 Comisia a informat solicitanții, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii cunoscuți, utilizatorii și comercianții cunoscuți ca fiind interesați, asociațiile care reprezintă producătorii din Uniune, precum și utilizatorii și reprezentanții din țările exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
 (9)
 Părților interesate li s-a acordat ocazia de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
 (10)
 Producătorii din Uniune, reprezentați de solicitant, au cerut cu această ocazie ca identitatea lor să rămână confidențială, de teamă să nu se confrunte cu represalii din partea clienților sau a concurenților implicați în această anchetă, în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a examinat pe fond, în mod individual, fiecare dintre aceste cereri de confidențialitate. În urma examinării s-a stabilit că există, într-adevăr, dovezi care indică o posibilitate semnificativă de represalii în fiecare dintre cazuri și a acceptat ca identitatea societăților respective să nu fie dezvăluită.
 (11)
 Camera de Comerț a importatorilor și a exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (denumită în continuare „CCCMC”) a solicitat o audiere. Audierea a avut loc la 6 decembrie 2016.
 (12)
 În cadrul audierii și în documentele transmise ulterior, CCCMC a solicitat acces deplin la calculele privind marja de dumping, efectele asupra prețurilor, marja de prejudiciu și indicatorii de prejudiciu, precum și la orice alte informații confidențiale aflate la baza calculelor. CCCMC a susținut că avocații cărora li se va acorda acces sunt înregistrați într-un barou european și ținuți să respecte normele stricte ale baroului, iar divulgarea de informații confidențiale către clienții lor ar conduce la măsuri disciplinare severe, inclusiv la excluderea din barou și la potențiale măsuri penale. Prin urmare, CCCMC a susținut că accesul la dosarul confidențial nu ar încălca obligația Comisiei de a proteja informațiile confidențiale și ar permite totodată exercitarea efectivă a dreptului la apărare.
 (13)
 Articolul 19 din regulamentul de bază prevede obligația Comisiei de a nu divulga informații de natură confidențială fără autorizația expresă a persoanei care a furnizat informațiile respective. Regulamentul nu prevede acordarea accesului la informații niciunei alte părți, deci nici avocaților înregistrați într-un barou european. În plus, potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, protecția dreptului la apărare trebuie să fie, acolo unde este cazul, conciliată cu principiul confidențialității, care este prevăzut în mod expres la articolul 19 din regulamentul de bază (6). Câtă vreme permite primirea de rezumate neconfidențiale ale unor astfel de informații (de exemplu, sub forma unor intervale și/sau a unor elemente indexate) care nu duc la divulgarea de secrete de afaceri, această conciliere nu este absolută. În consecință, deși CCCMC ar fi putut primi acces, de exemplu, la intervale și/sau elemente indexate ale informațiilor solicitate, s-a considerat că divulgarea integrală a informațiilor respective nu este compatibilă cu obligația de protejare a informațiilor confidențiale. În mod analog și dat fiind că legiuitorul Uniunii nu a prevăzut această excepție în regulamentul de bază, Comisia a considerat că faptul că avocații înregistrați într-un barou european sunt ținuți să respecte normele stricte ale baroului și pot suporta sancțiuni în caz de încălcare a acestor norme nu constituie un element care să permită serviciilor Comisiei să le acorde acces cu încălcarea reglementărilor aplicabile. Prin urmare, Comisia a concluzionat că nu li se poate acorda acces la informații avocaților înscriși într-un barou european. În orice caz, un element suplimentar pentru garantarea, în această privință, a drepturilor la apărare ale părților interesate este posibilitatea de a recurge la consilierul-auditor pentru proceduri comerciale în temeiul articolului 15 din mandatul acestuia (7), care nu a pus sub semnul întrebării poziția Comisiei cu privire la confidențialitate. Prin urmare, Comisia a considerat că informațiile furnizate în documentele de informare au fost suficiente pentru a satisface drepturile la apărare ale părților interesate.
 5.1. Eșantionarea
 (14)
 În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
 5.2. Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC
 (15)
 Pe baza informațiilor furnizate de către solicitant, Comisia a constatat că industria ceramică din RPC era puternic fragmentată în 2014, numărând 1 452 de producători. Prin urmare, având în vedere numărul vizibil mare de producători-exportatori din RPC, în avizul de deschidere s-a prevăzut posibilitatea unei eșantionări.
 (16)
 Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. În total, informațiile specificate în avizul de deschidere au fost transmise unui număr de 119 societăți din RPC.
 (17)
 Nouăsprezece producători sau grupuri de producători din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Cooperarea a fost considerată slabă, având în vedere numărul mare de societăți care ar fi putut să răspundă solicitării. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat în mod provizoriu un eșantion format din patru grupuri de producători-exportatori, pe baza volumului declarat de exporturi către Uniune în perioada anchetei de reexaminare și a capacității de producție care puteau fi examinate în mod rezonabil ținând seama de timpul disponibil. În urma comunicării acestui eșantion provizoriu părților interesate, grupul de producători-exportatori cu cea mai mare capacitate de producție și-a retras cooperarea. Prin urmare, eșantionul propus a fost modificat prin adăugarea producătorului-exportator aflat pe poziția a doua în clasamentul capacității de producție. În urma comunicării eșantionului modificat părților interesate, nu s-au primit observații. Prin urmare, propunerea de eșantionare a fost confirmată în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază.
 (18)
 Cele patru grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion au avut o producție anuală de 55 de milioane m2 de produs în cauză, reprezentând aproximativ 34 % din producția și vânzările totale declarate ale tuturor producătorilor-exportatori sau grupurilor de producători-exportatori ai produsului în cauză în Uniune care au cooperat. Cele patru grupuri incluse în eșantion au realizat aproximativ 8 % din volumul total al exporturilor din China în Uniune în perioada anchetei de reexaminare, conform Eurostat.
 5.3. Eșantionarea producătorilor din Uniune
 (19)
 În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum reprezentativ de vânzări și de producție, ținând seama de repartizarea geografică și, de asemenea, de gradul ridicat de fragmentare al industriei plăcilor din ceramică, în concordanță cu metodologia descrisă detaliat mai jos, la considerentele 20 și 21.
 (20)
 În ancheta inițială, Comisia a concluzionat că sectorul plăcilor din ceramică este foarte fragmentat. Prin urmare, pentru a se asigura că analiza prejudiciului nu este dominată de rezultatele întreprinderilor mari, iar situația întreprinderilor mici și mijlocii, care împreună dețin cea mai mare cotă din producția Uniunii, este reflectată în mod adecvat, Comisia a decis să stabilească trei segmente pe baza volumului producției anuale:
 —
 segmentul 1: întreprinderile mari – producție de peste 10 milioane m2;
 —
 segmentul 2: întreprinderile mijlocii – producție de 5-10 milioane m2;
 —
 segmentul 3: întreprinderile mici – producție mai mică de 5 milioane m2.
 (21)
 Ancheta Comisiei nu a evidențiat niciun fel de modificări la nivelul pieței plăcilor din ceramică, aceasta continuând să fie fragmentată și, prin urmare, dominată de micii producători din Uniune, nu de producători mai mari care ar putea să influențeze direcția pieței. În consecință, Comisia a considerat că, în cadrul actualei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, ar trebui să se țină seama și de puternica fragmentare a sectorului plăcilor din ceramică. Astfel, s-a hotărât ca pentru selectarea eșantionului să se aplice aceeași metodologie ca și în cazul anchetei inițiale și s-a considerat că în eșantion ar trebui să fie reprezentate toate segmentele, și anume întreprinderile mici, mijlocii și mari.
 (22)
 Eșantionul provizoriu a fost format din nouă producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion generaseră peste 8,5 % din producția totală estimată a Uniunii în 2015. Au fost reprezentate societăți din toate cele trei segmente: două din segmentul întreprinderilor mari, trei din segmentul întreprinderilor mijlocii și patru din segmentul întreprinderilor mici. Societățile incluse în eșantion sunt situate în Germania, Italia, Polonia, Portugalia și Spania.
 (23)
 Pentru a reflecta diferitele situații care pot fi întâlnite în Uniune în diferitele state membre, la selectarea eșantionului Comisia a luat în considerare și distribuția geografică (a se vedea considerentul 19). Prin urmare, eșantionul a acoperit statele membre în care se realizează aproximativ 90 % din producție. Astfel, metodologia aplicată de Comisie a asigurat un eșantion reprezentativ pentru producția Uniunii în ansamblu și conform cu prevederile articolului 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.
 (24)
 Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații pe marginea eșantionului provizoriu. Întrucât nu s-au primit observații înainte de expirarea termenului-limită, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii.
 (25)
 La 28 octombrie 2016, după 11 zile de la anunțarea eșantionului final, unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion, producătorul polonez, a informat Comisia că a decis să înceteze cooperarea în cadrul anchetei. Pentru ca reprezentativitatea eșantionului să nu fie afectată, Comisia a hotărât să înlocuiască această societate cu un alt producător din Uniune din același segment de piață și a informat toate părțile interesate despre modificarea eșantionului. Noul eșantion reprezenta 7,7 % din producția totală a Uniunii. Acesta acoperea statele membre responsabile în care se realizează aproximativ 80 % din producție. Înlocuirea societății necooperante cu o societate din același segment de piață s-a realizat pentru ca eșantionul final să rămână reprezentativ pentru industria Uniunii, chiar dacă refuzul neașteptat de a coopera al primei societăți a redus în mod invariabil reprezentativitatea producției totale a Uniunii.
 5.4. Eșantionarea importatorilor neafiliați
 (26)
 Pentru a se decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a se selecta un eșantion, toți importatorii/utilizatorii cunoscuți (în total peste o mie) au fost invitați să completeze formularul de eșantionare anexat la avizul de deschidere.
 (27)
 Unsprezece societăți au formulat răspunsuri la formularul de eșantionare. Comisia a decis să selecteze patru societăți. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat eșantionul de importatori neafiliați pe baza volumului importurilor, ținând seama de răspândirea geografică. Importatorii incluși în eșantion sunt situați în Belgia, Danemarca și Germania. Importatorii neafiliați incluși în eșantion realizau aproximativ 6,5 % din totalul importurilor din RPC.
 (28)
 La 30 noiembrie 2016, unul dintre importatorii neafiliați incluși în eșantion a informat Comisia că a decis să înceteze cooperarea în cadrul anchetei. Eșantionul final de importatori neafiliați a fost alcătuit, prin urmare, din trei importatori neafiliați. Aceștia încă realizau aproximativ 6 % din totalul importurilor din RPC. Prin urmare, eșantionul final a fost considerat reprezentativ.
 6. Chestionarele și vizitele de verificare
 (29)
 Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului, probabilitatea reapariției prejudiciului și interesul Uniunii.
 (30)
 Comisia a trimis chestionare celor patru producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din China, celor doi producători din țara analogă, celor nouă producători din Uniune incluși în eșantion și celor patru importatori neafiliați care au răspuns solicitării în cadrul exercițiului de eșantionare. După trimiterea chestionarului, un grup de producători-exportatori incluși în eșantion și un importator neafiliat inclus în eșantion și-au retras cooperarea (a se vedea considerentele 17 și, respectiv, 25).
 (31)
 S-au primit răspunsuri complete la chestionare din partea a trei dintre grupurile de exportatori-producători incluse în eșantion, a doi producători din țara analogă, a celor nouă producători din Uniune incluși în eșantion și a celor trei importatori neafiliați.
 (32)
 Comisia a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:
 (a)
 producători din Uniune:
 —
 au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor nouă producători din Uniune incluși în eșantion (8);
 (b)
 importator:
 —
 Enmon GmbH;
 (c)
 producători-exportatori din țara în cauză:
 —
 grupul Foshan Shiwan Eagle, orașul Foshan, provincia Guangdong, RPC;
 —
 grupul Guangdong Bode Fine Building, orașul Foshan, provincia Guangdong, RPC;
 —
 Guangdong Kaiping Tile's Building Materials, orașul Kaiping, provincia Guangdong, RPC;
 (d)
 producători din țara analogă:
 —
 Del Conca, Loudon, Tennessee, SUA;
 —
 Florida Tiles, Lexington, Kentucky, SUA.
 7. Comunicarea informațiilor
 (33)
 La 2 august 2017, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerațiile esențiale ale anchetei și le-a invitat să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale până la 3 septembrie 2017.
 (34)
 Trei producători-exportatori chinezi, CCCMC, un importator din Uniune și solicitantul au prezentat observații după comunicarea informațiilor, iar la 22 septembrie 2017 a avut loc o audiere între serviciile Comisiei și CCCMC.
 (35)
 Prin scrisorile din 17 august 2017 și 6 septembrie 2017, CCCMC a solicitat Comisiei să furnizeze informații cu privire la o serie de elemente legate de calcularea dumpingului și a prejudiciului, pe lângă informațiile cuprinse în dosarul deschis, care au fost comunicate părților interesate. CCCMC a afirmat că, din cauza nefurnizării acestor informații de către Comisie, nici CCCMC, nici producătorii-exportatori chinezi nu au avut posibilitatea să își exercite pe deplin drepturile la apărare.
