type: legislation

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52009PC0151
 Priekšlikums Padomes regula par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā /* COM/2009/0151 galīgā redakcija - CNS 2009/0051 */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2.4.2009COM(2009) 151 galīgā redakcija2009/0051 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībāPASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS- Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠā priekšlikuma mērķis ir atjaunināt Kopienas noteikumus, ar kuriem transponē Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas ( NEAFC ) pieņemto kontroles un noteikumu izpildes shēmu.- Vispārīgais kontekstsKonvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā, kurā Eiropas Kopiena ir līgumslēdzēja puse, ir pieņemta ar mērķi panākt Ziemeļaustrumu Atlantijas apgabala zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un optimālu izmantošanu, nodrošinot ilgtspējīgus ieguvumus vides un sociālajā jomā.Lai nodrošinātu Konvencijas un Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas ( NEAFC ) pieņemto ieteikumu piemērošanu, var pieņemt pasākumus, kas saistīti ar kontroli un noteikumu izpildi attiecīgajās zvejniecībās. Kontroles un noteikumu izpildes shēmu piemēro visiem kuģiem, ko izmanto vai paredzēts izmantot zvejas darbībām, kuras veic saistībā ar zvejas resursiem Konvencijā noteiktajos apgabalos.Lai uzlabotu ieteikumu izpildi un kontroli, NEAFC 25. gadskārtējā sanāksmē 2006. gadā pieņēma jaunu shēmu. Nozīmīgākās pārmaiņas ir iepriekšējās shēmas apvienošana ar programmu, kuras mērķis ir veicināt to, lai noteikumus ievērotu kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi. Otrs jaunievedums ir ostas valsts veiktas kontroles sistēma, kas faktiski nodrošina to, ka Eiropas ostās netiek izkrautas saldētas zivis, kuru likumību nav verificējusi ārvalstu kuģa karoga valsts. Ir paredzēti jauni pasākumi attiecībā uz nelegālā, nereģistrētā un neregulētā (NNN) zvejā iesaistījušos kuģu kontroli. Jaunie ostas valsts veiktas kontroles pasākumi pēdējo reizi tika grozīti ar ieteikumu, ko NEAFC pieņēma 26. gadskārtējā sanāksmē.Šie ieteikumi stājās spēkā 2007. gada maijā, 2008. gada februārī un 2009. gada janvārī. Saskaņā ar NEAFC konvencijas noteikumiem tie ir saistoši līgumslēdzējām pusēm. Tātad Kopienai kā līgumslēdzējai pusei tie ir jāpiemēro.Kopiena pilnībā atbalstīja šo ieteikumu pieņemšanu NEAFC . Tāpēc Kopienas interesēs ir panākt, lai tos iekļautu Kopienas tiesību aktos ar ierosināto regulu.Šīs ierosinātās regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību.- Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPirmo NEAFC pieņemto shēmu ieviesa 1998. gadā ar Padomes 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2791/1999, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kuri piemērojami rajonā, uz ko attiecas konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā. Nu tā jāatceļ, lai ieviestu atjaunināto shēmu, ko NEAFC pieņēma 2006. gadā.Attiecīgi jāatceļ Komisijas 2000. gada 15. maija Regula (EK) Nr. 1085/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus to kontroles pasākumu piemērošanai, kuri piemērojami rajonā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā.Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (“NNN zvejas regula”), piemēros no 2010. gada 1. janvāra. Padomes Regulā (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem ir paredzēts, ka Kopienas zvejas kuģiem ir jāsaņem zvejas atļauja, lai tie drīkstētu iesaistīties zvejas darbībās ārpus Kopienas ūdeņiem.Turklāt daži NEAFC pieņemtie noteikumi ir iestrādāti Kopienas tiesību aktos ar ikgadējo KPN un kvotu regulu, ar ko nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti. Tā kā šie pasākumi ir pastāvīgi pasākumi, tiem jābūt daļai no ierosinātās regulas.- Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemŠajā priekšlikumā ir ievērots zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas vispārējais modelis atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, un tas ir ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā.2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS- Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsNepiemēroAtbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāNepiemēro- Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.- Ietekmes novērtējumsNepiemēro3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI- Ierosināto pasākumu kopsavilkumsNEAFC pieņemtās kontroles un noteikumu izpildes shēmas transponēšana Kopienas tiesību aktos- Juridiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants.- Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.- Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ.Ieteikumus ir pieņēmusi reģionāla zvejniecības organizācija. Eiropas Kopienai kā līgumslēdzējai pusei tie jātransponē Kopienas tiesību aktos. Skaidrības un pārredzamības labad šie ieteikumi ir iestrādāti Padomes regulā, lai dalībvalstis un zvejnieki varētu tos labāk piemērot.- Likumdošanas instrumentu izvēleIerosinātais likumdošanas instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju pieņemtos ieteikumus transponē Padomes regulās.4) IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.5) PAPILDU INFORMāCIJA- VienkāršošanaPriekšlikumā paredzēta administratīvo procedūru vienkāršošana publiskā sektora (ES vai valsts) iestādēs.Priekšlikumā paredzēts, ka Komisija izraugās iestādi, lai centralizētu visas procedūras ziņojumu sniegšanai starp dalībvalstīm un NEAFC sekretāru.- Spēkā esošo tiesību aktu atcelšanaPieņemot priekšlikumu, atcels spēkā esošus tiesību aktus.2009/0051 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu([1]),ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu([2]),tā kā:1. Konvenciju par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (turpmāk “ NEAFC konvencija”) apstiprināja ar Lēmumu 81/608/EEK([3]), un tā stājās spēkā 1982. gada 17. martā.2. NEAFC konvencijā ir paredzēta atbilstīga daudzpusējas sadarbības sistēma zvejas resursu racionālai saglabāšanai un pārvaldībai Konvencijā noteiktajā apgabalā.3. Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija gadskārtējā sanāksmē 2006. gada 15. novembrī pieņēma ieteikumu, izveidojot kontroles un noteikumu izpildes shēmu (turpmāk “shēma”), kas piemērojama zvejas kuģiem, kuri darbojas Konvencijas apgabala ūdeņos, kas nav līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā. Shēmā izdarīja grozījumus ar vairākiem ieteikumiem, ko pieņēma gadskārtējās sanāksmēs 2007. un 2008. gada novembrī.4. Šie ieteikumi stājās spēkā attiecīgi 2007. gada 1. maijā, 2008. gada 9. februārī un 2009. gada 6. un 8. janvārī saskaņā ar NEAFC konvencijas 12. un 15. pantu.5. Shēmā paredzēti kontroles pasākumi, kas piemērojami kuģiem, kuri peld ar Konvencijas līgumslēdzēju pušu karogu un darbojas NEAFC apgabalā, un kārtība inspekciju veikšanai jūrā, tostarp inspekcijas un pārraudzības procedūras un pienākumu neizpildes procedūras, kas jāievēro līgumslēdzējām pusēm.6. Shēmā paredzēta jauna ostas valsts veiktas kontroles sistēma, kas faktiski nodrošinās to, ka Eiropas ostās netiek izkrautas un pārkrautas citā kuģī tādas saldētas zivis, kuru likumību nav verificējusi ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldoša zvejas kuģa karoga valsts.7. Daži NEAFC pieņemtie noteikumi ir iekļauti Kopienas tiesību aktos ar ikgadējo KPN un kvotu regulu; iepriekšējo reizi tas darīts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti([4]). Skaidrības labad tāda veida noteikumi jātransponē jaunā atsevišķā regulā, ja vien tie nav pagaidu noteikumi.8. Lai nodrošinātu NEAFC pieņemto saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pilnīgu ievērošanu, shēmā ietverti arī noteikumi, lai veicinātu to, ka saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumus ievēro kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi. NEAFC ieteica aizstāt vairākus kuģus to kuģu sarakstā, kuru iesaistīšanās nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā ir apstiprināta. Jānodrošina minēto ieteikumu iekļaušana Kopienas tiesiskajā regulējumā.9. Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai([5]), konkrēti, tās 2. panta 2. punktā paredzēts, ka ikvienai dalībvalstij jānodrošina, lai tās kuģu darbības ārpus Kopienas ūdeņiem tiktu pienācīgi uzraudzītas un, ja Kopiena uzņēmusies attiecīgas saistības, inspicētas un pārraudzītas, lai nodrošinātu minētajos ūdeņos piemērojamo Kopienas noteikumu ievērošanu; tālab būtu jāparedz, ka tās dalībvalstis, kuru kuģiem atļauts zvejot NEAFC pārvaldības apgabalā, norīko inspektorus ar shēmu saistītās uzraudzības un pārraudzības veikšanai un paredz inspekcijai pietiekamus resursus.10. Lai nodrošinātu zvejas darbību uzraudzību NEAFC konvencijas apgabalā, dalībvalstīm, piemērojot shēmu, jāsadarbojas savā starpā un ar Komisiju, un ar tās izraudzīto iestādi.11. Dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai to inspektori ievērotu NEAFC noteiktās inspekcijas procedūras.12. Jānosaka kārtība, kādā pieņem sīki izstrādātus noteikumus shēmas īstenošanai.13. Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību([6]). Lai nodrošinātu to, ka NEAFC pieņemtos kontroles un noteikumu izpildes papildu pasākumus, kas kļūst obligāti Kopienai, var īstenot NEAFC konvencijā paredzētajā termiņā, grozījumus varētu pieņemt saskaņā ar to pašu procedūru.14. Tā kā ar šo regulu tiks ieviesti jauni kontroles un noteikumu izpildes pasākumi NEAFC konvencijas apgabalā, ir jāatceļ Padomes 1999. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2791/1999, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kuri piemērojami rajonā, uz ko attiecas konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I NODAĻAVispārīgi noteikumi1. pantsPriekšmetsŠajā regulā paredz vispārīgus noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem Kopiena piemēro Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas pieņemto kontroles un noteikumu izpildes shēmu (turpmāk “shēma”).2. pantsDarbības jomaJa vien nav noteikts citādi, šo regulu piemēro visiem Kopienas kuģiem, ko izmanto vai paredzēts izmantot zvejas darbībām, kuras veic saistībā ar zvejas resursiem Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā pārvaldības apgabalā.3. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:15. “Konvencija” ir Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (ar grozījumiem);16. “Konvencijas apgabals” ir Konvencijas 1. panta 1. punktā definētā Konvencijas apgabala ūdeņi;17. “pārvaldības apgabals” ir Konvencijas apgabala ūdeņi, kas atrodas ārpus līgumslēdzēju pušu zvejniecības jurisdikcijā esošiem ūdeņiem;18. “līgumslēdzējas puses” ir Konvencijas līgumslēdzējas puses;19. “ NEAFC ” ir Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija;20. “zvejas darbības” ir zveja, arī kopīgas zvejas darbības, zivju apstrādes darbības, zivju un zivju produktu pārkraušana citā kuģī un izkraušana un visas citas komerciālas darbības, ko veic, gatavojoties zvejai vai saistībā ar zveju;21. “zvejas resursi” ir Konvencijas 1. panta 2. punktā minētie resursi;22. “regulēti resursi” ir pielikumā norādītie zvejas resursi, uz kuriem attiecas saskaņā ar Konvenciju izdoti ieteikumi;23. “zvejas kuģis” ir kuģis, ko izmanto vai ir paredzēts izmantot zvejas resursu komerciālā izmantošanā; pie šādiem kuģiem pieder arī zivju apstrādes kuģi un kuģi, kas iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī;24. “kuģis, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis” ir ikviens zvejas kuģis, kura karoga valsts nav NEAFC līgumslēdzēja puse; pie šādiem kuģiem pieder arī kuģi, kurus ir pamatots iemesls uzskatīt par kuģiem bez valstspiederības;25. “kopīga zvejas darbība” ir darbība, kurā iesaistījušies divi vai vairāki kuģi, ja nozveju no viena zvejas kuģa zvejas rīkiem nodod citam;26. “pārkraušana citā kuģī” ir jebkāda daudzuma uz kuģa paturētu zvejas resursu vai zvejas produktu pārvietošana pāri bortam no viena zvejas kuģa uz citu zvejas kuģi;27. “osta” ir ikviena izkraušanas vieta vai vieta, kas atrodas tuvu krastam un ko līgumslēdzēja puse apstiprinājusi zvejas resursu pārkraušanai citā kuģī;28. “Zvejas uzraudzības centrs” ( FMC ) ir dalībvalsts izveidots operatīvais centrs, kam ir tehniskā kapacitāte attālināti uzraudzīt zvejas kuģus, vākt, uzglabāt, validēt no dažādām sakaru sistēmām saņemtus datus un veikt šādu datu kontrolpārbaudi, un šo informāciju darīt pieejamu attiecīgi karoga vai piekrastes valsts inspekcijas dienestiem.4. pantsKontaktpunkti1. Dalībvalstis izraugās kompetento iestādi, kas darbojas kā kontaktpunkts pārraudzības un inspekcijas ziņojumu saņemšanai saskaņā ar 12., 19., 20. un 27. pantu un paziņojumu saņemšanai un atļauju izdošanai saskaņā ar 24. un 25. pantu.2. Kontaktpunkti paziņojumu saņemšanai un atļauju izdošanai saskaņā ar 24. un 25. pantu ir pieejami 24 stundas diennaktī.3. Dalībvalstis nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei un NEAFC sekretāram izraudzītā kontaktpunkta tālruņa numuru, e-pasta adresi un faksa numuru.4. Visas turpmākās izmaiņas informācijā par 1. un 3. punktā minētajiem kontaktpunktiem vismaz piecpadsmit dienas pirms izmaiņu stāšanās spēkā paziņo Komisijai vai tās izraudzītai iestādei un NEAFC sekretāram.5 Formātu 1. un 3. punktā norādītās informācijas nosūtīšanai nosaka saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.II NODAĻAUzraudzības pasākumi5. pantsKopienas dalība29. Dalībvalstis datorlasāmā formā nosūta Komisijai sarakstu, kurā iekļauti visi kuģi, kas peld ar to karogu, ir reģistrēti Kopienā un kam ir atļauts zvejot pārvaldības apgabalā, jo īpaši kuģi, kuriem atļauta viena vai vairāku regulēto resursu specializētā zveja, un dara zināmus arī visus saraksta grozījumus. Šo informāciju katru gadu nosūta ne vēlāk kā 15. decembrī vai vismaz 5 dienas pirms kuģa ieiešanas pārvaldības apgabalā. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta NEAFC sekretāram.30. Formātu 1. punktā norādītā saraksta nosūtīšanai nosaka saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.6. pantsZvejas rīku marķēšana31. Dalībvalstis nodrošina, ka zvejas rīki, kurus to zvejas kuģi izmanto pārvaldības apgabalā, ir marķēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 356/2005([7]).32. Dalībvalstis var izcelt no ūdens un iznīcināt nostiprinātus zvejas rīkus, kas nav marķēti saskaņā ar 1. punktu vai kā citādi neatbilst NEAFC pieņemtajiem ieteikumiem, kā arī šajos zvejas rīkos esošās zivis.7. pantsZaudēta zvejas rīka atgūšana33. Uz Kopienas zvejas kuģiem, kas zvejo ar nostiprinātiem zvejas rīkiem, ir aprīkojums zaudēta zvejas rīka atgūšanai.34. Kuģis, kas ir zaudējis nostiprinātu zvejas rīku, mēģina to atgūt pēc iespējas drīzāk.35. Ja zaudēto zvejas rīku nevar atgūt, kuģa kapteinis 24 stundu laikā pēc zaudējuma paziņo savas karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei:36. kuģa vārdu un izsaukuma signālu;37. zaudētā zvejas rīka veidu;38. laiku, kad zvejas rīks pazaudēts;39. vietu, kurā zvejas rīks pazaudēts;40. vai kuģis ir mēģinājis atgūt zvejas rīku.41. Kompetentā iestāde nekavējoties nosūta saskaņā ar 3. punktu sniegto informāciju Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, kura to tūlīt pārsūta NEAFC sekretāram.42. Dalībvalstis regulāri cenšas atgūt zaudētus zvejas rīkus, kas pieder ar to karogu peldošiem zvejas kuģiem. Ja tiek atgūts zvejas rīks, par kura zaudējumu kapteinis nav ziņojis, minēto zvejas rīku atguvusī dalībvalsts var pieprasīt, lai izmaksas segtu zvejas rīku pazaudējušā kuģa kapteinis.8. pantsNozveju un zvejas piepūles reģistrēšana43. Papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6. pantā norādītajai informācijai Kopienas zvejas kuģu kapteiņi kārto iesietu zvejas žurnālu ar numurētām lapām un reģistrē tajā:44. katru ieiešanu pārvaldības apgabalā un iziešanu no tā;45. katru dienu un/vai par katru zvejas rīku pacēlumu — novērtēto summāro nozveju, kas paturēta uz kuģa kopš pēdējās ieiešanas pārvaldības apgabalā;46. katru dienu un/vai par katru zvejas rīku pacēlumu — zivju izmetumu apjomu.47. To Kopienas zvejas kuģu kapteiņi, kas veic ar regulētiem resursiem saistītas zvejas darbības un kas apstrādā un/vai sasaldē nozveju:48. zvejas produkcijas žurnālā reģistrē summāro produkciju pa sugām un produktu veidiem un49. visu apstrādāto nozveju kravas telpā novieto tā, lai katras sugas atrašanās vietu varētu noteikt pēc uzglabāšanas plāna, ko glabā uz zvejas kuģa.50. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var atbrīvot no zvejas žurnāla kārtošanas tādu citā kuģī pārkraušanas darbībās iesaistījušos kuģi, kurā veic iekraušanu. Kuģi, kas izmanto šo atkāpi, uzglabāšanas plānā norāda vietu kravas telpā, kurā atrodas 14. panta 1. punktā minētās saldētās zivis, un reģistrē zvejas produkcijas žurnālā:51. 9. pantā minētā ziņojuma nosūtīšanas datumu un laiku, izteiktu kā universālo koordinēto laiku ( UTC );52. radio pārraides gadījumā — tās radiostacijas nosaukumu, no kuras ziņojums nosūtīts;53. citā kuģī pārkraušanas datumu un laiku ( UTC );54. citā kuģī pārkraušanas vietu (ģeogrāfisko garumu/ģeogrāfisko platumu);55. kuģī iekrautos daudzumus pa sugām;56. tā zvejas kuģa vārdu un starptautisko radio izsaukuma signālu, no kura izkrauta nozveja.57. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.9. pantsZiņošana par regulēto resursu nozvejām58. To Kopienas zvejas kuģu kapteiņi, kas veic ar regulētiem resursiem saistītas zvejas darbības, nozvejas ziņojumus elektroniski nosūta attiecīgajam Zvejas uzraudzības centram. Šos datus pēc pieprasījuma dara pieejamus Komisijai. Ziņojumos iekļauj:59. ziņojumus par daudzumiem, kas paturēti uz kuģa, ieejot pārvaldības apgabalā. Šādus ziņojumus nosūta ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 2 stundas pirms katras ieiešanas pārvaldības apgabalā;60. nedēļas nozvejas ziņojumus. Šādus ziņojumus pirmo reizi nosūta ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa ieiešanas pārvaldības apgabalā vai, ja zvejas reiss ilgst vairāk nekā 7 dienas, vēlākais pirmdien plkst. 12.00 dienā par nozvejām, kas pārvaldības apgabalā iegūtas iepriekšējā nedēļā, kura beidzas svētdien pusnaktī. Šajā ziņojumā norāda zvejas dienu skaitu kopš zvejas uzsākšanas vai kopš pēdējā nozvejas ziņojuma;61. ziņojumus par nozvejām, kas paturētas uz kuģa, izejot no pārvaldības apgabala. Šādus ziņojumus nosūta ne agrāk kā 8 stundas un ne vēlāk kā 2 stundas pirms katras iziešanas no pārvaldības apgabala. Attiecīgā gadījumā tajos norāda zvejas dienu skaitu un nozvejas, kas pārvaldības apgabalā iegūtas kopš zvejas uzsākšanas vai kopš pēdējā nozvejas ziņojuma;62. ziņojumus par katrā zivju pārkraušanas reizē iekrautajiem un izkrautajiem daudzumiem un nozvejām, kas uzņemtas uz kuģa, veicot kopīgas zvejas darbības, kamēr kuģis atrodas pārvaldības apgabalā. Šādus ziņojumus nosūta ne vēlāk kā 24 stundas pēc citā kuģī pārkraušanas vai kopīgas zvejas darbības pabeigšanas.63. Dalībvalstis pēc nozvejas ziņojumu saņemšanas datorizēti pārsūta tos NEAFC sekretāram.64. Nozvejas ziņojumos ietvertos datus dalībvalstis reģistrē Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19. panta 2. punktā minētajā datubāzē.65. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai, jo īpaši nosūtīšanas formātu un specifikācijas, nosaka saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.10. pantsKopējs ziņojums par nozveju un zvejas piepūli66. Dalībvalstis, datorizēti nosūtot informāciju, līdz katra mēneša piecpadsmitajai dienai informē Komisiju par resursu daudzumiem, ko pārvaldības apgabalā ieguvuši ar to karogu peldoši kuģi un kas iepriekšējā mēnesī izkrauti vai pārkrauti citā kuģī.67. Neskarot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. pantu, dalībvalstis, datorizēti nosūtot informāciju, līdz katra mēneša piecpadsmitajai dienai informē Komisiju arī par regulētu resursu daudzumiem, ko Konvencijas apgabala Kopienas ūdeņos ieguvuši ar to karogu peldoši kuģi un kas iepriekšējā mēnesī izkrauti vai pārkrauti citā kuģī.68. Sarakstu ar resursiem, par kuriem jāpaziņo saskaņā ar 1. punktu, un formātu datu nosūtīšanai saskaņā ar 1. un 2. punktu pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.69. Komisija apkopo 1. un 2. punktā minētos datus par visām dalībvalstīm un pārsūta tos NEAFC sekretāram 30 dienu laikā pēc tā kalendārā mēneša beigām, kurā nozvejas izkrautas vai pārkrautas citā kuģī.11. pantsKuģu satelītuzraudzības sistēmaDalībvalstis nodrošina to, ka ar kuģu satelītuzraudzības sistēmas ( VMS ) palīdzību iegūto informāciju par kuģiem, kuri peld ar to karogu un zvejo pārvaldības apgabalā, automātiski un elektroniski nosūta NEAFC sekretāram tādā formātā un atbilstīgi tām specifikācijām, kas pieņemtas saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.12. pantsInformācijas nosūtīšana70. Dalībvalstis nekavējoties nosūta 9. un 11. pantā minētos ziņojumus un informāciju. Tomēr tehniskas kļūmes gadījumā šādus ziņojumus un informāciju NEAFC sekretāram nosūta 24 stundu laikā pēc to saņemšanas. Dalībvalstis nodrošina, ka visi to pārsūtītie ziņojumi un paziņojumi ir secīgi numurēti.71. Dalībvalstis nodrošina to, ka NEAFC sekretāram pārsūtītie ziņojumi un informācija atbilst datu apmaiņas formātiem un protokoliem, kuri noteikti saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.13. pantsPārkraušana citā kuģī un kopīgas zvejas darbības72. Kopienas zvejas kuģi pārvaldības apgabalā iesaistās citā kuģī pārkraušanas darbībās tikai tad, ja tie saņēmuši savas karoga dalībvalsts kompetento iestāžu iepriekšēju atļauju.73. Kopienas zvejas kuģi drīkst iesaistīties citā kuģī pārkraušanas darbībās vai kopīgās zvejas darbībās tikai ar kuģiem, kuri peld ar līgumslēdzējas puses karogu, un ar tādas valsts kuģiem, kas nav līgumslēdzēja puse, bet kam NEAFC piešķīrusi statusu “sadarbīga valsts, kas nav līgumslēdzēja puse”.74. Kopienas zvejas kuģi, kuri iesaistījušies citā kuģī pārkraušanas darbībās un kuros veic iekraušanu, tajā pašā zvejas reisā neiesaistās citās zvejas darbībās, tostarp kopīgās zvejas darbībās, izņemot zivju apstrādi un izkraušanu.14. pantsAtsevišķa uzglabāšana75. Kopienas zvejas kuģi, uz kuriem ir saldēti zvejas resursi, ko Konvencijas apgabalā nozvejojuši vairāki zvejas kuģi, var uzglabāt zivis ikvienā no šiem kuģiem vairāk nekā vienā kravas telpas vietā, taču šiem resursiem jābūt skaidri atdalītiem no citu kuģu nozvejotām zivīm ar plastmasu, saplāksni vai tīkla linumu.76. Visas nozvejas, kas iegūtas Konvencijas apgabalā, uzglabā atsevišķi no visām nozvejām, kas iegūtas ārpus šā apgabala.15. pantsSaldētu zivju marķēšanaVisām Konvencijas apgabalā nozvejotām zivīm, kuras sasaldē, jābūt identificētām ar skaidri salasāmu etiķeti vai zīmogu. Etiķete vai zīmogs, ar ko nokraušanas laikā marķē katru saldētu zivju kasti vai bloku, norāda sugu, apstrādes datumu, ICES apakšapgabalu un rajonu, kurā nozveja iegūta, un tā kuģa vārdu, kas nozvejojis zivis.III NODAĻAInspekcijas jūrā16. pantsNEAFC inspektori77. Dalībvalstis, kuru zvejas kuģiem atļauts zvejot pārvaldības apgabalā, norīko inspektorus pārraudzības un inspekcijas veikšanai saskaņā ar shēmu.78. Dalībvalstis katram inspektoram izdod īpašu personu apliecinošu dokumentu. Šā dokumenta formātu nosaka saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.79. Uzkāpjot uz zvejas kuģa, katram inspektoram ir klāt īpašais personu apliecinošais dokuments, kuru viņš uzrāda.17. pantsVispārīgi inspekcijas un pārraudzības noteikumi80. Komisija vai tās izraudzīta iestāde koordinē pārraudzības un inspekcijas darbības Kopienā un katru gadu kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm izstrādā kopīgas resursu izmantošanas plānu Kopienas līdzdalībai shēmā nākamajā gadā.Ja pārvaldības apgabalā vairāk nekā desmit Kopienas zvejas kuģi vienlaikus veic ar regulētiem resursiem saistītas zvejas darbības, Komisija vai tās izraudzīta iestāde šajā laikā nodrošina to, ka apgabalā atrodas dalībvalsts inspekcijas kuģis vai ar citu līgumslēdzēju pusi ir noslēgts nolīgums par inspekcijas kuģa klātbūtnes nodrošināšanu.81. Komisija vai tās izraudzīta iestāde nosaka inspekciju skaitu, pamatojoties uz Kopienas flotes lielumu un ņemot vērā laiku, ko Kopienas zvejas kuģi pavada pārvaldības apgabalā.82. Komisija vai tās izraudzīta iestāde ar inspekciju līdzsvarotu sadalījumu cenšas nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visām līgumslēdzējām pusēm, kuru zvejas kuģi darbojas pārvaldības apgabalā.83. Dalībvalstis nodrošina, ka to inspektoru veiktās inspekcijas nav diskriminējošas un notiek saskaņā ar shēmu.84. Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka citas līgumslēdzējas puses NEAFC inspektoriem ir atļauts veikt inspekcijas uz kuģiem, kas peld ar to karogu.85. Inspektori neizmanto spēku, izņemot vajadzības gadījumā, ciktāl tas nepieciešams inspektoru drošībai. Veicot inspekcijas uz zvejas kuģiem, inspektori nenēsā šaujamieročus.86. Inspektori nepieļauj traucējumus vai neērtības attiecībā uz zvejas kuģi, tā darbībām un uz kuģa paturēto nozveju, izņemot vajadzības gadījumā, ciktāl tas nepieciešams viņu pilnvaru īstenošanai.18. pantsInspekcijas līdzekļi87. Dalībvalstis saviem inspektoriem nodrošina piemērotus līdzekļus, lai tie varētu veikt pārraudzības un inspekcijas uzdevumus. Šajā nolūkā tās norīko inspekcijas kuģus un lidaparātus darbam shēmā.88. Komisija vai tās izraudzīta iestāde katru gadu līdz 1. janvārim nosūta NEAFC sekretāram informāciju par plānu, NEAFC inspektoru un īpašo inspekcijas kuģu vārdus, kā arī to lidaparātu tipus un identifikācijas datus (reģistrācijas numurs, nosaukums, radio izsaukuma signāls), kurus dalībvalstis norīko darbam shēmā attiecīgajā gadā. Šo informāciju iegūst no Regulas (EK) Nr. 1042/2006 6. pantā minētā saraksta. Šā saraksta grozījumus dalībvalstis nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, kura vienu mēnesi pirms grozījumu stāšanās spēkā pārsūta šo informāciju NEAFC sekretāram un pārējām dalībvalstīm.89. Ikviens kuģis, kurš norīkots darbam shēmā un uz kura ir NEAFC inspektori, kā arī minētā kuģa izmantotā kuģa laiva raida NEAFC inspekcijas īpašo signālu, lai norādītu, ka uz kuģa esošie inspektori var veikt inspekcijas uzdevumus saskaņā ar shēmu. Uz lidaparātiem, kas norīkoti darbam shēmā, ir skaidri norādīts to starptautiskais radio izsaukuma signāls. Īpašā signāla veidu nosaka saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.90. Komisija vai tās izraudzīta iestāde atbilstīgi paraugam, kas noteikts saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru, reģistrē datumu un laiku, kad norīkotie Kopienas inspekcijas kuģi un lidaparāti sāk un beidz pildīt pienākumus saskaņā ar shēmu. Komisija vai tās izraudzīta iestāde paziņo šo informāciju NEAFC sekretāram.19. pantsPārraudzības procedūra91. Pārraudzība pamatojas uz gadījumiem, kad NEAFC inspektori pamanījuši zvejas kuģus no kuģa vai lidaparāta, kas norīkots darbam shēmā. Par katru kuģa pamanīšanas gadījumu NEAFC inspektori tūlīt elektroniski nosūta attiecīgā kuģa karoga valstij, Komisijai vai tās izraudzītai iestādei un NEAFC sekretāram ziņojumu tādā formā, kas noteikta saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru. Katra pamanīšanas gadījuma ziņojuma kopiju papīra formātā un visas fotogrāfijas pēc pieprasījuma pārsūta attiecīgā kuģa karoga valstij.92. NEAFC inspektori pamanīšanas gadījumus reģistrē pārraudzības ziņojumā, izmantojot paraugu, kas noteikts saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.20. pantsInspekcijas procedūra93. Inspektori neuzkāpj uz kuģa, pirms zvejas kuģim pa radio nav nosūtīts iepriekšējs paziņojums vai atbilstīgi Starptautiskajam signālu kodam nav dots attiecīgs signāls, norādot arī inspekcijas kuģa identitāti, neatkarīgi no tā, vai šāda paziņojuma saņemšana ir apstiprināta.94. Inspektori ir pilnvaroti pārbaudīt visas attiecīgās zvejas kuģa vietas, klājus un telpas, nozveju (apstrādātu vai neapstrādātu), tīklus un citus zvejas rīkus, aprīkojumu un visus attiecīgos dokumentus, kurus inspektori uzskata par vajadzīgiem, lai verificētu NEAFC pieņemto pasākumu ievērošanu, un uzdot jautājumus kapteinim vai kapteiņa norīkotai personai.95. Zvejas kuģim, uz kura paredzēts uzņemt inspektoru, nedrīkst pieprasīt apstāties vai manevrēt zvejošanas, zvejas rīku ievietošanas vai izcelšanas laikā. Inspektori drīkst pieprasīt, lai zvejas rīku izcelšana tiktu pārtraukta vai atlikta līdz viņu uzkāpšanai uz zvejas kuģa, taču nekādā ziņā ne ilgāk kā 30 minūtes pēc 1. punktā minētā signāla saņemšanas.96. Inspekcijas kuģu kapteiņi nodrošina manevrēšanu drošā attālumā no zvejas kuģa saskaņā ar labu kuģošanas praksi.97. Inspektori var dot zvejas kuģim rīkojumu atlikt tā ieiešanu pārvaldības apgabalā vai iziešanu no tā ne vairāk kā par 6 stundām no brīža, kad zvejas kuģis pārraidījis 9. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minētos ziņojumus.98. Inspekcijas ilgums nepārsniedz 4 stundas vai arī laiku, kamēr zvejas rīks tiek izcelts un zvejas rīks un nozveja tiek inspicēta (atkarībā no tā, kurš laikposms ir ilgāks). Ja tiek atklāts pārkāpums, inspektori var palikt uz kuģa tik ilgi, cik vajadzīgs 29. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto pasākumu pabeigšanai.99. Īpašos apstākļos, kas saistīti ar zvejas kuģa lielumu un uz kuģa paturēto zivju daudzumu, inspekcijas ilgums var pārsniegt 6. punktā noteiktos limitus. Šādā situācijā inspektori nekādā gadījumā nedrīkst palikt uz zvejas kuģa ilgāk nekā inspekcijas pabeigšanai vajadzīgo laiku. Iemeslus 6. punktā norādītā limita pārsniegšanai reģistrē 9. punktā minētajā inspekcijas ziņojumā.100. Uz līgumslēdzējas puses kuģa uzkāpj ne vairāk kā divi citas dalībvalsts norīkoti inspektori. Veicot inspekciju, inspektori var lūgt kapteinim visu vajadzīgo palīdzību. Uzkāpjot uz kuģa un veicot inspekciju, inspektori netraucē kapteinim sazināties ar karoga valsts iestādēm.101. Katru inspekciju dokumentē, aizpildot inspekcijas ziņojumu formātā, kas noteikts saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru. Kapteinis var komentēt inspekcijas ziņojumu, un inspekcijas beigās inspektori to paraksta. Zvejas kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju. Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei. Komisija vai tās izraudzīta iestāde to tūlīt pārsūta inspicētā kuģa karoga valstij un NEAFC sekretāram. Pēc pieprasījuma inspicētā kuģa karoga valstij pārsūta katra inspekcijas ziņojuma oriģinālu vai apstiprinātu kopiju.21. pantsKuģa kapteiņa pienākumi inspekcijas laikāZvejas kuģa kapteinis:102. veicina ātru un drošu uzkāpšanu uz kuģa un nokāpšanu no tā, ievērojot specifikācijas, kas pieņemtas saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru;103. sadarbojas un palīdz zvejas kuģa inspicēšanā, ko veic saskaņā ar šo regulu, nekavē inspektorus, nedraud vai netraucē inspektoriem veikt viņu pienākumus, un garantē viņu drošību;104. ļauj inspektoriem sazināties ar karoga valsts un inspekcijas valsts iestādēm;105. nodrošina piekļuvi visām zvejas kuģa vietām, klājiem un telpām, nozvejai (apstrādātai vai neapstrādātai), tīkliem vai citiem zvejas rīkiem, aprīkojumam un visai attiecīgajai informācijai vai dokumentiem, kurus inspektors uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar 20. panta 2. punktu;106. pēc inspektora pieprasījuma nodrošina dokumentu kopijas; un107. nodrošina inspektoriem piemērotas darba iespējas, attiecīgā gadījumā arī pārtiku un uzturēšanās vietu, ja inspektori paliek uz kuģa saskaņā ar 32. panta 3. punktu.IV NODAĻAOstas valsts veikta kontrole attiecībā uz zvejas kuģiem, kas peld ar citas līgumslēdzējas puses karogu22. pantsDarbības jomaNeskarot Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (“NNN zvejas regula”), šajā nodaļā izklāstītos noteikumus piemēro, dalībvalstu ostās izkraujot vai pārkraujot citā kuģī zvejas resursus, kurus Konvencijas apgabalā nozvejojuši ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldoši zvejas kuģi un kuri pēc tam sasaldēti.23. pantsApstiprinātās ostasDalībvalstis apstiprina un paziņo Komisijai ostas vai vietas tuvu krastam, kurās atļauts veikt 22. pantā minētās zvejas produktu izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas darbības un izmantot ostas pakalpojumus. Komisija paziņo NEAFC sekretāram šīs vietas un visas izmaiņas apstiprināto ostu sarakstā vismaz piecpadsmit dienas pirms šo izmaiņu stāšanās spēkā.Izkraut un pārkraut citā kuģī zivis, ko Konvencijas apgabalā nozvejojuši ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldoši zvejas kuģi un kas pēc tam sasaldētas, ir atļauts tikai apstiprinātās ostās.24. pantsIepriekšējs paziņojums par ieiešanu ostā108. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.e panta 1. punkta, visu to zvejas kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji, uz kuriem ir šīs regulas 22. pantā minētās zivis un kuri plāno ieiet ostā, lai veiktu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vismaz trīs darbdienas pirms paredzamā ierašanās laika informē tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras ostu tie vēlas izmantot.Tomēr dalībvalsts var noteikt citu paziņošanas termiņu, jo īpaši ņemot vērā attālumu starp zvejas vietām un attiecīgajām ostām. Šādā gadījumā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju vai tās izraudzītu iestādi un NEAFC sekretāru.109. Kapteiņi vai viņu pārstāvji var anulēt iepriekšēju paziņojumu, par to ne vēlāk kā 24 stundas pirms paredzamā ostā ierašanās laika paziņojot tās ostas kompetentajām iestādēm, kuru tie vēlas izmantot.Tomēr dalībvalsts var noteikt citu termiņu, kurā jāpaziņo par anulēšanu. Šādā gadījumā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju vai tās izraudzītu iestādi un NEAFC sekretāru. Paziņojumam pievieno sākotnējā paziņojuma veidlapas kopiju, kurai pāri uzrakstīts vārds “ANULĒTS”.110. Ostas dalībvalsts kompetentās iestādes tūlīt pārsūta 1. un 2. punktā minētā paziņojuma kopiju zvejas kuģa karoga valstij un pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, ja kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas darbībās. 1. un 2. punktā minētā paziņojuma kopiju nosūta arī Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, kura to tūlīt pārsūta NEAFC sekretāram.111. Ostas dalībvalsts aizliedz tās ostās ieiet kuģiem, kuri nav nosūtījuši vajadzīgo iepriekšējo paziņojumu par ieiešanu ostā.112. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai, jo īpaši paziņojuma formātu un specifikācijas, nosaka saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.25. pantsAtļauja izkraut vai pārkraut citā kuģī113. Tā zvejas kuģa karoga valsts, kurš plāno izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vai — ja kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas darbībās ārpus Kopienas ūdeņiem — pārkrāvējkuģu karoga valsts vai valstis, atsūtot atpakaļ 24. pantā minētā iepriekšējā paziņojuma kopiju, apstiprina, ka:114. zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai;115. uz kuģa esošo zivju daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai zvejas piepūles ierobežojumus, kas varētu būt piemērojami;116. zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajos apgabalos;117. kuģu atrašanās deklarētajā nozvejas apgabalā ir verificēta saskaņā ar VMS datiem.118. Izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības var sākt tikai pēc tam, kad ostas dalībvalsts kompetentās iestādes ir devušas attiecīgu atļauju. Šādu atļauju dod tikai tad, ja no karoga valsts ir saņemts 1. punktā minētais apstiprinājums.119. Atkāpjoties no 2. punkta, ostas dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut veikt pilnīgu vai daļēju izkraušanu bez 1. punktā minētā apstiprinājuma saņemšanas, bet šādos gadījumos attiecīgās zivis patur glabāšanā to kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemts 1. punktā minētais apstiprinājums. Ja 14 dienās pēc izkraušanas apstiprinājums nav saņemts, ostas dalībvalsts kompetentās iestādes drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem.120. Savu lēmumu atļaut vai neatļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī ostas dalībvalsts kompetentās iestādes tūlīt paziņo kapteinim un informē par to Komisiju vai tās izraudzītu iestādi, kura šo lēmumu tūlīt pārsūta NEAFC sekretāram.121. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.26. pantsInspekcijas ostā122. Dalībvalstis katrā pārskata gadā savās ostās inspicē vismaz 15 % izkrāvumu vai pārkrāvumu citā kuģī.123. Inspekcijas aptver visas izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas uzraudzību un ietver kontrolpārbaudes, kurās iepriekšējā paziņojumā par izkraušanu norādītos daudzumus pa sugām salīdzina ar izkrautajiem vai citā kuģī pārkrautajiem daudzumiem pa sugām. Kad izkraušana vai pārkraušana citā kuģī ir pabeigta, inspektors verificē un pieraksta uz kuģa atlikušo zivju daudzumus pa sugām.124. Valstu inspektori veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu kuģa nepamatotu aizkavēšanu un nodrošinātu to, ka kuģa darbības traucējumi un neērtības ir minimālas un ka netiek pieļauta zivju kvalitātes pasliktināšanās.125. Ostas dalībvalsts var uzaicināt citu līgumslēdzēju pušu inspektorus pavadīt tās inspektorus un novērot, kā inspicē to zvejas resursu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, kurus nozvejojuši ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldoši zvejas kuģi.27. pantsInspekcijas ziņojumi126. Katru inspekciju dokumentē, aizpildot inspekcijas ziņojuma veidlapu, kas izstrādāta saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.127. Kapteinis var komentēt inspekcijas ziņojumu, un inspekcijas beigās to paraksta inspektors un kapteinis. Zvejas kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma kopiju.128. Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta inspicētā zvejas kuģa karoga valstij un — ja kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas darbībās — pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, Komisijai vai tās izraudzītai iestādei un NEAFC sekretāram. Pēc pieprasījuma inspicētā kuģa karoga valstij pārsūta katra inspekcijas ziņojuma oriģinālu vai apstiprinātu kopiju.V NODAĻAPārkāpumi28. pantsDarbības jomaNeskarot Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Regulu (EK) Nr. 1005/2008, šajā nodaļā izklāstītos noteikumus piemēro tādiem Kopienas zvejas kuģiem un ar citas līgumslēdzējas puses karogu peldošiem zvejas kuģiem, kurus izmanto vai paredzēts izmantot zvejas darbībām, ko veic saistībā ar zvejas resursiem pārvaldības apgabalā.29. pantsPārkāpumu procedūras129. Ja inspektoriem ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka zvejas kuģis ir iesaistījies darbībās, kuras ir pretrunā NEAFC pieņemtajiem pasākumiem, tie:130. reģistrē pārkāpumu 19. panta 2. punktā, 20. panta 8. punktā vai 27. pantā minētajā ziņojumā;131. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pierādījumu drošību un saglabāšanu. Uz ikvienas zvejas rīka daļas, kas inspektoram šķiet neatbilstoša piemērojamajiem pasākumiem, var stingri piestiprināt identifikācijas zīmi;132. tūlīt mēģina sazināties ar inspicētā zvejas kuģa karoga valsts inspektoru vai izraudzīto iestādi;133. inspekcijas ziņojumu tūlīt nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei.134. Dalībvalsts, kas veic inspekciju, ja iespējams, nākamajā darbdienā pēc inspekcijas sākuma rakstiski paziņo visu informāciju par pārkāpumu inspicētā kuģa karoga valsts izraudzītajām iestādēm un Komisijai vai tās izraudzītai iestādei.135. Dalībvalsts, kas veic inspekciju, tūlīt nosūta inspicētā zvejas kuģa karoga valsts kompetentajām iestādēm pārraudzības vai inspekcijas ziņojuma oriģinālu kopā ar apstiprinošiem dokumentiem, savukārt tā kopiju — Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, kura kopiju pārsūta NEAFC sekretāram.30. pantsTurpmāki pasākumi pārkāpuma gadījumā1. Ja viena līgumslēdzēja puse vai dalībvalsts paziņo citai dalībvalstij par pārkāpumu, ko izdarījis zvejas kuģis, kurš peld ar tās karogu, tā tūlīt veic pasākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai saņemtu un izskatītu pierādījumus par pārkāpumu un veiktu turpmāku izmeklēšanu, kas vajadzīga turpmākiem pasākumiem pārkāpuma gadījumā, un, ja iespējams, inspicē attiecīgo zvejas kuģi.2. Dalībvalstis izraugās piemērotas iestādes, kuru pienākums ir saņemt pierādījumus par pārkāpumu, un paziņo Komisijai vai tās izraudzītai iestādei attiecīgo iestāžu adresi un visas izmaiņas šajā informācijā. Komisija vai tās izraudzīta iestāde pēc tam pārsūta šo informāciju NEAFC sekretāram.31. pantsSmagi pārkāpumiŠajā regulā par smagiem pārkāpumiem uzskata šādus pārkāpumus:136. zveju bez karoga valsts izdotas derīgas atļaujas;137. zveju bez kvotas vai pēc tās pilnīgas apguves;138. aizliegtu zvejas rīku izmantošanu;139. nozveju nepareizu reģistrēšanu;140. šīs regulas 9. un 11. panta noteikumu atkārtotu neievērošanu;141. izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, kas veikta ostā, kura nav apstiprināta saskaņā ar 23. panta noteikumiem;142. šīs regulas 24. panta noteikumu neievērošanu;143. izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī bez 25. pantā minētās ostas valsts atļaujas;144. inspektora kavēšanu pienākumu izpildē;145. tāda krājuma specializētu zveju, uz kuru attiecas moratorijs vai zvejas aizliegums;146. zvejas kuģa marķējuma, identitātes vai reģistrācijas datu viltošanu vai slēpšanu;147. ar izmeklēšanu saistītu pierādījumu slēpšanu, viltošanu vai iznīcināšanu;148. dažādus pārkāpumus, kas kopā nozīmē saglabāšanas un pārvaldības pasākumu būtisku neievērošanu;149. iesaistīšanos pārkraušanā citā kuģī vai kopīgās zvejas darbībās ar tādas valsts kuģiem, kas nav līgumslēdzēja puse un kam NEAFC nav piešķīrusi statusu “sadarbīga valsts, kas nav līgumslēdzēja puse”;150. krājumu un degvielas piegāde un citu pakalpojumu sniegšana kuģiem, kas iekļauti 44. pantā minētajos sarakstos.32. pantsTurpmāki pasākumi smagu pārkāpumu gadījumā151. Ja inspektoram ir pamatots iemesls uzskatīt, ka zvejas kuģis ir izdarījis 31. pantā minētu smagu pārkāpumu, attiecīgais inspektors saskaņā ar 29. panta 3. punktu par minēto pārkāpumu tūlīt ziņo Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, inspicētā zvejas kuģa karoga valsts attiecīgajām iestādēm un — ja inspicētais kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas darbībās — pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm un nosūta ziņojuma kopiju NEAFC sekretāram.152. Lai saglabātu pierādījumus, inspektors veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pierādījumu drošību un saglabāšanu, tomēr pēc iespējas neiejaucoties kuģa darbībā un to netraucējot.153. Inspektoram ir tiesības palikt uz zvejas kuģa tik ilgi, cik vajadzīgs, lai informāciju par pārkāpumu sniegtu pienācīgi pilnvarotam inspektoram, kas minēts 33. pantā, vai kamēr viņš saņem atbildi no karoga valsts, kura pieprasa inspektoram atstāt zvejas kuģi.33. pantsTurpmāki pasākumi Kopienas zvejas kuģu izdarītu smagu pārkāpumu gadījumā154. Karoga dalībvalstis nekavējoties atbild uz 32. panta 1. punktā minēto paziņojumu un nodrošina to, ka pienācīgi pilnvarots inspektors 72 stundu laikā inspicē attiecīgo zvejas kuģi saistībā ar pārkāpumu. Pienācīgi pilnvarotais inspektors uzkāpj uz attiecīgā zvejas kuģa un pārbauda NEAFC inspektora savāktos pierādījumus par iespējamo pārkāpumu, un pēc iespējas drīz nosūta šīs pārbaudes rezultātus attiecīgās karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei un Komisijai vai tās izraudzītai iestādei.155. Pēc rezultātu paziņošanas un tad, ja pierādījumi to pamato, karoga dalībvalsts pieprasa zvejas kuģim tūlīt un nekādā ziņā ne vēlāk kā 24 stundu laikā doties uz attiecīgās karoga dalībvalsts apstiprinātu ostu, lai minētās valsts pakļautībā veiktu kuģa pilnīgu inspekciju.156. Karoga dalībvalsts var pilnvarot inspekcijas valsti nekavējoties nogādāt zvejas kuģi karoga dalībvalsts apstiprinātā ostā.157. Ja zvejas kuģim neliek ierasties ostā, karoga dalībvalstīm laikus jāsniedz pienācīgs pamatojums Komisijai vai tās izraudzītai iestādei un inspekcijas valstij. Komisija vai tās izraudzīta iestāde pārsūta šo pamatojumu NEAFC sekretāram.158. Ja zvejas kuģim pieprasa doties uz ostu, lai veiktu tā pilnīgu inspekciju saskaņā ar 2. vai 3. punktu, ar zvejas kuģa karoga dalībvalsts piekrišanu uz zvejas kuģa drīkst uzkāpt un palikt citas līgumslēdzējas puses norīkots NEAFC inspektors, kurš drīkst būt klāt zvejas kuģa inspicēšanā ostā.159. Karoga dalībvalsts tūlīt informē Komisiju vai tās izraudzītu iestādi par pilnīgās inspekcijas rezultātiem un pasākumiem, ko tā pieņēmusi saistībā ar pārkāpumu.160. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.34. pantsZiņošana un turpmāki pasākumi pārkāpuma gadījumā161. Dalībvalstis katru gadu līdz 15. februārim ziņo Komisijai vai tās izraudzītai iestādei par lietām, kas ierosinātas par iepriekšējā kalendārajā gadā izdarītajiem NEAFC pasākumu pārkāpumiem. Pārkāpumus turpina aplūkot visos turpmākajos ziņojumos, līdz lieta ir izbeigta saskaņā ar valsts tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem. Komisija vai tās izraudzīta iestāde līdz 1. martam pārsūta šos ziņojumus NEAFC sekretāram.162. Ziņojumā, kas paredzēts 1. punktā, norāda lietas pašreizējo statusu, proti, vai lieta tiek izskatīta, ir iesniegta apelācija vai vēl joprojām notiek izmeklēšana. Ziņojumā konkrēti apraksta visas piemērotās sankcijas, īpaši norādot naudassoda apmēru, konfiscētās nozvejas un/vai zvejas rīku vērtību un rakstiskos brīdinājumus, un iekļauj attiecīgu paskaidrojumu, ja nekādas darbības nav veiktas.35. pantsInspekcijas ziņojumu statuss163. Dalībvalstis izvērtē ziņojumus, ko citu dalībvalstu vai līgumslēdzēju pušu inspektori sagatavojuši saskaņā ar shēmu, un pēc to saņemšanas rīkojas tāpat, kā saņemot savu inspektoru ziņojumus.164. Dalībvalstis sadarbojas savā starpā un ar citām attiecīgajām līgumslēdzējām pusēm, lai atvieglotu tiesvedību vai citas procedūras, kas izriet no inspektora ziņojuma, kurš sniegts saskaņā ar shēmu.36. pantsZiņojumi par pārraudzības un inspekcijas pasākumiem165. Dalībvalstis katru gadu līdz 15. februārim Komisijai vai tās izraudzītai iestādei dara zināmus šādus datus par iepriekšējo kalendāro gadu:166. inspekciju skaits, ko tā veikusi saskaņā ar 19., 20. un 26. pantu, norādot, cik daudz inspekciju veikts uz katras līgumslēdzējas puses kuģiem, un, pārkāpuma gadījumā, attiecīgā kuģa inspicēšanas dienu un vietu un pārkāpuma veidu;167. lidojumā pavadīto stundu un jūrā pavadīto dienu skaits saistībā ar NEAFC patruļām, pamanīšanas gadījumu skaits, ieskaitot gan līgumslēdzējas puses kuģus, gan kuģus, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, un saraksts ar individuāliem kuģiem, par kuriem sagatavots pārraudzības ziņojums.168. Komisija vai tās izraudzīta iestāde, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, sagatavo Kopienas ziņojumu. Tā katru gadu līdz 1. martam nosūta Kopienas ziņojumu NEAFC sekretāram.VI NODAĻAPasākumi, lai veicinātu noteikumu ievērošanu uz zvejas kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi37. pantsDarbības joma1. Šo nodaļu piemēro visiem zvejas kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi un ko izmanto vai paredzēts izmantot zvejas darbībām, kuras veic saistībā ar zvejas resursiem Konvencijas apgabalā.2. Šī nodaļa neskar Regulu (EEK) Nr. 2847/93, Regulu (EK) Nr. 1093/94 un Regulu (EK) Nr. 1005/2008.38. pantsKuģu, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, pamanīšanas gadījumi un identificēšana169. Dalībvalstis nekavējoties nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei visu informāciju par kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi un kas pamanīti vai citādi identificēti veicam zvejas darbības Konvencijas apgabalā. Komisija vai tās izraudzīta iestāde tūlīt informē NEAFC sekretāru un visas dalībvalstis par katru ziņojumu, kas saņemts par pamanīšanas gadījumu.170. Dalībvalsts, kura pamanījusi kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, cenšas nekavējoties informēt šādu kuģi par to, ka tas pamanīts vai citādi identificēts veicam zvejas darbības Konvencijas apgabalā un, ja vien NEAFC tā karoga valstij nav piešķīrusi statusu “sadarbīga valsts, kas nav līgumslēdzēja puse”, ka attiecīgi tiek pieņemts, ka tas pārkāpj saskaņā ar Konvenciju pieņemtos NEAFC saglabāšanas ieteikumus.171. Ja kuģis, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, ir pamanīts vai citādi identificēts iesaistāmies citā kuģī pārkraušanas darbībās, pieņēmumu par to, ka tiek pārkāpti saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumi, attiecina uz ikvienu citu kuģi, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, bet ir identificēts iesaistāmies attiecīgajās darbībās ar minēto kuģi.39. pantsInspekcijas jūrā172. NEAFC inspektori lūdz atļauju uzkāpt uz kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, un inspicēt tos, ja līgumslēdzēja puse ir pamanījusi vai citādi identificējusi šo kuģu iesaistīšanos zvejas darbībās Konvencijas apgabalā. Ja tiek saņemta atļauja uzkāpt uz kuģa, inspekciju dokumentē, sagatavojot 20. panta 9. punktā minēto inspekcijas ziņojumu.173. NEAFC inspektori nekavējoties nosūta inspekcijas ziņojuma kopiju Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, NEAFC sekretāram un kuģa, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, kapteinim. Ja pierādījumi to pamato, dalībvalsts var atbilstīgi rīkoties saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem. Dalībvalstis tiek aicinātas pārliecināties, vai valstī spēkā esošie pasākumi ir piemēroti, lai īstenotu jurisdikciju pār šādiem kuģiem.174. Ja kapteinis nepiekrīt uzkāpšanai uz viņa kuģa un tā inspicēšanai vai