 (36)
 Comisia a analizat în mod individual fiecare informație solicitată de CCCMC. Prin scrisorile din 25 august 2017 și 20 septembrie 2017, Comisia a furnizat toate informațiile CCCMC sau direct producătorilor-exportatori chinezi, de exemplu o listă a tipurilor de produse fabricate de industria Uniunii sau detalii privind ajustările utilizate pentru calcularea subcotării prețurilor, cu excepția informațiilor inexistente, neincluse în dosar sau confidențiale. În cazul informațiilor inexistente, neincluse în dosar sau considerate a fi confidențiale, Comisia și-a justificat în mod corespunzător refuzul. În special, Comisia nu a efectuat calcule agregate globale ale subcotării prețurilor și nici calcule ale subcotării prețurilor pe număr de control al produsului („NCP” sau „tip de produs”) (mai degrabă decât pe producător-exportator). Prin urmare, aceste informații nu au fost incluse în dosar. În opinia Comisiei, CCCMC a avut posibilitatea să își exercite suficient drepturile la apărare în absența accesului la informațiile respective.
 (37)
 În ceea ce privește informațiile confidențiale, precum prețurile și volumele de vânzări ale industriei Uniunii pe NCP, Comisia a reamintit că are obligația de a proteja astfel de informații în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază. În plus, Comisia a considerat că dosarul deschis al cazului pus la dispoziția părților, inclusiv a CCCMC, conținea toate informațiile utilizate în cadrul anchetei care erau relevante pentru prezentarea cazurilor lor. În cazul informațiilor considerate confidențiale, dosarul deschis conținea rezumate utile ale acestora. Toate părțile interesate, inclusiv CCCMC, au avut acces la dosarul deschis și l-au putut consulta.
 (38)
 În concluzie, Comisia a considerat că toate părțile, inclusiv CCCMC, au avut posibilitatea de a-și exercita pe deplin drepturile la apărare. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.
 B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
 1. Produsul în cauză
 (39)
 Produsul în cauză constă în plăci și dale din ceramică smălțuite și nesmălțuite, pentru pavaj sau pentru acoperit pereții; cuburi și articole similare din ceramică smălțuite și nesmălțuite pentru mozaicuri, chiar pe suport (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codul SA 6907. Codul SA indicat mai sus este valabil începând de la 1 ianuarie 2017 și înlocuiește codurile NC 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 și 6908 90 99 indicate în ancheta inițială și în avizul de deschidere a prezentei proceduri.
 (40)
 Plăcile din ceramică sunt utilizate în special în industria construcțiilor pentru acoperirea pereților și a podelelor.
 2. Produsul similar
 (41)
 S-a constatat că produsul în cauză și plăcile din ceramică fabricate și vândute în RPC și pe piața internă a Statelor Unite ale Americii (SUA), țara analogă, precum și plăcile din ceramică fabricate și vândute în Uniune de către industria Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și au aceleași utilizări.
 (42)
 Ca urmare a comunicării informațiilor, CCCMC a solicitat Comisiei să furnizeze o descriere mai detaliată a diferitelor tipuri de produse ale producătorilor din Uniune și ale producătorilor din țara analogă care au fost incluși într-un anumit număr de control al produsului. CCCMC a afirmat că ar putea exista diferențe în ceea ce privește un tip de produs fabricat de industria Uniunii, de industria țării analoge și, respectiv, de producătorii-exportatori chinezi, diferențe care nu se reflectau în NCP, și că nici producătorii-exportatori chinezi, nici CCCMC nu au știut acest lucru. CCCMC a adus acest argument în legătură cu compararea prețurilor în scopul analizării dumpingului și prejudiciului, susținând că, în absența acestor informații, nu a fost în măsură să solicite ajustări atunci când acestea erau justificate și, deci, să își exercite pe deplin drepturile la apărare (a se vedea considerentele 81-83 și 120-122).
 (43)
 Cu toate acestea, după cum a explicat într-o scrisoare transmisă CCCMC la 20 septembrie 2017, Comisia nu dispunea de descrieri mai detaliate ale diferitelor tipuri de produse din cadrul unui anumit NCP și nici nu avea motive să considere că ar exista diferențe în cadrul unui anumit NCP. După cum se explică și la considerentul 45 de mai jos, caracteristicile fiecărui NCP au fost considerate destul de detaliate pentru a cuprinde toate diferențele dintre diferitele tipuri de produse. De altfel, nici CCCMC nu a furnizat argumente care să susțină necesitatea unei descrieri sau a unei distincții mai detaliate. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.
 (44)
 CCCMC a afirmat, de asemenea, că, întrucât categoria „plăci din ceramică” cuprinde un număr mare de produse, Comisia ar fi trebuit să colecteze informații despre tipurile de produse importate din RPC și despre tipurile de produse fabricate de industria Uniunii și să efectueze o analiză pe (grupuri de) tipuri de produse (segmente).
 (45)
 Pentru a defini produsul în cauză și pentru a face distincție între diferitele tipuri de produse, Comisia a utilizat șapte caracteristici fizice detaliate precum capacitatea de absorbție a apei, finisarea (dacă plăcile erau smălțuite/nesmălțuite, arse o singură dată sau de două ori, colorate/necolorate, rectificate sau nu), dimensiunea și standardele de calitate. Aceleași caracteristici au fost deja utilizate în ancheta inițială. Nicio altă parte nu a afirmat că acestea nu ar reflecta toate diferențele dintre diferitele tipuri de produse și că un tip de produs fabricat în Uniune ar fi diferit de același tip de produs fabricat în RPC. De altfel, nici CCCMC nu a furnizat informații în legătură cu alte caracteristici care ar fi necesare în această privință. Prin urmare, Comisia și-a menținut opinia potrivit căreia caracteristicile fiecărui NCP au fost destul de detaliate pentru a cuprinde toate diferențele dintre diferitele tipuri de produse, permițând o comparare echitabilă a produselor (și a prețurilor).
 (46)
 În plus, în ceea ce privește afirmația că anumite tipuri de produse trebuiau grupate în segmente și analizate separat, Comisia nu a identificat niciun temei obiectiv pentru a crea astfel de segmente, decât diferențele cuprinse în NCP. De asemenea, Comisia a remarcat că, în cadrul anchetei inițiale, nu au fost distinse grupuri de produse. Mai mult decât atât, CCCMC nu și-a motivat cererea printr-o propunere concretă și nicio altă parte nu a afirmat că gruparea unora dintre tipurile de produse ar fi necesară și justificată. Pe de altă parte, Comisia a considerat că o analiză pe NCP este mai detaliată decât o analiză pe segmente care să grupeze mai multe NCP, fiind, prin urmare, mai adecvată. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.
 (47)
 Așadar, având în vedere cele de mai sus și în absența oricăror observații suplimentare cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, Comisia și-a menținut opinia că aceste produse sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
 C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
 1. Observații preliminare
 (48)
 În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat probabilitatea ca expirarea măsurilor existente să conducă la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea producătorilor-exportatori chinezi.
 (49)
 Nouăsprezece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au furnizat un răspuns la formularul de eșantionare. Volumul exporturilor de plăci din ceramică în Uniune declarat de către producătorii-exportatori cooperanți a fost de aproximativ 1,7 milioane m2 în perioada anchetei de reexaminare, ceea ce corespunde unei ponderi de circa 11 % din volumul total al importurilor de produs în cauză din China înregistrate de Eurostat în aceeași perioadă. Capacitatea de producție totală declarată a producătorilor-exportatori sau a grupurilor de producători-exportatori s-a ridicat la 207 milioane m2, care înseamnă aproximativ 1,5 % din capacitatea de producție totală estimată a Chinei (și anume 13,9 miliarde m2 în 2015). Detalii suplimentare cu privire la capacitatea de producție din RPC sunt disponibile la punctul 3 litera (a) de mai jos.
 (50)
 În consecință, Comisia a evaluat probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului pe baza datelor furnizate de aceste trei grupuri de societăți.
 2. Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare
 (a) Țara analogă
 (51)
 În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite sau care ar urma să fie plătite pe piața internă sau pe baza valorii construite într-o țară terță care are o economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”).
 (52)
 CCCMC a contestat metodologia utilizării unei țări analoge pentru stabilirea valorii normale ca atare, susținând că secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC a devenit caducă după 11 decembrie 2016. Astfel, potrivit CCCMC, valoarea normală pentru producătorii-exportatori chinezi ar trebui să fie calculată pe baza prețurilor și/sau a costurilor lor proprii de pe piața internă. În urma comunicării informațiilor, CCCMC a reiterat aceste afirmații.
 (53)
 Comisia a reamintit că toți producătorii-exportatori chinezi au avut ocazia să prezinte formulare de solicitare a TEP (tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață) pentru a permite calcularea individuală a marjelor de dumping. Niciunul dintre exportatorii respectivi nu a utilizat această posibilitate. Prin urmare, în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit pe baza datelor dintr-o țară analogă. În consecință, acest argument a fost respins.
 (54)
 În cadrul anchetei inițiale, SUA a fost utilizată ca țară analogă în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC.
 (55)
 În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să desemneze SUA drept țară analogă și a invitat părțile să își prezinte observațiile. În plus, în avizul de deschidere se menționează că alți producători care funcționează în condițiile unei economii de piață pot fi localizați, printre altele, în Turcia, Emiratele Arabe Unite („EAU”), India și Brazilia și vor fi de asemenea examinați.
 (56)
 După deschiderea cazului, CCCMC a exprimat îngrijorări cu privire la adecvarea utilizării SUA ca țară analogă. CCCMC considera că SUA nu este o țară analogă adecvată, susținând că între China și SUA există o disparitate de dezvoltare economică și că, pe piața din SUA, consumul de plăci din ceramică pentru pardoseli este redus. CCCMC a susținut că ar fi mai adecvat să se aleagă o țară analogă dintre Brazilia, India, Mexic și Turcia, având în vedere că aceste țări și RPC sunt similare din punctul de vedere al dezvoltării și au un consum intern comparabil.
 (57)
 În ceea ce privește SUA, CET a susținut că există un nivel ridicat de concurență pe piața internă, între o gamă largă de produse pe deplin comparabile cu cele exportate de RPC. În plus, federația a argumentat că accesul la materii prime și la resurse energetice este similar între SUA și RPC, iar cantitățile vândute pe piața internă a SUA fac ca aceasta din urmă să constituie o alegere reprezentativă de țară analogă.
 (58)
 În urma acestor observații, Comisia a luat legătura cu reprezentanțele țărilor menționate mai sus și cu cele ale țărilor din care provin cele mai mari volume de importuri de plăci din ceramică în Uniune, pentru a solicita sprijinul acestora în identificarea producătorilor din țările respective care ar putea fi invitați să coopereze în calitate de producători din țara analogă. În plus, s-au trimis solicitări de cooperare producătorilor și asociațiilor de producători cunoscute din țările analoge.
 (59)
 Zece producători și-au exprimat disponibilitatea de a coopera în cadrul anchetei. Aceștia erau situați în SUA (3), Brazilia (2) și, respectiv, India (5). Comisia le-a trimis chestionarul pentru producătorii din țara analogă la 20 ianuarie 2017. Din India nu s-a primit niciun răspuns. Dintre cei doi producători-exportatori din Brazilia, unul nu a răspuns, iar celălalt și-a retras cooperarea. În ceea ce privește SUA, unul dintre producători și-a retras cooperarea, iar doi producători au completat chestionarul.
 (60)
 Pe baza informațiilor disponibile, Comisia a concluzionat că SUA are o producție semnificativă și un nivel satisfăcător al concurenței pe piața sa internă. Consumul intern al SUA era de aproximativ 254 de milioane m2. Existau cel puțin 28 de producători interni. În plus, importurile reprezintă 68 % din consum și provin în special din RPC (dintr-un volum total al importurilor de 49 de milioane m2). În afară de o taxă vamală de 8,5 %-10 %, nu sunt în vigoare restricții privind importurile. Producătorii din SUA utilizau un proces de producție similar cu cel utilizat de producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion. Producătorii din SUA care au cooperat la anchetă au raportat vânzări interne de 2,0 milioane m2 și, respectiv, de 2,9 milioane m2.
 (61)
 În urma comunicării informațiilor, CCCMC a afirmat că SUA nu este, în niciun caz, o țară analogă adecvată și că Comisia nu a utilizat o țară în care prețul unui produs similar este determinat în circumstanțe cât mai similare posibil cu cele din țara de export.
 (62)
 În ceea ce privește această afirmație, se reamintește în primul rând că Comisia a contactat reprezentanțele oficiale și/sau producători din Brazilia, India, Indonezia, Malaysia, Mexic, Rusia, Serbia, Thailanda, Tunisia, Turcia, EAU, Ucraina și SUA. Cu toate acestea, după cum se explică la considerentul 59, numai doi producători au cooperat.
 (63)
 După cum se menționează la considerentul 60, SUA a fost considerată o țară analogă adecvată deoarece SUA are un nivel semnificativ de producție și de consum, precum și un nivel satisfăcător de concurență pe piața sa internă. Prin urmare, acest argument a fost respins.
 (64)
 În urma comunicării informațiilor, un importator și-a exprimat îngrijorarea cu privire la alegerea celor doi producători din SUA afiliați unor producători din Uniune și la stabilirea valorii normale pentru RPC pe baza acestor doi producători. Prin urmare, obiectivitatea datelor colectate de la producătorii respectivi poate fi pusă sub semnul întrebării.
 (65)
 Comisia a constatat că, chiar și în cazul în care un producător din țara analogă este afiliat unui producător din Uniune, o astfel de legătură nu invalidează și nici nu afectează stabilirea valorii normale (9).
 (66)
 Având în vedere cele de mai sus și în absența altor observații, Comisia a concluzionat că SUA este o țară analogă adecvată în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
 (b) Valoarea normală
 (67)
 Pentru stabilirea valorii normale s-au folosit ca bază informațiile primite de la cei doi producători cooperanți din țara analogă.
 (68)
 În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat în primul rând dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar către clienți independenți realizate de producătorii cooperanți din țara analogă în perioada anchetei de reexaminare a fost reprezentativ. În acest scop, volumele totale de vânzări ale acestora au fost comparate cu volumul total de produs în cauză exportat în Uniune de către fiecare dintre producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion. Pe această bază, Comisia a constatat că produsul similar a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din SUA.
 (69)
 În al doilea rând, Comisia a comparat, pentru fiecare tip de produs, volumul de vânzări de pe piața SUA cu volumul exporturilor către Uniune efectuate de fiecare producător-exportator chinez inclus în eșantion. Această comparație a arătat că două dintre tipurile de produse direct comparabile nu au fost vândute în cantități reprezentative în SUA. Prin urmare, valoarea normală a acestor două tipuri de produse a fost determinată pe baza propriilor costuri VAG, a profitului și a ajustărilor constatate în cadrul operațiunilor comerciale normale.
 (70)
 În urma comunicării informațiilor, CCCMC a afirmat că nu are sens să se facă o comparație între volumul vânzărilor realizate de producătorii din țara analogă pe piața lor internă și volumul vânzărilor la export realizate de producătorii-exportatori chinezi, întrucât nu există absolut nicio legătură între ele. Prin urmare, analiza efectuată de Comisie nu a făcut nicio referire la reprezentativitatea vânzărilor interne din SUA pentru aceste tipuri de produse.
 (71)
 Prin analogie cu situația calculării dumpingului în economiile de piață, Comisia a verificat, pe tip de produs, dacă tranzacțiile au fost făcute în cantități suficiente, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Având în vedere faptul că cele două tipuri de produse reprezentau 0,70 % și, respectiv, 0,09 % din vânzările producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a considerat că vânzările interne din SUA nu erau reprezentative și a stabilit valoarea normală. În plus, Comisia a constatat că metodologia utilizată nu a avut niciun impact asupra stabilirii marjei de dumping. Prin urmare, afirmația se respinge.
 (72)
 Comisia a determinat apoi, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți de pe piața internă realizate în perioada anchetei de reexaminare, pentru a decide dacă trebuie utilizate vânzările interne efective pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.
 (73)
 Valoarea normală se bazează pe prețul real de pe piața internă al fiecărui tip de produs, indiferent dacă aceste vânzări sunt sau nu profitabile, în cazul în care:
 —
 volumul de vânzări ale produselor de tipul respectiv, vândute la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezintă mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale produselor de tipul respectiv; și
 —
 prețul de vânzare mediu ponderat al produselor de tipul respectiv este mai mare sau egal cu costul de producție unitar.
 (74)
 În cazul de față, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale produselor de tipul respectiv în cursul perioadei de anchetă (denumită în continuare „PA”).
 (75)
 Valoarea normală este prețul real de pe piața internă al fiecărui tip de produs numai pentru vânzările interne profitabile ale tipurilor respective de produse în cursul PA, în cazul în care:
 —
 volumul vânzărilor profitabile ale tipului respectiv de produs reprezintă cel mult 80 % din volumul total al vânzărilor acestui tip; sau
 —
 prețul mediu ponderat al acestui tip de produs este mai mic decât costul de producție unitar.
 (76)
 Analiza vânzărilor interne a arătat că, pentru 10 tipuri de produse, valorile normale se stabilesc pe baza metodei menționate la considerentul 74, iar pentru 7 tipuri de produse – pe baza metodei menționate la considerentul 75.
 (77)
 Producătorii cooperanți din SUA au raportat în total 17 tipuri de produse, iar producătorii-exportatori chinezi cooperanți au raportat 15 tipuri de produse. Însă comparația dintre tipurile de produse exportate de producătorii chinezi și cele vândute de producătorii din SUA a relevat faptul că numai două tipuri de produse prezintă o corelație directă. Numărul mic de tipuri de produse corelate s-a explicat prin definiția complexă a tipurilor de produse, care implică șapte caracteristici și 672 de combinații posibile (inclusiv, printre altele, produse din porțelan sau care nu sunt din porțelan, șapte tipuri de suprafețe de lucru, prezența unui strat simplu/dublu de smalț sau absența smalțului). Întrucât este imperativ ca, la calcularea dumpingului, să se ia în calcul totalitatea vânzărilor la export, au fost necesare anumite ajustări în vederea obținerii unei corelații.
 (78)
 În primul rând, Comisia a decis să crească gradul de comparabilitate prin determinarea valorilor normale ale unor tipuri de produse suplimentare. În acest sens, se reamintește faptul că producătorii-exportatori chinezi cooperanți au vândut în Uniune două tipuri de produse care nu sunt din porțelan (reprezentând aproximativ 6 % din cantitatea totală exportată în Uniune). În schimb, producătorii din țara analogă SUA nu au fabricat astfel de tipuri de produse care nu sunt din porțelan. Prin urmare, Comisia a decis să determine costurile de producție aferente tipurilor de produse care nu sunt din porțelan comparând costurile practicate de industria Uniunii pentru produsele din porțelan și pentru cele care nu sunt din porțelan. S-a constatat că tipurile de produse care nu sunt din porțelan au un cost de producție cu 30 % mai mic decât cel al tipurilor de produse din porțelan. Proporția obținută a fost aplicată celor 17 tipuri de produse comunicate de producătorii americani, pentru corelarea lor cu tipurile de produse comunicate de producătorii-exportatori chinezi.
 (79)
 În ceea ce privește plăcile din ceramică nesmălțuite, producătorii-exportatori chinezi au raportat vânzări (patru tipuri de produse, reprezentând aproximativ 56 % din cantitatea totală exportată în Uniune) pentru care nu există o corelație directă cu tipurile de produse vândute de producătorii cooperanți din SUA. Aplicând aceeași metodologie descrisă la considerentul 78 de mai sus, Comisia a determinat costurile de producție aferente tipurilor de produse simplu-smălțuite comparând costurile practicate de industria Uniunii pentru tipurile de produse simplu-smălțuite și nesmălțuite. S-a constatat că, în cazul plăcilor din ceramică nesmălțuite, costul de producție a fost cu 6 % mai mic decât în cazul tipurilor de produse simplu-smălțuite. Proporția obținută a fost aplicată celor 17 tipuri de produse comunicate de producătorii din SUA.
 (80)
 Pe baza valorilor normale determinate suplimentar, s-a realizat o corelație între trei tipuri de produse fabricate de producătorii din SUA și cele fabricate de producătorii-exportatori chinezi. În fine, în cazul tipurilor de produse pentru care nu s-a putut realiza o corelație directă, Comisia a decis să compare tipurile de produse vândute de producătorii-exportatori chinezi cu tipurile de produse din SUA care prezintă cele mai apropiate caracteristici tehnice și cea mai mică valoare normală.
 (81)
 În urma comunicării informațiilor, două părți interesate au afirmat că Comisia nu a comunicat informații privind tipurile de produse specifice ale producătorilor din țara analogă. Mai mult decât atât, acestea au afirmat că nu au fost în măsură să aprecieze dacă existau sau nu diferențe (nereflectate în NCP) care să merite o ajustare.
 (82)
 Comisia a comunicat părților interesate calculele valorilor normale pe tipuri de produse. După cum s-a menționat la considerentul 45, tipurile de produse au fost definite pe baza următoarelor caracteristici tehnice: capacitatea de absorbție a apei, finisarea (smălțuite arse o singură dată, smălțuite arse de două ori sau nesmălțuite), dacă erau șlefuite sau neșlefuite, dacă corpul plăcii era colorat sau necolorat, rectificat sau fără rectificări, dimensiunea suprafeței de lucru și standardul de calitate.
 (83)
 Niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat observații cu privire la definiția tipurilor de produse, nu a propus vreo metodologie relevantă suplimentară și nici nu a prezentat informații suplimentare. Comisia a considerat că definițiile tipurilor de produse au fost suficiente pentru a cuprinde toate diferențele susceptibile să afecteze comparabilitatea prețurilor. Prin urmare, afirmația nu a fost luată în considerare. Mai mult decât atât, un producător-exportator chinez inclus în eșantion a afirmat că, în momentul stabilirii valorii normale construite, Comisia nu ar trebui să utilizeze profitul mediu ponderat și marjele de VAG ale vânzărilor interne constatate în țara analogă, ci profitul mediu ponderat și marjele de VAG aferente tipurilor de produse cu caracteristicile tehnice cele mai apropiate.
 (84)
 În cazul de față, tipurile de produse exportate de partea interesată nu au fost produse și vândute în țara analogă. Prin urmare, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza costurilor de producție aferente tipurilor de produse cu caracteristicile tehnice cele mai apropiate și, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, a stabilit sumele medii corespunzătoare costurilor VAG și profitului în funcție de datele reale privind producția și vânzările produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale ale producătorilor din țara analogă. Prin urmare, și acest argument a fost respins.
 (c) Prețul de export
 (85)
 Cele trei grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au exportat direct în Uniune sub formă de vânzări directe ale produsului în cauză către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețul de export a fost stabilit la prețul plătit efectiv sau care urma să fie plătit pentru produsul în cauză la momentul vânzării la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, în perioada anchetei de reexaminare.
 (d) Comparația
 (86)
 Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion pe o bază franco fabrică. În cazurile justificate de necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
 (87)
 În ceea ce privește prețurile interne ale producătorilor din țara analogă, s-au efectuat ajustări pentru costurile interne de transport, costurile de credit, costurile de manipulare, costurile de ambalare și comisioane, precum și pentru nivelul schimburilor comerciale. În ceea ce privește prețurile de export practicate de producătorii-exportatori incluși în eșantion, s-au efectuat ajustări pentru costurile de transport, de asigurare, de manipulare, de credit, pentru comisioanele bancare, costurile de ambalare, taxele de import, taxele vamale și pentru comisioane.
 (e) Marja de dumping
 (88)
 Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză al fiecărui grup cooperant inclus în eșantion, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
 (89)
 Pe această bază, s-a stabilit că marjele de dumping medii ponderate exprimate ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii în perioada anchetei de reexaminare, înainte de vămuire, se situau între 66 % și 231 %.
 (f) Concluzie privind dumpingul în perioada anchetei de reexaminare
 (90)
 Comisia a constatat că producătorii-exportatori chinezi au continuat să exporte în Uniune plăci din ceramică (într-un volum mai mare decât în cursul anchetei inițiale) la prețuri de dumping în perioada anchetei de reexaminare.
 3. Elemente de probă privind probabilitatea continuării dumpingului
 (91)
 Comisia a verificat în continuare dacă există probabilitatea de continuare a dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În acest sens, Comisia a analizat capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe, situația de pe piața internă a Chinei și atractivitatea pieței Uniunii.
 (92)
 După cum s-a menționat mai sus, au răspuns solicitării 19 producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China, reprezentând numai 1,5 % din capacitatea de producție estimată a Chinei în 2015. Cei trei producători-exportatori chinezi incluși în eșantion și verificați în timpul unei vizite de verificare la fața locului au reprezentat o parte foarte mică (și anume 0,3 %) din producția estimată a Chinei. Prin urmare, Comisia a avut la dispoziție informații limitate cu privire la capacitatea de producție și la capacitatea neutilizată a producătorilor-exportatori din China.