nepilda nevienu no 21. panta 1. līdz 4. punktā noteiktajiem pienākumiem, pieņem, ka kuģis ir iesaistījies NNN zvejas darbībās. NEAFC inspektors par to nekavējoties informē Komisiju vai tās izraudzītu iestādi, kura tūlīt informē NEAFC sekretāru.40. pantsIeiešana ostā175. Tāda zvejas kuģa kapteinis, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis, drīkst kuģi ievest tikai saskaņā ar 23. pantu apstiprinātā ostā. Kapteinis, kurš plāno ievest kuģi dalībvalsts ostā, saskaņā ar 24. pantu paziņo par to ostas dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Attiecīgā ostas dalībvalsts nekavējoties pārsūta šo informāciju kuģa karoga valstij un Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, kura pēc tam šo informāciju pārsūta NEAFC sekretāram.176. Ostas dalībvalsts aizliedz tās ostās ieiet kuģiem, kuri nav nosūtījuši vajadzīgo iepriekšējo paziņojumu par ieiešanu ostā, kas minēts 24. pantā.41. pantsInspekcijas ostā177. Dalībvalstis nodrošina to, ka inspicē visus kuģus, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi un kas ieiet tās ostā. Kuģim nav atļauts izkraut vai pārkraut citā kuģī zivis, iekams šī inspekcija nav pabeigta. Katru inspekciju dokumentē, sagatavojot 27. pantā paredzēto inspekcijas ziņojumu. Ja kuģa kapteinis nav izpildījis nevienu no 21. panta 1. līdz 4. punktā noteiktajiem pienākumiem, pieņem, ka kuģis ir iesaistījies NNN zvejas darbībās.178. Informāciju par visu to inspekciju rezultātiem, kuras dalībvalstu ostās veiktas attiecībā uz kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, un par turpmāko rīcību nekavējoties nosūta Komisijai vai tās izraudzītai iestādei, kura šādu informāciju pārsūta NEAFC sekretāram.42. pantsIzkraušana, pārkraušana citā kuģī un kopīgas zvejas darbības179. Izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī var sākt tikai pēc tam, kad ostas valsts kompetentās iestādes ir devušas attiecīgu atļauju.180. No kuģa, kas nav līgumslēdzējas puses kuģis un kas inspicēts saskaņā ar 41. pantu, ir aizliegts dalībvalstu ostās un ūdeņos izkraut un pārkraut citā kuģī zivju produktus, ja minētajā inspekcijā konstatē, ka uz kuģa ir tādu sugu zivis, uz kurām attiecas saskaņā ar Konvenciju pieņemti ieteikumi, ja vien kuģa kapteinis nesniedz kompetentajām iestādēm pietiekamus pierādījumus par to, ka zivis ir nozvejotas ārpus pārvaldības apgabala vai atbilstīgi visiem attiecīgajiem saskaņā ar Konvenciju pieņemtajiem ieteikumiem.181. Kuģim neatļauj veikt izkraušanu vai iesaistīties citā kuģī pārkraušanas darbībā, ja kuģa karoga valsts vai — ja kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas darbībās — pārkrāvējkuģa karoga valsts vai valstis nesniedz 25. pantā minēto apstiprinājumu.182. Turklāt izkraušana un pārkraušana citā kuģī ir aizliegta, ja kuģa kapteinis nav izpildījis nevienu no 21. panta 1. līdz 4. punktā norādītajiem pienākumiem.43. pantsZiņojumi par to valstu darbībām, kas nav līgumslēdzējas puses183. Dalībvalstis katru gadu līdz 15. februārim Komisijai vai tās izraudzītai iestādei dara zināmus šādus datus par iepriekšējo kalendāro gadu:184. inspekciju skaits, kuras tā saskaņā ar shēmu veikusi jūrā vai tās ostās attiecībā uz kuģiem, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi, inspicēto kuģu vārdi un to attiecīgā karoga valsts, dienas un, attiecīgā gadījumā, ostas, kurās veikta inspekcija, un šādu inspekciju rezultāti; un185. ja pēc inspekcijas, kas veikta saskaņā ar šo shēmu, izkrauj vai pārkrauj citā kuģī zivis, ziņojumā iekļauj arī atbilstīgi 42. pantam sniegtos pierādījumus.186. Papildus pārraudzības ziņojumam un informācijai par inspekcijām dalībvalstis jebkurā laikā var iesniegt Komisijai vai tās izraudzītai iestādei visu citu informāciju, kura varētu būt noderīga, lai identificētu kuģus, kas nav līgumslēdzējas puses kuģi un, iespējams, veic NNN zvejas darbības Konvencijas apgabalā.187. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija vai tās izraudzīta iestāde katru gadu līdz 1. martam nosūta NEAFC sekretāram vispārēju ziņojumu par to valstu darbībām, kas nav līgumslēdzējas puses.44. pantsKuģi, kas iesaistījušies nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas darbībāsDalībvalstis nodrošina to, ka NEAFC sagatavotajā NNN kuģu provizoriskajā sarakstā (A saraksts) iekļautiem kuģiem piemēro šādus noteikumus:188. tos inspicē saskaņā ar 41. panta noteikumiem, kad tie ieiet dalībvalstu ostās;189. tiem nav atļauts dalībvalstu ostās vai to jurisdikcijā esošos ūdeņos veikt izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī;190. zvejas kuģi, apgādes kuģi, degvielas uzpildes kuģi, bāzes kuģi un kravas kuģi, kuri peld ar dalībvalsts karogu, nesniedz palīdzību un nedrīkst iesaistīties pārkraušanā citā kuģī vai kopīgās zvejas darbībās ar šādiem kuģiem;191. nepiegādā krājumus un degvielu un nesniedz citus pakalpojumus.VII nodaļaNobeiguma noteikumi45. pantsKonfidencialitātePapildus Regulas (EEK) Nr. 2847/1993 37. pantā noteiktajiem pienākumiem dalībvalstis un Komisija ievēro konfidencialitātes noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.46. pantsĪstenošanaŠīs regulas noteikumu īstenošanai vajadzīgos pasākumus pieņem saskaņā ar 47. panta 2. punktā paredzēto procedūru.47. pants192. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komiteja (turpmāk “Komiteja”).193. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā minētais laikposms ir viens mēnesis.194. Komiteja pieņem savu reglamentu.48. pantsGrozījumu izdarīšanas kārtībaŠīs regulas noteikumus var grozīt saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru, lai transponētu Kopienas tiesību aktos NEAFC kontroles un noteikumu izpildes pasākumus, kuri kļūst obligāti Kopienai.Pielikumu var grozīt saskaņā ar 47. panta 2. punktā minēto procedūru.49. pantsAtcelšanaAr šo atceļ Regulu (EK) Nr. 2791/1999 un Regulas (EK) Nr. 43/2009 VIII nodaļu, IX pielikumu un XV pielikumu.50. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS Regulētie resursiA) Pelaģiskās sugas un okeāna sugasKrājums (vispārpieņemtais nosaukums) | FAO kods | Zinātniskais nosaukums | ICES apakšapgabali un rajoni |Dziļūdens sarkanasaris | REB | Sebastes mentella | V, XII, XIV |Norvēģijas pavasara nārsta siļķes krājums (Atlantijas-Skandināvijas krājums) | HER | Clupea harengus | I, II |Putasu | WHB | Micromesistius poutassou | IIa, IVa, Vb, VI, VII, XII, XIV |Makrele | MAC | Scomber scombrus | IIa, IV, V, VI, VII, XII |Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus | VIb |B) Dziļūdens sugasKrājums (vispārpieņemtais nosaukums) | FAO kods | Zinātniskais nosaukums | ICES apakšapgabali |Bērda gludgalve | ALC | Alepocephalus bairdii | I līdz XIV |Garpurna kailgalvis | PHO | Alepocephalus rostratus | I līdz XIV |Zilā antimora | ANT | Antimora rostrata | I līdz XIV |Ogļzivs | BSF | Aphanopus carbo | I līdz XIV |Īslandes kaķhaizivis | API | Apristuris spp. | I līdz XIV |Ziemeļatlantijas argentīna | ARG | Argentina silus | I līdz XIV |Beriksas | ALF | Beryx spp. | I līdz XIV |Brosme | USK | Brosme brosme | I līdz XIV |Brūnā īsraga haizivs | GUP | Centrophorus granulosus | I līdz XIV |Pelēkā īsraga haizivs | GUQ | Centrophorus squamosus | I līdz XIV |Melnā kaķhaizivs | CFB | Centroscyllium fabricii | I līdz XIV |Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis | I līdz XIV |Gardeguna samtainā dzeloņzivs | CYP | Centroscymnus crepidater | I līdz XIV |Dziļūdens sarkanais krabis | KEF | Chaceon (Geryon) affinis | I līdz XIV |Eiropas himera | CMO | Chimaera monstrosa | I līdz XIV |Apmetņa haizivs | HXC | Chlamydoselachus anguineus | I līdz XIV |Kongers | COE | Conger conger | I līdz XIV |Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris | I līdz XIV |Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha | I līdz XIV |Lielrīkles dzelkņhaizivs | DCA | Deania calceus | I līdz XIV |Melnā kardinālzivs | EPI | Epigonus telescopus | I līdz XIV |Lielā melnā dzelkņhaizivs | SHL | Etmopterus princeps | I līdz XIV |Melnā jeb sarkanvēdera dzelkņhaizivs | SHL | Etmopterus spinax | I līdz XIV |Melnmutes kaķhaizivs | SHO | Galeus melastomus | I līdz XIV |Krājums (vispārpieņemtais nosaukums) | FAO kods | Zinātniskais nosaukums | ICES apakšapgabali |Peles kaķhaizivs | GAM | Galeus murinus | I līdz XIV |Zilmutes sarkanasaris | BRF | Helicolenus dactylopterus | I līdz XIV |Sešžaunu haizivs | SBL | Hexanchus griseus | I līdz XIV |Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus | I līdz XIV |Vidusjūras ķeizarasaris | HPR | Hoplostethus mediterraneus | I līdz XIV |Himera | CYH | Hydrolagus mirabilis | I līdz XIV |Astainais lepidops | SFS | Lepidopus caudatus | I līdz XIV |Likode | ELP | Lycodes esmarkii | I līdz XIV |Ziemeļu makrūrzivs | RHG | Macrourus berglax | I līdz XIV |Zilā jūras līdaka | BLI | Molva dypterigia | I līdz XIV |Jūras līdaka | LIN | Molva molva | I līdz XIV |Parastā mora | RIB | Mora moro | I līdz XIV |Buru haizivs | OXN | Oxynotus paradoxus | I līdz XIV |Sarkanā zobaine | SBR | Pagellus bogaraveo | I līdz XIV |Diegspuru vēdzeles | GFB | Phycis spp. | I līdz XIV |Poliprions | WRF | Polyprion americanus | I līdz XIV |Apaļā raja | RJY | Raja fyllae | I līdz XIV |Arktiskā raja | RJG | Raja hyperborea | I līdz XIV |Norvēģijas raja | JAD | Raja nidarosiensus | I līdz XIV |Melnais paltuss | GHL | Rheinhardtius hippoglossoides | I līdz XIV |Asdeguna himera | RCT | Rhinochimaera atlantica | I līdz XIV |Aszobe | SYR | Scymnodon ringens | I līdz XIV |Sarkanasaris (Norvēģijas pikša) | SFV | Sebastes viviparus | I līdz XIV |Grenlandes haizivs | GSK | Somniosus microcephalus | I līdz XIV |Adatainā skorpēna | TJX | Trachyscorpia cristulata | I līdz XIV |[1] OV C [...], [...], [...] lpp.[2] OV C [...], [...], [...] lpp.[3] OV L 227, 12.8.1981., 21. lpp.[4] OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.[5] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.[6] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[7] OV L 56, 2.3.2005., 8. lpp.


jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 Bryssel den 06.06.1995
 KOM(95) 234 slutlig
 95/0136(CNS)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om godkännande av ändring i stadgarna för EG:s fnsionsforskningsanläggning
 (JET), samarbetsprojekt
 (framlagt av kommissionen)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- EXPLANATORY MEMORANDUM
 Subject: Proposal for a Council Decision to amend the Statutes of the Joint
 European Torus (JET), Joint Undertaking.
 JET is a Joint Undertaking within the meaning of Chapter V of the Euratom Treaty,
 established by Decision 78/471/Euratom1 of the Council of the European Communities.
 The Statutes of the Joint Undertaking were adopted by the same Decision. The Joint
 Undertaking is currently established (Council Decision 91/677/Euratom2) until 31
 December 1996.
 Amendments to the Statutes
 1. As-recognized by Council Decision 94/799/Euratom3, substantial new scientific
 and technical arguments have been identified, in particular for the benefit of
 ITER4, which speak for the continuation of JET's operation beyond 1996.
 JET is an essential element of the Euratom fusion programme strategy for
 progressing towards its long term objective of the joint construction of safe and
 environmentally sound prototype reactors. JET is among the most important
 fusion experimental facilities in the world. Since its commissioning in June 1983,
 and following successive technical upgradings, JET has reached a level of
 performance placing the European Union at the forefront worldwide in the field
 of magnetic fusion. The objectives assigned initially to the project have been met
 and the final phase in Deuterium-Tritium could now be envisaged for 1996,
 which is the last year of the life of JET according to the present Statutes of the
 Joint Undertaking.
 However, a scientific and technical analysis of the medium term needs of the
 Euratom Fusion Programme, undertaken in 1993/1994 in the framework of the
 Consultative Committee for the Fusion Programme (CCFP, established by
 Council Decision of 16 December 1980), has stressed the value of extending JET
 beyond 1996 to provide further data of direct relevance to ITER, especially for
 the ITER-EDA (such as testing a divertor similar to that being designed for
 ITER), before entering into a final phase of Deuterium-Tritium operation. This
 extension would make it possible to achieve fully the aims of the Project and
 make a major contribution to serving the objectives of the Euratom Fusion
 OJ N o L 151, 7.6.1978, p. 10.
 2
 OJ N o L 375, 31.12.1991, p.9.
 3
 OJ No L 331, 21.12.1994, p.22.
 4
 The International Thermonuclear Experimental Reactor (ITER) for which the Engineering Design
 Activities (EDA) are being carried out in the framework of the agreement concluded between
 Euratom, the Government of Japan, the Government of the Russian Federation, and the
 Government of the United States of America (OJ No L 244, 28.8.1992 and OJ L 114, 5.5.1994,
 p.25).
 1
 ---pagebreak--- Programme. It would make the best use of the expertise and equipment made
 available at JET by the European Union.
 At its meeting of 22-23 March 1995, the JET Council decided to propose a
 3-year extension of the JET programme and to attach to this Proposal the
 Statement given in the Appendix, which provides the strategic, programme-
 related and financial arguments supporting the proposed extension.
 At its meeting of 21-22 March 1995, the CCFP supported the proposed extension
 of JET for the benefit of ITER.
 The corresponding amendment to the Statutes refers to Article 19.1.
 2. Following the accession of the Republic of Finland to the European Union as
 from 1 January 1995, the Technology Development Centre of Finland (TEKES)
 has requested accession to the JET Joint Undertaking. In accordance with Article
 18 of the JET Statutes, the request for accession was addressed to the Director
 of the JET Project who transmitted it to the JET Council. At its 22-23 March
 1995 meeting, the Director of the Project submitted to the JET Council the
 amendments to the JET Statutes required for the implementation of the accession
 of this new member to JET. The amendments were approved unanimously.
 The amendments refer to the following articles of the JET Statutes:
 (a) the name of the Finnish Member, the Technology Development Centre of
 Finland, is to be inserted in Article 1.3, which designates the Members of the
 Joint Undertaking.
 (b) Article 4.1.1 stipulates the composition of and the voting rights in the JET
 Council. Like all States represented in the Joint Undertaking, Finland will have
 two representatives. These two representatives will together have two votes; this
 will bring the total number of votes in the JET Council from 43 to 45. The total
 number of votes required for the adoption of acts, as stipulated in ^Article 4.1.2,
 will be increased from 29 to 30.
 3. On that occasion, the JET Council also took into account certain changes
 concerning the accession of Sweden to the European Union. Before accession,
 Sweden was a third country fully associated with the Euratom Fusion Programme
 and the Swedish Natural Science Research Council ("NFR") was already a
 member of the JET Joint Undertaking. The amendments refer to Articles 16.1.4.1
 and 16.2.3.
 4. Certain modifications to the wording of the JET Statutes are proposed, to bring
 them into line with the Treaty on European Union. These amendments refer to
 Articles 10.6, 12, 18.2, 20.4, 20.6, 21.1, 24.2, 24.3 and 26 a.
 5. Pursuant to Article 24.2 of the JET Statutes (in accordance with Article 50 of the
 Euratom Treaty), it is up to the Commission to submit these amendments to the
 Statutes of the JET Joint Undertaking to the Council of the European Union for
 approval.
 ---pagebreak--- Scale and timetable for financing
 6. In the case of an extension of JET to the end of 1999, the total contribution of
 the Members to the expenditure of the JET Joint Undertaking is estimated at
 about 311 Mio ECU for the period 1995-1998, which corresponds to the period
 covered by the Euratom Fusion Programme.
 The financial envelope for the proposed extension provides for funding by the
 Members of the JET Joint Undertaking at an average annual level of about 78
 Mio ECU for the period 1995-1998.
 Participation by Euratom in the financing of the Joint Undertaking
 7. In application of Article 9 of the JET Statutes, 80% of the expenditure of the
 Joint Undertaking shall be borne by Euratom. As part of the Euratom
 contribution would be offset by the contribution of Switzerland tö the Community
 in respect of its participation in the Joint Undertaking, the amount falling under
 the Euratom Fusion Programme would be about 240 Mio ECU within the period
 1995-1998 covered by this Programme.
 The financial envelope mentioned under paragraph 6 above is much less than that
 for the period 1990-1994 (corresponding to an average annual level of funding
 by the Members of about 93.5 Mio ECU). The terms of the Decision on the
 Euratom Fusion Programme 1994-1998 that "an extension of JET would
 necessarily imply a substantially reduced annual budget of the project" are
 therefore fulfilled. Within this period, the extension of the JET Joint
 Undertaking would not have new financial implications, as the Euratom
 contribution would remain within the range given in Annex II of Council
 Decision 94/799/Euratom (Area 2, JET: 23 to 32 %, i.e. 183 to 254 Mio ECU).
 For the period beyond 1998, the total contribution by Members is estimated to
 about 126 Mio ECU. The corresponding Euratom contribution (about 97 Mio
 ECU), subject to the availability of funding, would come from the next
 Framework Programme.
 Note
 On 28 March 1995, the Scientific and Technical Committee (STC) discussed the
 proposal to extend the JET programme up to 31 December 1999, on the basis of
 the JET Council Statement. In its opinion transmitted to the Commission on
 5 April 1995, that Committee believes that, all things considered, the extension
 requested by the JET Council is very desirable for European and world fusion
 research and strongly recommended that the Commission and the Council of the
 European Union approve it.
 The Commission has informed CREST and the Bureau of the European Assembly
 for Science and Technology of the JET Council decision to propose an extension
 of the JET programme.
 ---pagebreak--- Proposed Decision
 Pursuant to Article 24.2 of the^JET Statutes (in accordance with Article 50 of the
 Euratom Treaty), amendments to the Statutes require the approval of the Council of the
 European Union.
 Consequently, the Commission proposes that the Council:
 adopts the attached Decision approving the amendments to the Statutes of the
 Joint European Torus (JET), Joint Undertaking.
 ---pagebreak--- Appendix
 EXTENSION OF THE JET PROGRAMME TO THE END OF 1999
 I. INTRODUCTION
 1. Since its establishment in 1978, JET has been an essential element of the Community
 Fusion Programme strategy for progressing towards its long term objective of the joint
 construction of safe and environmentally sound prototype reactors.