 (93)
 Din acest motiv, majoritatea constatărilor prezentate în continuare referitoare la continuarea sau reapariția dumpingului au trebuit să se bazeze pe alte surse, și anume pe datele Eurostat, pe baza de date privind exporturile din China și pe informațiile transmise de industria Uniunii în cererea de reexaminare. Analiza acestor informații a arătat următoarele:
 (a) Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC
 (94)
 Producătorii chinezi au instalat mari capacități de producție de plăci din ceramică, care continuă să depășească cu mult capacitatea de producție a Uniunii. În ultimii zece ani, producătorii chinezi au crescut în mod semnificativ producția și și-au înmulțit capacitățile de producție, continuând să facă acest lucru și în prezent. Capacitatea de producție de plăci din ceramică a Chinei a crescut cu aproape 30 % între 2011 și 2014, de la 10,8 la 13,9 miliarde m2. În plus, numărul producătorilor chinezi de plăci din ceramică a crescut semnificativ, cu aproape 20 %, între 2014 și 2016, de la 1 452 în 2014 la 1 777. Capacitatea de producție pentru anul 2016 a fost estimată la aproximativ 17 miliarde m2, prin extrapolarea capacității de producție pornind de la numărul societăților producătoare (10).
 (95)
 Conform aceleiași surse statistice din China, producția efectivă a crescut de la 8,7 miliarde m2 în 2011 la 11,1 miliarde m2 în 2016, adică cu 2,4 miliarde m2 de-a lungul acestei perioade. Însă producția de plăci din ceramică nu a crescut în același ritm cu capacitatea instalată de producție de plăci din ceramică a Chinei, care, pe parcursul perioadei respective, a înregistrat o creștere de 6,2 miliarde m2 (de la 10,8 miliarde m2 în 2011 la 17 miliarde m2 în 2016). Prin urmare, capacitatea neutilizată a crescut de la 20 % în 2011 la 35 % la sfârșitul anului 2016, ceea ce reprezintă o creștere de 3,8 miliarde m2. Această capacitate neutilizată este de câteva ori mai mare decât consumul total din Uniune, care a fost de aproximativ 879 de milioane m2 în cursul PAR.
 (96)
 În plus, informațiile colectate în timpul verificării la fața locului au indicat că, în perioada cuprinsă între 2013 și PAR, utilizarea capacității de către producătorii-exportatori verificați a scăzut de la 74 % la 54 %, iar numărul de angajați s-a redus cu 25 %. Producătorii au oprit producția timp de două luni în cursul primului trimestru al anului 2017, deoarece stocurile ajunseseră la un nivel care reprezenta 67 % din totalul producției în cursul PAR. La sfârșitul PAR, stocurile din depozitele celor trei producători-exportatori incluși în eșantion se ridicau la 23 de milioane m2 (în cursul PAR, Uniunea a importat din China 15 milioane m2).
 (97)
 În concluzie, ținând seama de faptul că China dispune de o capacitate de producție importantă și, prin urmare, își poate crește volumele de producție în scurt timp, abrogarea măsurilor actuale ar fi de natură să ducă la o creștere a importurilor cu prețuri mici care fac obiectul unui dumping din China pe piața Uniunii.
 (b) Comportamentul exportatorilor chinezi pe piețele țărilor terțe
 (98)
 Producătorii chinezi exportă cantități semnificative de plăci din ceramică în țări terțe din afara Uniunii, în special în Filipine, SUA, Arabia Saudită, Coreea de Sud, Indonezia, Thailanda și Australia.
 (99)
 Comisia a comparat prețul mediu practicat de către acești producători pentru produsul în cauză pe principalele piețe de export menționate mai sus, în perioada anchetei de reexaminare, cu prețul mediu de export pe piața Uniunii. Această comparație a fost realizată pe baza informațiilor oferite de baza de date privind exporturile din China, în care valorile de export sunt exprimate în dolari americani, și pe baza FOB. Cantitățile sunt exprimate în kilograme.
 (100)
 Prețurile de export în Uniune au fost considerabil mai mari decât pe celelalte piețe de export principale. Prețul mediu de export în Uniune era de aproximativ 0,46 USD pe kg, în timp ce în celelalte destinații principale prețurile medii erau de aproximativ 0,34 USD pe kg
 (101)
 Potrivit informațiilor din baza de date privind exporturile din China, prețurile de vânzare către restul lumii au scăzut și mai mult după PAR. În cursul celui de al doilea semestru al anului 2016, prețurile medii de export către principalele piețe de export au scăzut în comparație cu prețurile de export din cursul PAR (– 37 % pentru Filipine, – 26 % pentru Arabia Saudită, – 22 % pentru SUA, – 13 % pentru Coreea de Sud și Australia).
 (c) Atractivitatea pieței Uniunii
 (102)
 Cererea estimată a Uniunii reprezintă doar o mică parte din capacitatea neutilizată disponibilă pe piața internă a Chinei. Înainte de introducerea măsurilor, Uniunea era o piață de export tradițională pentru China. În ancheta inițială, Comisia a concluzionat că importurile din China ajunseseră, în medie, la 65 de milioane m2 pe an, atingând un nivel de trei ori mai mare decât nivelul actual al exporturilor Chinei către UE. În prezent, prețul mediu pe piața Uniunii (0,46 USD/kg) este, de asemenea, mai mare decât prețul de export al Chinei (0,34 USD/kg) de pe principalele sale piețe de export. Prin urmare, este probabil ca producătorii chinezi să încerce să își crească vânzările canalizându-și capacitățile disponibile către Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.
 (d) Concluzie privind dumpingul și probabilitatea continuării dumpingului
 (103)
 Ancheta a arătat că prețurile exporturilor de plăci din ceramică din China în Uniune și pe principalele piețe de export ale RPC se situau sub valoarea normală stabilită în cursul PAR. În plus, capacitatea de producție și producția se aflau în continuare în creștere în China. Volumul exporturilor Chinei era destul de stabil și nu există indicii conform cărora consumul intern din China ar putea să absoarbă cantitățile enorme produse și aflate pe stoc. Nici părțile interesate nu au fost în măsură să explice cum ar putea fi absorbite cantitățile respective fără ca acest lucru să constituie o amenințare la adresa Uniunii.
 (104)
 Pe baza celor de mai sus și în absența oricăror observații ale părților interesate, este probabil ca volumele semnificative de plăci din ceramică din China să fie exportate către Uniune la prețuri de dumping în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.
 D. INDUSTRIA UNIUNII
 (105)
 Industria Uniunii nu a suferit schimbări structurale majore de la ancheta inițială. Industria este în continuare puternic fragmentată, iar întreprinderile mici și mijlocii dețin împreună o cotă de piață importantă (66 % pe baza volumului de producție din 2015). Produsul similar a fost fabricat de aproximativ 500 de producători din Uniune în perioada anchetei de reexaminare. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
 (106)
 După cum se explică la considerentul 20, în momentul alegerii unui eșantion de producători din Uniune, Comisia a luat în considerare gradul ridicat de fragmentare al industriei Uniunii, astfel încât au fost reprezentate societăți din fiecare sector. Pentru a reflecta cota (ponderea) fiecărui segment în producția totală a Uniunii și pentru a realiza o imagine reprezentativă a situației industriei din Uniune, Comisia a utilizat cota (ponderea) respectivă pentru a evalua anumiți indicatori microeconomici (a se vedea considerentul 144) ai societăților din segmentul în cauză care fuseseră incluse în eșantion, în conformitate cu metodologia folosită în ancheta inițială.
 (107)
 Ponderile s-au stabilit pe baza datelor furnizate de solicitant, și anume volumele de producție din 2015 ale unor societăți situate în țări care reprezentau 79 % din producția Uniunii (11). Ponderile au fost următoarele: societățile din sectorul întreprinderilor mici, cu o producție mai mică de cinci milioane m2, au reprezentat 41 % din totalul producției din Uniune, societățile din sectorul întreprinderilor mici și mijlocii, cu o producție cuprinsă între cinci și zece milioane m2, au reprezentat 25 % din totalul producției din Uniune, iar societățile din sectorul întreprinderilor mari au reprezentat 34 % din totalul producției din Uniune.
 E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
 1. Consumul din Uniune
 (108)
 Consumul din Uniune a fost stabilit adunând vânzările nete ale Uniunii cu importurile din RPC și din țările terțe. Volumele de producție s-au bazat pe datele Eurostat și pe datele obținute de la membrii CET.
 (109)
 În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
 Tabelul 1
 Consumul la nivelul Uniunii
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Volum (în mii de m2)
 750 158
 837 188
 851 104
 878 968
 Indice (2013 = 100)
 100
 112
 113
 117
 Sursa: Eurostat, CET
 (110)
 Consumul de la nivelul Uniunii a crescut în perioada examinată. Cea mai mare creștere (12 %) s-a înregistrat între 2013 și 2014, de la 750 de milioane m2 la 837 de milioane m2. În total, în perioada examinată consumul a crescut cu 17 %, de la 750 de milioane m2 la aproximativ 879 de milioane m2 în cursul PAR.
 (111)
 În comparație cu perioada examinată în cadrul anchetei inițiale, consumul a fost totuși mai mic cu 37 % în cursul PAR decât în 2007, când s-a ridicat la aproximativ 1,4 miliarde m2. Scăderea consumului după 2007 a fost cauzată de o reducere a consumului intern ca urmare a crizei din zona euro și a recesiunii semnificative din sectorul construcțiilor care i-a urmat (12).
 2. Importurile din RPC în Uniune
 2.1. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor din RPC
 (112)
 Volumele și cota de piață a importurilor s-au bazat pe datele furnizate de Eurostat.
 (113)
 În perioada examinată, volumul și cota de piață a importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:
 Tabelul 2
 Volumul și cotele de piață ale importurilor din RPC
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Volumul importurilor (în mii de m2)
 22 691
 23 244
 18 167
 15 057
 Indice (2013 = 100)
 100
 102
 80
 66
 Cotă de piață (%)
 3,02
 2,78
 2,13
 1,70
 Sursa: Eurostat
 (114)
 După instituirea taxelor antidumping, importurile de plăci din ceramică din RPC au scăzut în mod considerabil (13). Cu toate acestea, Uniunea a continuat să importe din China, în cursul PAR volumul acestor importuri fiind de aproximativ 15 milioane m2, iar cota lor de piață de 1,7 %.
 (115)
 Volumele importurilor din RPC au scăzut cu 34 % în cursul PAR comparativ cu anul 2013, de la o valoare aproximativă de aproape 22,7 milioane m2 la aproximativ 15 milioane m2. Cota de piață a importurilor din China a scăzut de la 3,2 % în 2013 la aproximativ 1,7 % în cursul PAR.
 2.2. Prețul importurilor și subcotarea prețurilor
 (116)
 În perioada examinată, prețul mediu al importurilor din RPC a evoluat după cum urmează:
 Tabelul 3
 Prețul mediu al importurilor din RPC
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Prețul CIF mediu la frontiera Uniunii (EUR/m2)
 5,07
 5,44
 6,13
 5,78
 Indice (2013 = 100)
 100
 107
 121
 114
 Sursa: Eurostat
 (117)
 Prețurile medii de import din RPC au crescut cu 14 % în perioada examinată, de la 5,07 EUR/m2 la 5,78 EUR/m2, atingând valoarea maximă în 2015, când, după o creștere cu 21 %, prețul a ajuns la 6,13 EUR/m2.
 (118)
 Pentru analizarea subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către producătorii din Uniune față de clienții independenți de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate pentru fiecare tip de produs cu prețurile medii ponderate corespunzătoare importurilor din RPC către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător pentru a reflecta taxele vamale existente și costurile ulterioare importului. În cazul tipurilor de produse pentru care nu exista un tip de produs corespunzător, comparația s-a realizat prin ajustarea celui mai asemănător tip de produs. A fost necesar să se realizeze ajustări în special în cazul tipurilor de produse smălțuite arse de două ori și al tipurilor de produse nesmălțuite pentru care nu s-au putut identifica tipuri de produse corespunzătoare la nivelul industriei Uniunii.
 (119)
 Comparația a indicat că în cursul PAR, în pofida creșterii prețului CIF mediu la frontiera Uniunii, astfel cum se explică la considerentul 90 de mai sus, produsele în cauză importate din China au fost vândute în Uniune la prețuri care le subcotau pe cele ale industriei Uniunii. Nivelul subcotării, exprimat ca procent din prețurile industriei Uniunii, s-a situat între 17 % și 50 %. Calculele s-au bazat pe datele furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și de producătorii-exportatori din RPC incluși în eșantion.
 (120)
 În urma comunicării informațiilor, CCCMC a afirmat că analiza subcotării prețurilor a fost deficitară, întrucât nici CCCMC, nici producătorii-exportatori chinezi nu au fost în măsură să își exercite în mod semnificativ drepturile la apărare, de vreme ce nu au avut posibilitatea de a identifica diferențele dintre produsele fabricate de industria Uniunii și cele ale producătorilor-exportatori chinezi și, în consecință, nici posibilitatea de a solicita ajustări.
 (121)
 În ceea ce privește posibilele diferențe dintre produsele fabricate în Uniune și cele importate din RPC, din motivele menționate în secțiunea B, Comisia nu a avut motive să considere că au existat astfel de diferențe în cadrul unui anumit NCP. Mai degrabă, definiția NCP a permis comparabilitatea deplină a prețurilor între produsul în cauză și produsul similar (a se vedea secțiunea B).
 (122)
 Orice parte care solicită o ajustare trebuie să se bazeze pe o estimare rezonabilă a valorii de piață a diferenței. Cu toate acestea, Comisia nu a primit de la niciuna dintre părți o cerere de efectuare a unei ajustări pentru un anumit tip de produs. Prin urmare, singurele ajustări realizate de Comisie au fost în cazul tipurilor de produse smălțuite arse de două ori și al tipurilor de produse nesmălțuite pentru care nu s-au putut identifica tipuri de produse corespunzătoare la nivelul industriei Uniunii, după cum se explică la considerentul 118. Ca urmare a cererii CCCMC din data de 6 septembrie 2017, Comisia le-a furnizat celor doi producători-exportatori în cauză incluși în eșantion detalii cu privire la aceste ajustări și în special la NCP-urile în cauză, precum și cu privire la cuantumul ajustărilor aplicate, pentru a le permite să prezinte observații. Aceștia nu au mai revenit ulterior asupra acestei chestiuni.
 (123)
 În urma comunicării informațiilor, CCCMC a afirmat, de asemenea, că Comisia ar fi trebuit să efectueze (și să comunice) o analiză a subcotării prețurilor nu numai pe producător-exportator, ci și la un nivel general (pe o bază medie ponderată). În plus, CCCMC a afirmat că Comisia ar fi trebuit să efectueze (și să comunice) un calcul al subcotării prețurilor pe tip de produs, aceasta fiind, potrivit CCMC, singura modalitate de a trage concluzii pertinente cu privire la posibilitatea ca importurile din China să exercite o presiune asupra prețurilor de vânzare practicate de industria din Uniune. În plus, CCCMC a solicitat Comisiei să comunice, de asemenea, volumul și valoarea totale, per NCP; ale vânzărilor realizate de industria Uniunii care nu au fost utilizate pentru calcularea subcotării prețurilor.
 (124)
 Potrivit informațiilor transmise de Comisie CCCMC în scrisorile din 25 august 2017 și 20 septembrie 2017, Comisia a calculat subcotarea prețurilor pe producător-exportator, pe o bază individuală și pentru NCP-urile care au fost vândute de către producătorii-exportatori chinezi individuali incluși în eșantion. Comisia a considerat că nu este relevant pentru evaluarea probabilității reapariției prejudiciului să efectueze o analiză a nivelului general al subcotării prețurilor și o analiză a nivelului subcotării prețurilor per NCP, întrucât acest lucru ar agrega datele producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion per NCP. Tipul de calcul agregat solicitat de CCCMC ar fi fost, în orice caz, lipsit de sens, întrucât informațiile de acest gen nu au un impact asupra analizei probabilității reapariției prejudiciului. În plus, calculele agregate nu ar permite unui producător-exportator individual să verifice dacă Comisia i-a utilizat corect datele pentru a efectua calculele privind subcotarea prețurilor. Producătorul-exportator nu ar fi deci în măsură să își exercite drepturile la apărare. Din acest motiv, Comisia nu a efectuat un astfel de calcul. În schimb, Comisia a efectuat în mod corespunzător analiza subcotării prețurilor pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion. Prin urmare, Comisia nu a trebuit să efectueze analizele solicitate.
 (125)
 Comisia a reamintit, de asemenea, că în cazul de față este vorba despre o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Măsurile instituite au avut ca efect o scădere semnificativă a importurilor de plăci din ceramică (de la aproximativ 66 de milioane m2 în cursul PA inițială, la aproximativ 15 milioane în PAR a anchetei actuale). Prin urmare, analiza subcotării prețurilor ar putea să se bazeze doar pe un număr limitat de NCP-uri ale produsului în cauză exportat din RPC în Uniune. Scopul efectuării unei analize a subcotării prețurilor pentru fiecare producător-exportator a fost acela de a analiza dacă producătorii-exportatori chinezi ar subcota prețurile din Uniune în cazul expirării măsurilor.
 (126)
 Pe de altă parte, nivelul general al subcotării și nivelul subcotării per NCP nu au fost considerate relevante pentru evaluarea probabilității reapariției prejudiciului și, prin urmare, nu au fost incluse în dosar. Comisia a considerat că nu are obligația de a face (și de a comunica) calcule care nu au fost efectuate. Prin urmare, Comisia a decis să respingă această solicitare.
 3. Importurile din alte țări terțe
 (127)
 În cursul perioadei examinate, importurile din alte țări terțe și cotele de piață aferente au evoluat după cum urmează:
 Tabelul 4
 Importurile din alte țări terțe și cotele de piață aferente
 Volumul importurilor (în mii de m2)
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Turcia
 35 526
 34 256
 35 965
 35 246
 Indice (2013 = 100)
 100
 96
 101
 99
 Prețuri de import
 5,44
 6,10
 6,19
 6,11
 Indice (2013 = 100)
 100
 112
 114
 112
 Cotă de piață (%)
 4,74
 4,09
 4,23
 4,01
 Emiratele Arabe Unite
 7 759
 6 538
 18 424
 16 603
 Indice (2013 = 100)
 100
 84
 237
 214
 Prețuri de import
 7,73
 7,92
 3,08
 3,27
 Indice (2013 = 100)
 100
 102
 40
 42
 Cotă de piață (%)
 1,03
 0,78
 2,16
 1,89
 India
 1 314
 3 582
 3 648
 4 341
 Indice (2013 = 100)
 100
 273
 278
 330
 Prețuri de import
 4,32
 4,22
 5,19
 4,67
 Indice (2013 = 100)
 100
 98
 120
 108
 Cotă de piață (%)
 0,18
 0,43
 0,43
 0,49
 Alte țări terțe
 12 367
 12 868
 12 301
 13 021
 Indice (2013 = 100)
 100
 104
 99
 105
 Prețuri de import
 6,13
 5,95
 6,02
 5,69
 Indice (2013 = 100)
 100
 97
 98
 93
 Cotă de piață (%)
 1,65
 1,54
 1,45
 1,48
 Totalul importurilor din țările terțe, cu excepția țării în cauză
 56 967
 57 244
 70 338
 69 211
 Indice (2013 = 100)
 100
 100
 123
 121
 Prețuri de import
 5,87
 6,15
 5,30
 5,26
 Indice (2013 = 100)
 100
 105
 90
 90
 Cotă de piață (%)
 7,59
 6,84
 8,26
 7,87
 Sursa: Eurostat
 (128)
 În cursul perioadei examinate, cele mai mari volume de import au provenit din Turcia (cu o cotă de piață de aproape 4 % în cursul PAR), din Emiratele Arabe Unite (cu o cotă de piață de aproape 2 % în cursul PAR) și din India (cu o cotă de piață de aproximativ 0,5 % în cursul PAR). În total, cota de piață din țările terțe a reprezentat 7,84 % în cursul PAR. Aceasta a rămas relativ stabilă pe parcursul întregii perioade examinate, atingând un nivel maxim în 2015 (cotă de piață de 8,26 %).
 (129)
 Prețurile medii ale importurilor din Turcia au crescut cu 12 % în perioada examinată, ajungând la 6,11 EUR/m2 în cursul PAR. Prețurile medii ale importurilor din Emiratele Arabe Unite au scăzut cu 58 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 3,27 EUR/m2. Prețurile medii ale importurilor din India, de 4,67 EUR/m2, au fost cu 8 % mai mari în cursul PAR față de prețurile din 2013. În ansamblu, prețurile de import din toate țările din care s-au realizat importuri, cu excepția RPC, au scăzut cu 10 % în cursul perioadei examinate, ajungând la 5,26 EUR/m2.
 4. Situația economică a industriei Uniunii
 4.1. Observații generale
 (130)
 În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei Uniunii.
 (131)
 Astfel cum s-a menționat la considerentul 19, pentru stabilirea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune s-a utilizat eșantionarea.
 (132)
 Comisia a făcut distincție între indicatorii macroeconomici și microeconomici ai prejudiciului. Indicatorii macroeconomici au fost evaluați în raport cu întreaga industrie a Uniunii, pe baza informațiilor furnizate de solicitant în cererea de reexaminare și a datelor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, care au fost ajustate pe baza datelor furnizate în răspunsurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion referitoare la PAR. Indicatorii microeconomici au fost evaluați de Comisie doar în raport cu societățile incluse în eșantion, pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.
 (133)
 Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjei de dumping.
 (134)
 Indicatorii microeconomici sunt: prețurile de vânzare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.
 4.2. Indicatorii macroeconomici
 4.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
 (135)
 Datele privind producția industriei Uniunii în perioada examinată au fost stabilite pe baza datelor Eurostat și a datelor colectate de CET.
 (136)
 Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:
 Tabelul 5
 Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Volumul producției (în mii de m2)
 1 126 000
 1 168 000
 1 192 000
 1 238 500
 Indice (2013 = 100)
 100
 104
 106
 110
 Capacitate de producție (în mii de m2)
 1 503 300
 1 545 000
 1 536 100
 1 536 100
 Indice (2013 = 100)
 100
 103
 102
 102
 Grad de utilizare a capacității de producție (%)
 74,9
 75,6
 77,6
 80,6
 Indice (2013 = 100)
 100
 101
 104
 108
 Sursa: Eurostat, CET
 (137)
 Producția totală a Uniunii a crescut cu 10 % în cursul perioadei examinate. Aceasta a ajuns la 1,24 miliarde m2 în cursul PAR. În aceeași perioadă, consumul din Uniune a crescut cu 18 % (a se vedea tabelul 1).
 (138)
 Capacitatea de producție a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Gradul de utilizare a capacității de producție a crescut cu 8 %, ajungând la aproximativ 81 % în perioada examinată.
 4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
 (139)
 Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei Uniunii se referă la vânzările realizate de aceasta pe piața Uniunii, către clienți independenți. Acestea au fost stabilite pe baza datelor Eurostat și a datelor colectate de CET. În cursul perioadei examinate, ele au evoluat după cum urmează:
 Tabelul 6
 Volumul vânzărilor și cota de piață
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Volumul vânzărilor (în mii de m2)
 670 500
 756 700
 762 600
 794 700
 Indice (2013 = 100)
 100
 113
 114
 119
 Cotă de piață (%)
 89,4
 90,4
 89,6
 90,4
 Indice (2013 = 100)
 100
 101
 101
 101
 Sursa: Eurostat, CET
 (140)
 Volumul vânzărilor realizate de industria Uniuni a scăzut cu 19 % pe parcursul perioadei examinate. În aceeași perioadă, cota de piață a industriei Uniunii a rămas relativ stabilă, cu o creștere de 1 %. În cursul PAR, aceasta a fost de aproximativ 90 %.
 4.2.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
 (141)
 În cursul perioadei examinate, ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează:
 Tabelul 7
 Ocuparea forței de muncă și productivitatea
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Număr de angajați
 (echivalent normă întreagă/angajat)
 59 348
 59 010
 59 352
 59 352
 Indice (2013 = 100)
 100
 99
 100
 100
 Productivitate (m2/angajat)
 18 973
 19 793
 20 084
 20 867
 Indice (2013 = 100)
 100
 104
 106
 110
 Sursa: Eurostat, CET
 (142)
 Ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în perioada examinată. Productivitatea, exprimată ca volum de producție (m2) pe angajat, a crescut cu 10 % pe parcursul perioadei examinate.
 4.2.4. Amploarea marjelor de dumping
 (143)
 Marjele de dumping sunt precizate la considerentul 89. Toate marjele sunt net superioare nivelului de minimis.
 4.3. Indicatorii microeconomici
 4.3.1. Observații generale
 (144)
 Pentru unii dintre indicatorii microeconomici exprimați altfel decât ca valori absolute, și anume în procentaje sau pe unitate (prețul de vânzare, costul de producție, rentabilitatea și randamentul investiției), cifrele au fost ponderate în conformitate cu metodologia utilizată în ancheta inițială, astfel încât să reflecte cota segmentului respectiv din producția totală a Uniunii (a se vedea considerentul 20), utilizându-se ponderea specifică a fiecărui segment în producția totală a Uniunii (a se vedea considerentul 107).
 4.3.2. Prețurile și factorii care le influențează
 (145)
 Pe parcursul perioadei examinate, prețurile de vânzare medii practicate de industria Uniunii față de clienții neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:
 Tabelul 8
 Prețurile de vânzare medii
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Prețuri de vânzare (EUR/m2)
 9,00
 9,06
 9,13
 9,21
 Indice (2013 = 100)
 100
 101
 101
 102
 Sursa: răspunsurile verificate la chestionare
 (146)
 În cursul perioadei examinate, prețul de vânzare unitar mediu practicat de industria Uniunii față de clienții neafiliați din Uniune a crescut cu 2 %. În aceeași perioadă, costul unitar al producției a scăzut cu 9 %.
 4.3.3. Costurile cu forța de muncă
 (147)
 În perioada examinată, costurile medii cu forța de muncă ale industriei Uniunii au evoluat după cum urmează:
 Tabelul 9
 Costurile cu forța de muncă
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Costuri medii cu forța de muncă, pe angajat (EUR)
 39 314
 41 783
 42 922
 42 262
 Indice (2013 = 100)
 100
 106
 109
 107
 Sursa: răspunsurile verificate la chestionare
 (148)
 Între 2013 și PAR, costurile medii cu forța de muncă, pe angajat, ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 7 %.
 4.3.4. Stocurile
 (149)
 Pe parcursul perioadei examinate, nivelurile stocurilor deținute de industria Uniunii au evoluat după cum urmează:
 Tabelul 10
 Stocurile
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Stocuri finale (în mii m2)
 49 168
 44 529
 42 538
 43 427
 Indice (2013 = 100)
 100
 91
 87
 88
 Stocurile finale ca procentaj din producție
 58
 51
 46
 45
 Indice (2013 = 100)
 100
 87
 79
 78
 Sursa: răspunsurile verificate la chestionare
 (150)
 Stocurile finale, exprimate atât ca volume absolute, cât și ca procentaj din producție, au scăzut în perioada examinată (cu 12 % și, respectiv, cu 22 %).
 (151)
 Stocurile relativ mari exprimate ca procentaj din producție reprezintă consecința scăderii consumului, deci și a cererii, în ultimii ani, din cauza crizei existente în sectorul construcțiilor după 2007. Deoarece plăcile din ceramică sunt produse care depind de tendințele de la momentul vânzării, societățile s-au confruntat cu dificultăți și mai mari în încercarea de a găsi cerere pentru produsele din stoc și de a-și reduce astfel stocurile. Însă consumul în cursul PAR a fost în continuare mai mic (cu 37 %) decât în 2007 (a se vedea considerentul 111).
 4.3.5. Costul de producție
 Pe parcursul perioadei examinate, costul de producție unitar a evoluat după cum urmează:
 Tabelul 11
 Costul de producție unitar
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Cost de producție unitar (EUR/m2)
 10,10
 9,54
 9,35
 9,15
 Indice (2013 = 100)
 100
 95
 93
 91
 (152)
 În cursul perioadei examinate, costul de producție unitar al plăcilor din ceramică fabricate de industria Uniunii a scăzut cu 9 %.
 4.3.6. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital
 (153)
 Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. Evoluția acesteia a fost după cum urmează:
 Tabelul 12
 Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor
 2013
 2014
 2015
 PAR
 Rentabilitatea vânzărilor în Uniune pe piața liberă (% din cifra de afaceri a vânzărilor)
 – 5,84
 – 2,06
 – 0,68
 2,02
 Indice (2013 = 100)
 – 100
 – 35
 – 12
 35
 Flux de numerar (EUR)
 9 801 189
 28 450 311
 26 667 148
 28 851 493
 Indice (2013 = 100)
 100
 290
 272
 294
 Investiții (EUR)
 124 733 782
 148 595 194
 168 940 047
 173 001 344
 Indice (2013 = 100)
 100
 119
 135
 139
 Randamentul investițiilor (%)
 – 5,96
 – 3,76
 – 1,12
 2,06
 Indice (2013 = 100)
 – 100
 – 63
 – 19
 35
 Sursa: răspunsurile verificate la chestionare
 (154)
 În perioada examinată, rentabilitatea industriei Uniunii a devenit pozitivă și a crescut considerabil, de la – 5,8 % la 2,0 %. Creșterea corespunde unei evoluții pozitive, în aceeași perioadă, a indicatorilor care influențează rentabilitatea, de exemplu: o creștere cu 2 % a prețului de vânzare unitar (a se vedea considerentul 145) și o scădere cu 9 % a costului de producție unitar (a se vedea considerentul 152). În general, la nivel macroeconomic, producția a crescut cu 10 % în perioada examinată (a se vedea considerentul 137), iar cota de piață a Uniunii a mai câștigat 1 % (a se vedea considerentul 140).
 (155)
 Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitățile. Fluxul de numerar a crescut considerabil în perioada 2013-2014 (cu 190 %), rămânând apoi stabil.
 (156)
 Investițiile au înregistrat o creștere cu 39 % în perioada examinată. Societățile din sectorul plăcilor din ceramică trebuie să investească în permanență în modernizarea echipamentelor, pentru a ține pasul cu tendințele de pe piață. Este vorba, în special, de investiții în mașini de imprimare a plăcilor care să realizeze modele în pas cu tendințele, precum și în cuptoare mai eficiente, care constituie una dintre principalele cauze ale blocării producției de plăci din ceramică.
 (157)
 Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a activelor fixe. Și acesta a evoluat în perioada examinată, devenind pozitiv, ceea ce reflectă tendința ascendentă generală.
 5. Concluzie privind prejudiciul
 (158)
 Industria Uniunii a fost în măsură să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare. Situația sa economică s-a îmbunătățit în perioada examinată comparativ cu perioada anchetei inițiale. Deși măsurile aflate în vigoare nu i-au exclus pe producătorii chinezi de pe piața Uniunii, ele le-au permis producătorilor din Uniune să mențină cota de piață, ceea ce a avut un impact pozitiv asupra dezvoltării economice a industriei Uniunii.
 (159)
 În consecință, în perioada examinată toți indicatorii de prejudiciu au înregistrat o tendință pozitivă. Atât producția, cât și vânzările au crescut în cursul perioadei examinate. Prețul de vânzare a rămas relativ stabil, dar costul producției s-a diminuat. Deși a rămas relativ mare, nivelul stocurilor a înregistrat o scădere. Atât fluxul de numerar, cât și randamentul investițiilor au crescut în mod semnificativ.
 (160)
 Toți indicatorii de mai sus au avut un impact pozitiv asupra rentabilității industriei Uniunii, trecând de la valori negative la valori pozitive în cursul PAR.
 (161)
 Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada anchetei de reexaminare.
 F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
 (162)
 După cum s-a stabilit mai sus (a se vedea considerentele 103 și 104), importurile din China au fost efectuate la prețuri de dumping în perioada anchetei de reexaminare și s-a constatat o probabilitate de continuare a dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.
 (163)
 Dat fiind că industria Uniunii nu a mai suferit prejudicii importante, Comisia a analizat dacă ar mai exista probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.
 (164)
 Pentru a se stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitățile de rezervă din China, atractivitatea pieței Uniunii, inclusiv existența măsurilor antidumping și compensatorii privind plăcile din ceramică din alte țări terțe, comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi pe piețele altor țări terțe și efectul asupra situației industriei din Uniune. Analiza a luat în considerare, de asemenea, creșterea consumului din Uniune și situația rentabilă a industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.
 1. Capacitățile de producție și capacitățile neutilizate din China
 (165)
 RPC este cel mai mare producător de plăci din ceramică de la nivel mondial. Aici se realizează mai mult de jumătate din producția totală a lumii. Producția totală estimată pentru 2016 a fost de peste 11 miliarde m2 de plăci (a se vedea considerentul 95).
 (166)
 În același timp, capacitățile neutilizate disponibile din RPC au fost foarte mari în comparație cu dimensiunea pieței Uniunii. În 2016, acestea au fost estimate la aproximativ 6 miliarde m2 (a se vedea considerentul 95). Prin comparație, producția Uniunii în cursul PAR a fost de aproximativ 1,24 miliarde m2, iar consumul de plăci din ceramică – de doar 879 de milioane m2 în aceeași perioadă. Prin urmare, capacitățile neutilizate ale Chinei depășesc consumul Uniunii de peste șase ori.
 (167)
 Comisia a stabilit, de asemenea, că producătorii-exportatori chinezi au acumulat stocuri semnificative pe care pot începe să le exporte la momentul expirării măsurilor (a se vedea considerentul 96). Pe baza informațiilor puse la dispoziție de producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion, stocurile pot reprezenta până la două treimi din producția lor de plăci din ceramică.
 2. Atractivitatea pieței Uniunii
 (168)
 Deși piața plăcilor din ceramică din Uniune este mai mică din punctul de vedere al consumului în comparație cu, de exemplu, piața Asiei, ea reprezintă totuși aproximativ 7 % din consumul de plăci din ceramică de la nivel mondial. În plus, astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus, consumul produsului în cauză în Uniune a crescut, între 2013 și PAR, de la 750 158 de tone la 878 968 de tone. Acest lucru indică faptul că în Uniune consumul rămâne ridicat, iar piața Uniunii, datorită dimensiunii sale relativ mari și consumului aflat într-o creștere constantă, rămâne atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.
 (169)
 Înainte de impunerea măsurilor, importurile din China reprezentau, în medie, aproximativ 65 de milioane m2 anual. Faptul că importurile din China nu au încetat după impunerea măsurilor, chiar dacă nivelul lor a fost mai redus (a se vedea tabelul 2 de mai sus), confirmă că producătorii-exportatori chinezi consideră piața Uniunii atractivă și continuă să vândă pe această piață.
 (170)
 În plus, și alte țări terțe au impus măsuri antidumping pentru importurile de plăci din ceramică din RPC (14), ceea ce va îngreuna exporturile realizate de producătorii-exportatori chinezi pe aceste piețe, crescând într-o măsură și mai mare atractivitatea pieței Uniunii, către care aceste exporturi pot fi redirecționate.
 2.1. Comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi pe piețele altor țări terțe
 (171)
 Un alt factor important care demonstrează atractivitatea pieței Uniunii este prețul produsului în cauză practicat de producătorii-exportatori chinezi pe piețele țărilor terțe. Prețurile la care producătorii-exportatori incluși în eșantion exportă produsul în cauză pe piețele țărilor terțe sunt mai mari decât prețurile practicate de aceiași producători pe piața Uniunii, dar rămân totuși considerabil mai mici decât prețurile practicate de industria Uniunii pe piața din Uniune. În cursul PAR, prețul mediu la export al produsului în cauză practicat de producătorii-exportatori chinezi pe piețele țărilor terțe a fost în medie cu 15-25 % mai mic decât prețul mediu al plăcilor din ceramică de pe piața Uniunii.
 2.2. Prețurile chineze pe piața Uniunii
 (172)
 Un alt element care demonstrează atractivitatea pieței Uniunii este nivelul mai mare al prețurilor plăcilor din ceramică de pe piața Uniunii. În cursul PAR, prețul mediu al exporturilor producătorilor-exportatori chinezi pe piețele țărilor terțe a fost în medie cu 30-40 % mai mic decât prețul mediu al plăcilor din ceramică de pe piața Uniunii. Deși prețurile actuale ale produselor din EAU și din India se află sub nivelul prețurilor produselor din China, volumele și potențialul de crește ale acestora nu sunt comparabile cu capacitățile de producție din RPC.
 3. Efectul asupra situației industriei din Uniune
 (173)
 Având în vedere nivelul ridicat al capacităților neutilizate din RPC, atractivitatea pieței Uniunii și alte elemente sintetizate la considerentele 162-172 de mai sus, există probabilitatea ca într-un timp scurt să fie disponibile deja volume semnificative de plăci din ceramică la preț mic destinate vânzării/reorientării către Uniune în cazul expirării măsurilor.
 (174)
 Pentru a evalua impactul probabil asupra industriei Uniunii al unor astfel de importuri cu preț mic din China, Comisia a analizat mai întâi posibilele pierderi de la nivelul cotei de piață. S-a realizat o simulare a impactului în cazul în care producătorii-exportatori chinezi ar recâștiga cota de piață de 6,5 % din perioada anchetei inițiale, adică dinainte de impunerea măsurilor. Exprimat ca volum, acest lucru ar însemna 57 de milioane m2, pe baza consumului Uniunii în cursul PAR. Potrivit celor stabilite în cursul anchetei inițiale, un astfel de volum al importurilor de plăci din ceramică originare din RPC la prețuri de dumping a fost suficient pentru a cauza prejudicii industriei Uniunii în trecut.
 (175)
 Comisia a considerat că, deoarece prețurile de vânzare medii ale importurilor provenite din țări terțe în Uniune sunt mai mici decât prețurile de vânzare medii ale producătorilor-exportatori chinezi, în cazul în care pe piața Uniunii ar reapărea plăci din ceramică la preț mic provenite din China, probabil că acestea ar câștiga cotă de piață mai întâi în detrimentul industriei Uniunii, după care ar prelua o parte din cota de piață a exporturilor realizate în Uniune de către producătorii din țările terțe.
 (176)
 Prin urmare, presupunând că această creștere a importurilor s-ar traduce printr-o scădere echivalentă a volumelor de producție și de vânzări ale industriei Uniunii, rezultatul ar fi o creștere a costului de producție unitar al industriei Uniunii de la 8,95 EUR/m2 la 9,09 EUR/m2. Creșterea costului de producție unitar ar duce la scăderea rentabilității industriei din Uniune până la pragul de rentabilitate (adică până la venituri egale cu totalul costurilor fixe și variabile).
 (177)
 Volumul de 57 de milioane m2 al importurilor avut în vedere pentru această simulare s-a bazat pe o estimare prudentă. În realitate, se poate presupune că, având în vedere supracapacitatea importantă și stocurile acumulate, producătorii-exportatori chinezi ar începe să exporte în Uniune volume chiar mai semnificative de plăci din ceramică. În momentul suspendării măsurilor, acest stoc poate deveni disponibil pentru export în Uniune.
 (178)
 Este adevărat că plăcile din ceramică sunt produse care depind de moda și de tendințele curente. Prin urmare, este puțin probabil ca toate stocurile acumulate să fie exportate în Uniune în cazul în care măsurile ar expira. Totuși, dat fiind volumul semnificativ al stocurilor acumulate, impactul asupra situației industriei din Uniune ar putea fi considerabil, chiar dacă pe piața Uniunii ar ajunge doar un mic procentaj din acest stoc.
 (179)
 În plus, uriașele capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi cresc probabilitatea intrării plăcilor din ceramică din China pe piața Uniunii. Comisia a constatat că producătorii-exportatori chinezi utilizează aceleași echipamente sau echipamente similare cu cele utilizate de industria Uniunii și pot produce cantități mari de plăci din ceramică de calitate similară și cu model asemănător plăcilor fabricate de producătorii din Uniune. Acestea fiind zise, după o evaluare suplimentară, Comisia a constatat că nu existau informații care să sprijine afirmația că plăcile din ceramică sunt sensibile la prețuri și că, din punctul de vedere al utilizatorului final, singurul factor determinant ar fi prețul. Nu se poate nega faptul că, pentru consumatori, prețul reprezintă cel puțin unul dintre factorii decisivi în momentul alegerii unui anumit produs, alături de alți factori, precum marca sau moda, și având în vedere similitudinile care există între plăcile din ceramică fabricate în Uniune și cele fabricate în China, Comisia a remarcat că există probabilitatea ca importurile de produse din China care fac obiectul unui dumping să determine scăderea prețurilor din Uniune, cu consecințele menționate anterior (a se vedea considerentele 173-178 de mai sus).
 (180)
 Prin urmare, există probabilitatea ca importurile din China care fac obiectul unui dumping să oblige producătorii de plăci din ceramică din Uniune să își ajusteze prețurile la nivelul lor. După cum s-a menționat anterior la considerentul 172, prețul declarat al importurilor din China este în medie cu mult sub nivelul prețurilor de pe piața Uniunii.
 (181)
 În al doilea rând, Comisia a examinat efectele prețurilor. S-a realizat o simulare a efectului pe care l-ar avea scăderea prețurilor produsului în cauză vândut de industria Uniunii în urma intrării pe piața Uniunii a importurilor la prețuri mici din China. Pe baza datelor verificate furnizate de producătorii din Uniune și de producătorii-exportatori chinezi pentru PAR, o scădere ipotetică a prețului produsului în cauză de către producătorii din Uniune la nivelul prețurilor produselor din China ar conduce la o scădere semnificativă a rentabilității și la pierderi masive, de 47,52 %.
 (182)
 În al treilea rând, ca alternativă, Comisia a presupus că prețul mediu de vânzare practicat de industria Uniunii ar scădea până la nivelul prețului mediu de vânzare practicat de exportatorii chinezi pe piețele terțe. Și în acest caz, pe baza datelor verificate furnizate de producătorii din Uniune, rentabilitatea acestora s-ar deteriora și ar rezulta pierderi considerabile, de 17,15 %.
 (183)
 CCCMC a afirmat că simulările realizate de Comisie au fost eronate. În opinia sa, la simularea impactului redobândirii de către importurile din China a unei cote de piață de 6,5 %, Comisia nu a luat în considerare diferitele combinații de produse, lipsa comparabilității prețurilor și concurența dintre tipurile de produse (sau absența acesteia).
 (184)
 CCCMC a afirmat, de asemenea, că la simularea creșterii costurilor de producție ca urmare a creșterii vânzărilor producătorilor-exportatori chinezi, Comisia nu a ținut seama de diferențele semnificative dintre costurile de producție aferente diferitelor tipuri de produse și nici de faptul că importurile din China vizau numai un număr limitat de NCP-uri.
 (185)
 În plus, CCCMC a afirmat că la simularea efectelor importurilor din China asupra prețurilor, Comisia s-a bazat numai pe prețurile medii și nu a luat în considerare diferențele de preț dintre diferitele tipuri de plăci din ceramică, deși importurile din China erau limitate și vizau numai un număr limitat de tipuri de produse. CCCMC a afirmat că, din cauza diferențelor considerabile dintre tipurile de plăci din ceramică, nu exista nicio relațieconcurențială între diferitele tipuri de plăci din ceramică și, prin urmare, prețurile unui anumit tip de plăci din ceramică nu pot exercita presiune asupra prețurilor unui alt tip de plăci. Potrivit CCCMC, Comisia ar fi trebuit să realizeze simulările pe tip de produs, nu pe o bază agregată, cum s-a întâmplat în cazul calculelor privind subcotarea prețurilor.
 (186)
 Prin urmare, în opinia CCCMC, Comisia nu a determinat probabilitatea pe o bază factuală suficientă pentru a permite ajungerea la „concluzii motivate și adecvate” și nici nu a efectuat o analiză bazată pe probe pozitive și pe o examinare obiectivă.
 (187)
 Comisia a reamintit, în primul rând, că a ajuns la concluziile privind probabilitatea reapariției prejudiciului după analizarea mai multor elemente, precum capacitatea de producție și capacitățile de rezervă din RPC, atractivitatea pieței Uniunii, comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi pe piețele altor țări terțe și efectul asupra situației industriei din Uniune (a se vedea considerentele 164-172). Simulările sale nu au făcut decât să-i consolideze și să-i confirme concluziile cu privire la reapariția prejudiciului în cazul expirării măsurilor actuale.
 (188)
 În al doilea rând, pentru a efectua simulările, Comisia s-a putut baza numai pe datele primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion și pe volumele și prețurile agregate ale producătorilor-exportatori din RPC. Ea nu a ținut seama de informațiile privind tipurile de produse și prețurile societăților neincluse în eșantion.
 (189)
 Prin urmare, Comisia a trebuit să se bazeze pe o serie de ipoteze, inclusiv gama dată de produse importate din RPC în PAR și prețurile medii aferente. Aceste ipoteze nu au făcut ca analiza sa să fie eronată, ci, dimpotrivă, Comisia a considerat că a ales o abordare destul de conservatoare, având în vedere toate celelalte elemente, cum ar fi capacitatea de rezervă și de producție din RPC. Analiza altor elemente a demonstrat că, în cazul expirării măsurilor, s-ar importa un volum mult mai mare și o gamă mult mai largă de produse, așa cum s-a întâmplat în cursul PA originale. De asemenea, simulările au arătat că potențialele importuri viitoare în cauză ar fi avut un impact negativ considerabil asupra solidității financiare a industriei Uniunii și s-ar traduce printr-o reapariție a prejudiciului pentru industria Uniunii. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.
 (190)
 CCCMC a afirmat, de asemenea, că concluzia privind probabilitatea reapariției prejudiciului a fost eronată deoarece Comisia a constatat efecte asupra prețurilor numai pentru un mic subset din vânzările Uniunii. Subcotarea constatată a prețurilor reprezenta numai aproximativ 1 % din totalul vânzărilor industriei din Uniune în cursul PAR și aproximativ 8 % din vânzările realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în PAR. De asemenea, CCCMC a atras atenția asupra numărului redus de tipuri de produse (șase) care au fost vândute de producătorii-exportatori chinezi în cursul PAR (dintr-un total de peste o sută vândute de industria Uniunii) și, prin urmare, asupra unui nivel scăzut de corespondență.
 (191)
 În primul rând, Comisia a reamintit că în cazul de față este vorba despre o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Măsurile aflate în vigoare în prezent au avut efectul de a reduce considerabil importurile de produs în cauză din RPC. Prin urmare, analiza subcotării prețurilor a putut fi realizată numai pe baza importurilor (incluse în eșantion) și a reprezentat numai unul dintre diversele elemente necesare pentru a evalua probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului.
 (192)
 În al doilea rând, spre deosebire de evaluarea realizată în cadrul anchetei inițiale, evaluarea probabilității reapariției prejudiciului este de natură prospectivă. Analiza subcotării prețurilor în cazul importurilor din trecut a reprezentat doar unul dintre indicatorii referitori la volumul și la prețurile viitoare ale producătorilor-exportatori ai produsului în cauză, precum și la efectele sale asupra industriei din Uniune.
 (193)
 În al treilea rând, analiza prețurilor în cazul importurilor realizate de producătorii-exportatori chinezi a demonstrat că, în pofida măsurilor, toate tipurile de produse importate de aceștia ar subcota prețurile practicate de industria Uniunii în cazul expirării măsurilor. În acest caz, ar urma să se importe în Uniune un volum mai mare și, de asemenea, mai multe tipuri de produse, la prețuri susceptibile să subcoteze prețurile din Uniune. Aceasta reprezintă o dovadă suplimentară a probabilității reapariției prejudiciului pentru industria Uniunii. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.
 (194)
 CCCMC a afirmat, de asemenea, că lipsa unei analize segmentate (pe segmente de societăți) a viciat toate constatările referitoare la prejudiciu sau la probabilitatea continuării acestuia. CCCMC a afirmat că Comisia ar fi trebuit să efectueze evaluarea prejudiciului per segment, și anume pentru întreprinderile mici, mijlocii și mari, pentru a permite CCCMC să își exercite drepturile la apărare și pentru a analiza poziția CCCMC potrivit căreia nu exista niciun temei pentru a concluziona că prejudiciul este susceptibil să reapară.
 (195)
 Comisia a considerat că o analiză separată a prejudiciului pentru fiecare segment nu este oportună sau necesară în cadrul acestei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Datorită includerii în eșantion a unor producători din Uniune de dimensiuni diferite, astfel încât fiecare segment să fie reprezentat în eșantion, în scopul stabilirii prejudiciului și al realizării analizei privind probabilitatea reapariției acestuia, situația diferitelor segmente s-a reflectat automat în toate constatările referitoare la prejudiciu. În plus, în conformitate cu articolele 3 și 4 din regulamentul de bază, stabilirea prejudiciului a fost realizată mai degrabă pentru industria Uniunii în ansamblu decât pentru producători individuali sau pentru grupuri de producători. În cazul de față, eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru situația industriei din Uniune în ansamblu, după cum s-a explicat și la considerentele 19-25 și 105-107 de mai sus. Prin urmare, Comisia a respins acest argument.
 (196)
 În final, CCCMC a afirmat că Comisia ar fi trebuit să își completeze analiza privind starea industriei Uniunii cu o analiză pe grupuri de tipuri de produse. Cu toate acestea, în afara unor declarații generale, nici CCCMC, nici alte părți interesate nu au transmis informații cu privire la acele tipuri de produse care ar merita o analiză separată – a se vedea considerentul 46. De asemenea, ancheta inițială nu a inclus o analiză segmentată. Comisia nu a avut niciun motiv să considere că o astfel de analiză este adecvată și astfel a considerat acest argument nefondat. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.
 (197)
 Pe baza considerațiilor de mai sus, Comisia și-a menținut opinia că abrogarea măsurilor ar duce foarte probabil la reapariția prejudiciului cauzat industriei Uniunii.
 G. INTERESUL UNIUNII
 1. Observații preliminare
 (198)
 În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor existente împotriva RPC ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblul său. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor diferite implicate, care cuprind interesele industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune.
 2. Interesul industriei Uniunii
 (199)
 În cursul PAR, industria Uniunii se redresase în urma prejudiciului cauzat de importurile din RPC care făcuseră obiectul unui dumping. Însă în eventualitatea abrogării măsurilor instituite împotriva RPC, există probabilitatea ca prejudiciul să reapară, întrucât industria Uniunii ar fi expusă la importuri din RPC care fac obiectul unui dumping, posibil în volume semnificative și cu exercitarea unei presiuni semnificative asupra prețurilor. Prin urmare, situația economică a industriei Uniunii ar fi de natură să se deterioreze considerabil din motivele descrise mai sus (a se vedea considerentele 173-197). În schimb, menținerea măsurilor ar aduce siguranță pe piață, permițând industriei Uniunii să își mențină situația economică pozitivă și să își desfășoare totodată activitatea pe o piață echitabilă și competitivă.
 (200)
 Pe această bază, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor ar fi în interesul industriei Uniunii.
 3. Interesul importatorilor
 (201)
 În etapa de deschidere a anchetei au fost contactați peste o mie de importatori/utilizatori cunoscuți. Unsprezece societăți au formulat răspunsuri la formularul de eșantionare, iar trei au completat chestionarul.
 (202)
 Două dintre societăți s-au pronunțat împotriva continuării măsurilor, iar una dintre ele a precizat că nu ar fi împotriva lor dacă acestea ar fi mai puțin stricte. Cea de a treia societate nu a exprimat un punct de vedere privind oportunitatea expirării măsurilor.
 (203)
 Toate cele trei societăți au fost de părere că nu numai măsurile, ci și rata de schimb actuală și costurile de transport scad atractivitatea importurilor de plăci din ceramică din RPC, fiind posibil ca importurile din RPC să nu crească în mod semnificativ în cazul expirării măsurilor. Totodată, doi dintre cei trei importatori considerau că, înainte de impunerea taxelor antidumping, importurile din RPC erau atractive datorită modelelor și prețurilor mici ale plăcilor din ceramică.
 (204)
 În cadrul anchetei inițiale, s-a concluzionat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ asupra activității importatorilor, deoarece aceștia ar putea, printre altele, să recurgă la alte surse de aprovizionare. Comisia a observat că, într-adevăr, în cursul PAR, în timp ce cota de piață a importurilor din RPC a scăzut cu 1,7 %, importurile din alte țări decât RPC au atins o cotă de piață de aproape 8 % (a se vedea considerentul 127), comparativ cu 5,3 % în perioada de anchetă din cadrul anchetei inițiale (15). Nefiind de origine chineză, aceste importuri nu au fost afectate de taxe. Prin urmare, Comisia a considerat că prelungirea măsurilor nu ar împiedica importatorii din Uniune să continue să cumpere produse similare din alte surse.
 (205)
 În fine, nivelul mai degrabă scăzut de cooperare din partea importatorilor neafiliați sugerează că aplicarea în continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ semnificativ asupra acestora.
 4. Interesul utilizatorilor
 (206)
 În etapa de deschidere a anchetei, pe lângă importatori au fost contactați toți utilizatorii cunoscuți. Totuși, niciun utilizator sau asociație a utilizatorilor nu a răspuns solicitării. În cazul inițial, Comisia a calculat impactul măsurilor asupra consumatorilor finali și a ajuns la concluzia că impactul din punctul de vedere al creșterii costurilor pe m2 este redus, ridicându-se la mai puțin de 0,5 EUR/m2. În același timp, consumul anual mediu din Uniune era de aproximativ 2,2 m2 pe persoană. Impactul mediu asupra consumatorilor din Uniune era, prin urmare, de 1,1 EUR/m2 pe persoană. Din motivele menționate la considerentele 182-184 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 917/2011 al Consiliului, acest impact a fost considerat nesemnificativ. Comisia a analizat, de asemenea, impactul măsurilor asupra importatorilor, a utilizatorilor și a furnizorilor care s-ar putea confrunta cu costuri suplimentare sau cu absența ofertei din cauza instituirii măsurilor. S-a concluzionat că instituirea măsurilor nu are un efect semnificativ asupra activității lor.
 5. Aprecierea și punerea în balanță a intereselor
 (207)
 Comisia a apreciat și a pus în balanță interesele concurente acordând o atenție deosebită nevoii de a elimina efectele de denaturare a comerțului ale dumpingului prejudiciabil și necesității de a restabili o concurență efectivă. În timp ce continuarea măsurilor ar proteja o industrie importantă a Uniunii, inclusiv un număr mare de întreprinderi mici și mijlocii, împotriva reapariției probabile a prejudiciului, nivelul destul de scăzut de cooperare din partea importatorilor și a utilizatorilor sugerează că aplicarea în continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ disproporționat asupra lor.
 6. Concluzie privind interesul Uniunii
 (208)
 Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperative pentru care menținerea măsurilor cu privire la importurile de plăci din ceramică originare din RPC să nu fie în interesul Uniunii.
 H. CONCLUZIE ȘI COMUNICAREA CONSTATĂRILOR
 (209)
 Toate părțile au fost informate cu privire la principalele fapte și considerente pe baza cărora s-a intenționat menținerea măsurilor existente împotriva RPC. De asemenea, părților li s-a acordat un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător în cazurile în care acest lucru a fost justificat.
 (210)
 Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (6) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de plăci din ceramică originare din RPC, instituite prin Regulamentul (UE) nr. 917/2011, ar trebui menținute.
 (211)
 Prezentul regulament este în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 (1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de plăci și dale din ceramică, smălțuite sau nesmălțuite, pentru pavaj sau pentru acoperit pereții; și de cuburi și articole similare din ceramică, smălțuite sau nesmălțuite, pentru mozaicuri, chiar pe suport, încadrate în prezent la codul SA 6907 și originare din Republica Populară Chineză.
 (2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile la prețul net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de următoarele societăți se stabilește după cum urmează:
 Societate
 Taxă
 Cod adițional TARIC
 Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
 32,0 %
 B938
 Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
 13,9 %
 B939
 Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
 29,3 %
 B009
 Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
 36,5 %
 B010
 Societățile enumerate în anexa I
 30,6 %
 Toate celelalte societăți
 69,7 %
 B999
 (3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
 (4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
 Articolul 2
 În cazul în care un producător din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei probe suficiente că (a) acesta nu a exportat mărfurile descrise la articolul 1 alineatul (1) originare din Republica Populară Chineză în cursul perioadei de anchetă (1 aprilie 2009-31 martie 2010), (b) nu este afiliat niciunui exportator sau producător supus măsurilor instituite prin prezentul regulament și (c) fie a exportat efectiv mărfurile în cauză, fie îi incumbă o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate semnificativă în Uniune după încheierea perioadei de anchetă, Comisia poate modifica anexa I prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion sau cărora nu li s-a acordat un tratament individual și cărora li se aplică astfel taxa medie ponderată de 30,6 %.
 Articolul 3
 În cazul în care se prezintă o declarație de punere în liberă circulație privind produsele menționate la articolul 1, numărul de metri pătrați ai produselor importate se înscrie în câmpul relevant al declarației respective.
 Articolul 4
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 22 noiembrie 2017.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) JO L 176, 30.6.2016, p. 21.
 (2) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 917/2011 al Consiliului din 12 septembrie 2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de plăci de ceramică originare din Republica Populară Chineză (JO L 238, 15.9.2011, p. 1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/782 al Comisiei din 19 mai 2015, prin adăugarea unei societăți la lista de producători din Republica Populară Chineză inclusă în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 917/2011, JO L 124, 20.5.2015, p. 9.
 (3) A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/409 al Comisiei din 11 martie 2015 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 917/2011 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de plăci de ceramică originare din Republica Populară Chineză (JO L 67, 12.3.2015, p. 23).
 (4) Aviz privind expirarea iminentă a anumitor măsuri antidumping (JO C 425, 18.12.2015, p. 20).
 (5) Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de plăci din ceramică originare din Republica Populară Chineză (JO C 336, 13.9.2016, p. 5).
 (6) Hotărârea Curții din data de 20 martie 1985, Cauza C-264/82, Timex Corporation împotriva Consiliului și Comisiei, ECLI:EU:C:1985:119, punctul 24.
 (7) Decizia președintelui Comisiei Europene din 29 februarie 2012 privind funcția și termenii de referință ai consilierului-auditor din anumite proceduri comerciale (JO L 107, 19.4.2012, p. 5).
 (8) După cum se explică la considerentul 10, denumirile producătorilor din Uniune nu pot fi divulgate din motive de confidențialitate.
 (9) Vă rugăm să consultați, de asemenea, hotărârea în cauza C-687/13, punctul 67, cerere de decizie preliminară formulată de Finanzgericht München – Germania, Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH/Hauptzollamt Regensburg Fliesen-Zentrum, Hotărârea Curții (Camera a treia) din 10 septembrie 2015.
 (10) Sursa: Asociația societăților din domeniul produselor ceramice sanitare și pentru construcții din China (denumită în continuare „CBCSA”) (site web: http://www.china-china.cn).
 (11) Ponderile reale au fost ușor diferite de cele utilizate în ancheta inițială, care au fost stabilite pe baza datelor din 2008.
 (12) A se vedea considerentul 121 din Regulamentul (UE) nr. 258/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză (JO L 70, 17.3.2011, p. 5).
 (13) În cursul anchetei inițiale (din 2007 până la 31 martie 2010), importurile din RPC se ridicau, în medie, la aproximativ 65 de milioane m2 anual.
 (14) Thailanda (2,18 %-35,49 %), Argentina (50,03 USD/m2), Brazilia (între 3,34 USD/m2 și 6,42 USD/m2), Coreea de Sud (9,07 %-37,40 %), India (până la 1,87 USD/m2), Mexic (angajamentul privind prețurile prevede un FOB de cel puțin 6,72 USD/m2 sau taxe cuprinse între 2,9 USD/m2 și 12,42 USD/m2) și Pakistan (5,21 %-59,18 %). Sursa: anexa 22 la cerere, site-ul OMC pentru rapoartele semestriale prevăzute la articolul 16.4 din acordurile cu diferitele țări și publicația Ministerului de Finanțe al Indiei.
 (15) A se vedea considerentul 78 din Regulamentul (UE) nr. 258/2011 al Comisiei din 16 martie 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză (JO L 70, 17.3.2011, p. 5).
 ANEXA I
 Producătorii chinezi cooperanți neincluși în eșantion sau cărora nu li s-a acordat tratament individual:
 Denumirea
 Cod adițional Taric
 Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd
 B132
 Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd
 B133
 Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd
 B134
 Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd
 B135
 Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd
 B136
 Enping Yungo Ceramic Co. Ltd
 B137
 Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd
 B138
 Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd
 B139
 Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd
 B140
 Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd
 B141
 Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd
 B142
 Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd
 B143
 Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd
 B144
 Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd
 B145
 Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd
 B146
 Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd
 B147
 Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd
 B148
 Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd
 B149
 Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd
 B150
 Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd
 B151
 Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd
 B152
 Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd
 B153
 Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd
 B154
 Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd
 B155
 Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd
 B156
 Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd
 B157
 Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd
 B158
 Foshan Summit Ceramics Co. Ltd
 B159
 Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd
 B160
 Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd
 B161
 Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd
 B162
 Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd
 B163
 Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd
 B164
 Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd
 B165
 Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd
 B166
 Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd
 B167
 Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd
 B168
 Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd
 B169
 Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd
 B170
 Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd
 B171
 Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd
 B172
 Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd
 B173
 Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd
 B174
 Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd
 B175
 Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd
 B176
 Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd
 B177
 Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd
 B178
 Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd
 B179
 Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd Shunde Yuezhong Branch
 B180
 Guangdong Ouya Ceramics Co. Ltd
 B181
 Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd
 B182
 Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd
 B183
 Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd
 B184
 Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd
 B185
 Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd
 B186
 Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd
 B187
 Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd
 B188
 Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd
 B189
 Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd
 B190
 Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd
 B191
 Hangzhou Nabel Group Co. Ltd
 B192
 Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd
 B193
 Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd
 B194
 Guangdong Luxury Micro-crystal stone Technology Co., Ltd
 B195
 Hitom Ceramics Co. Ltd
 B196
 Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd
 B197
 Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd
 B198
 Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd
 B199
 Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd
 B200
 Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd
 B201
 Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd
 B202
 Louvrenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd
 B203
 Nabel Ceramics (Jiujiang City) Co. Ltd
 B204
 Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd
 B205
 Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd
 B206
 Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd
 B207
 Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd
 B208
 Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd
 B209
 RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd
 B210
 Shandong ASA Ceramic Co. Ltd
 B211
 Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd
 B212
 Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd
 B213
 Shanghai CIMIC Holdings Co., Ltd
 B214
 Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd
 B215
 Sinyih Ceramic (Penglai) Co. Ltd
 B216
 Southern Building Materials and Sanitary Co. Ltd of Qingyuan
 B217
 Tangshan Huida Ceramic Group Co. Ltd
 B218
 Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd
 B219
 Tegaote Ceramics Co. Ltd
 B220
 Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd
 B221
 Topbro Ceramics Co. Ltd
 B222
 Xingning Christ Craftworks Co. Ltd
 B223
 Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd
 B224
 Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Company Limited
 B225
 Zhaoqing Zhongheng Ceramics Co. Ltd
 B226
 Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd
 B227
 Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd
 B228
 Shandong Tongyi Ceramics Co. Ltd
 B229
 Onna Ceramic Industries (China) Co., Ltd
 B293
 Everstone Industry (Qingdao) Co., Ltd
 B998
 ANEXA II
 Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, cuprinzând următoarele elemente:
 1.
 Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială.
 2.
 Următoarea declarație:
 „Subsemnatul certific prin prezenta că (volumul) de plăci din ceramică vândut la export în Uniunea Europeană și cuprins în prezenta factură a fost produs de (numele societății și sediul social) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.
 (Data și semnătura)”