 2. Progress achieved in JET has been instrumental for defining the parameters of the Next
 Step, the first expérimental reactor, presently in the phase of detailed engineering design
 under the quadripartite agreement ITER-EDA.
 3. According to its present Statutes, the JET Joint Undertaking should come to an end in
 1996. However, as recognised by Council decision 94/799/Euratom on the Euratom Fusion
 Programme for the period 1994-1998:
 "substantial new scientific and technical arguments have been identified, in particular
 for the benefit of ITER (such as testing a divertor similar to that being designed for
 ITER), which speak for the continuation ofJET's operation beyond 1996. "
 4. The proposal is to extend the JET Joint Undertaking by three years to the end of 1999
 to make room for an ITER-EDA Support Phase. This extension would make a major
 contribution to serving the objectives of the Community Fusion Programme. It would also
 make the best use of the expertise and equipment made available at JET by the European
 Union.
 II. THE PRESENT JET PROGRAMME TO END 1996:
 OBJECTIVES AND ACHIEVEMENTS
 OBJECTIVES
 5. By Council decision 78/471/Euratom establishing the JET Joint Undertaking, the original
 aim of the Project was:
 "to construct, operate and exploit, as part of the Community Fusion Programme and for
 the benefit of the participants therein, a large torus facility of Tokamak type and its
 auxiliary facilities... in order to extend the parameter range applicable to controlled
 thermonuclear fusion experiments up to conditions close to those needed in a
 thermonuclear reactor".
 6. This objective was detailed in Report EUR-JET-R5, referred to in the Statutes of JET
 which were adopted by the same Council decision:
 "The essential objective of JET is to obtain and study a plasma in conditions and
 dimensions approaching those needed in a thermonuclear reactor. These studies will be
 aimed at defining the parameters, the size and the working conditions of a Tokamak
 ---pagebreak--- reactor. The realisation of this objective involves four main areas of work:
 (i) the scaling of plasma behaviour as parameters approach the reactor range;
 (ii) the plasma-wall interaction in these conditions;
 (Hi) the study of plasma heating: and
 (iv) the study of a-particle production, confinement and consequent plasma heating. "
 I. Council decision 91/677/Euratom, extending the JET Joint Undertaking until the end of
 1996, introduced:
 (v) "a new phase into the JET program me, the objective of which would be to
 establish the effective control of impurities in operation conditions close to those
 of the Next Step"
 ACHIEVEMENTS
 8: All five of JET's objectives stated above can be fulfilled within the timeframe to the end
 of 1996.
 Work areas (i) and (Hi): scaling of plasma behaviour and plasma heating
 9. The temperatures (up to 330 million degrees), densities (up to 4xl020m3) and
 confinement times (up to 1.8 seconds) required in a reactor have been achieved, separately,
 in JET. Furthermore, the overall plasma performance, which can be measured by the product
 of the above three parameters, has come within a factor six of that required in a reactor.
 10. By virtue of JET's size, geometry, divertor configuration and proximity in working
 conditions to ITER, its results on the scaling of plasma behaviour, together with those from
 smaller tokamaks, have been crucial for predictions of the size and heating requirements of
 ITER.
 Work areas (ii) and (v): plasma-wall interaction and effective control of impurities
 II. This area was addressed fully with material limiters (for which JET was originally
 designed), then with a magnetic limiter (which allows access to regimes with better
 confinement) and now with the divertor (which is recognised as the configuration for a Next
 Step tokamak) installed during 1992/93. During 1994 the high power handling capability of
 this divertor has been demonstrated and the severe impurity influxes, which previously
 terminated high performance plasmas, have been eliminated.
 12. In the first half of 1995, a comparison between carbon fibre composite and beryllium
 divertor target tiles will be completed. This will provide necessary data for selecting the
 target tile material for the ITER divertor.
 13. During the second half of 1995, a more ITER-relevant divertor will then be installed
 in JET as part of an internationally coordinated approach to test several divertor concepts for
 ITER in existing tokamaks.
 Work area (iv): a-particle production, confinement and hearing
 14. To date, very significant progress has been made in this area. In 1991 the performance
 of JET plasmas had improved sufficiently to warrant the first tokamak experiments using a
 deuterium-tritium (D-T) fuel mixture. With a mixture of 10% tritium in deuterium (chosen
 to limit the activation of the JET device at that stage in the Programme), significant fusion
 r
 ---pagebreak--- power (peaking at 1.7MW and averaging 1MW over 2 seconds) was produced in a laboratory
 plasma for the first time.
 15. Since then, the US tokamak TFTR, using 50% tritium in deuterium, has produced some
 10MW of fusion power and has shown that, with their operating conditions, D-T plasmas
 have more favourable confinement properties than deuterium plasmas.
 16. In the second half of 1996, a further period of D-T operation in JET would allow these
 TFTR results to be assessed under ITER-relevant divertor and operating conditions.
 ffl. EXTENSION OF JET TO THE END OF 1999:
 OBJECTIVES AND PROGRAMME PLAN
 OBJECTIVES
 17. The purpose of the extension of JET is to provide further data of direct relevance to
 ITER, especially for the ITER-EDA, before entering into a final phase of D-T '^ration. In
 particular, the extension would'
 (i) make essential contributions to the development and demonstration of a viable
 divertor concept for ITER, and
 (ii) carry out experiments using deuterium-tritium plasmas in an ITER-iike
 configuration, which will provide a firm basis for the D-T operation of ITER;
 while allowing key ITER-relevant technology activities, such as the demonstration of remote
 handling and tritium handling, to be carried out.
 PROGRAMME PLAN
 18. Extending JET by three years to the end of 1999 would allow a three year ITER-EDA
 Support Phase to be inserted into the JET Programme before the final D-T phase begins.
 ITER-EDA Support Phase (mid-1995 to mid-1998^
 19. The ITER-EDA Support Phase will begin in mid-1995 with the installation of an
 improved divertor with sufficient flexibility to allow extensive exploration of divertor
 concepts for ITER. This divertor will have better power handling and pumping characteristics
 and these will be exploited in the subsequent experimental campaign. Furthermore, the
 divertor has been designed so that its target assembly can be exchanged by remote handling
 without manned intervention.
 20. During the second half of 1996, D-T operations in JET (typically with 50% tritium)
 would assess whether the more favourable confinement found during D-T operations in TFTR
 extends also to ITER-relevant configurations and operating conditions. These experiments
 would allow more accurate scalings for the performance and heating requirements of ITER
 to be determined. In addition, JET's capability for long pulse operation and impurity control
 should permit some 10 MW of fusion power for several seconds. The a-particle heating
 would then make a significant contribution to the plasma power balance. The activation of
 the device would be limited to a level that would allow manned intervention about one year
 after the end of D-T operations. This period of D-T operation would also provide a first test
 of a large scale technology for processing tritium in conjunction with an operating tokamak.
 1
 ---pagebreak--- 21. In 1997, the divertor target assembly would be exchanged to test a specific divertor
 concept for ITER. This divertor would be based on the most recent experimental results and
 model calculations. With the activation levels prevailing at this time, the target exchange
 would be carried out by remote handling and this would demonstrate, for the first time, one
 of the central technologies required both for ITER and for a fusion reactor.
 22. During the remainder of 1997 and the first half of 1998, this ITER-specific divertor
 would be tested experimentally with deuterium plasmas at high power. These results, together
 with those from smaller tokamaks, will allow the ITER divertor design to be validated. This
 should be possible by mid-1998, in line with the ITER-EDA schedule.
 23. The planning of this ITER-EDA Support Phase is sufficiently flexible to allow the
 precise duration and timing of the divertor and D-T programmes to be adapted to the
 developing needs of ITER and in light of contributions from other devices worldwide.
 Final phase of D-T operation (mid-1998 to end-1999)
 .24. During late 1998 and early 1999, the experimental program me would prepare for D-T
 operation by optimising the plasma performance in deuterium.
 25. During the remainder of 1999, a period of D-T operation would capitalise on the
 performance improvements achieved in the preceding experimental campaigns with
 deuterium, whilst limiting the activation of the device to the levels strictly necessary. This
 period of D-T operation would also provide a full evaluation of the technology of processing
 tritium in conjunction with an operating tokamak.
 26. The above objectives and program me plan are in line with the requirements of the
 ITER-EDA and have been agreed with the ITER Director.
 The Reliability of the JET Device
 27. A European assessment group, set up by the JET Council, has analysed the reliability
 of JET in the context of the proposed extension to 1999. It concluded that with high
 probability only a small fraction of the life of the JET device has been used.
 IV. FINANCIAL ENVELOPE
 28. The financial envelope for the proposed extension, set on the basis of current economic
 conditions, provides for funding by the Members of the JET Joint Undertaking at an average
 annual level of 77.7 MioECU for the period 1995-1998. This comparts with an average
 annual funding level of 93.5 MioECU for the period 1990-1994 and complies with the
 requirement of the 1994-1998 Euratom Fusion Programme that "An extension of JET would
 necessarily imply a substantially reduced annual budget of the project. " On the basis of this
 envelope the amount of funding to be met from the 1994-1998 Community Fusion
 Programme v/ould amount to 240.17 MioECU. This represents 30.2% of the funds available
 under the Programme, less than the indicative ceiling of 32% given in Council Decision
 94/799/Euratom.
 ---pagebreak--- UTKAST TILL FÖRSLAG
 RÅDETS BESLUT
 om godkännande av ändring i stadgarna för EG:s fusionsforskningsanläggning
 (JET), samarbetsprojekt
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,
 särskilt artikel 50 i detta,
 med beaktande av kommissionens förslag,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande1,
 med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, och
 med beaktande av följande:
 För att genomföra JET-projektet upprättade rådet genom beslut 78/471/Euratom3 EG:s
 fusionsforskningsanläggning, JET, som ett samarbetsprojekt, och antog stadgar för detta,
 senast ändrade genom beslut 91/677/Euratom4.
 Genom beslut 94/268/Euratom5 antog rådet ett ramprogram för Europeiska
 atomenergigemenskapen om gemenskapens verksamhet inom området forskning och
 utbildning (för 1994-1998). Rådet antog genom beslut 94/799/Euratom6 ett särskilt
 program för forskning och utbildning inom området kontrollerad termonukleär fusion där
 det bland annat framgår att ett antal viktiga nya vetenskapliga och tekniska argument
 framkommit, i synnerhet till fördel för ITER (t.ex. provning av en divertor av samma
 typ som den som används inom ITER), vilket talar för att JET-projektet kommer att
 fortsätta även efter 1996.
 För att JET på ett betydande sätt skall kunna bidra till målen med Euratoms
 fusionsprogram måste samarbetsprojektet för EG:s fusionsforskningsanläggning (JET),
 förlängas till och med den 31 december 1999, så att nya uppgifter som direkt påverkar
 ITER, särskilt ITER-EDA, kan anskaffas innan det sista steget i deuterium-
 tritiumoperationen påbörjas.
 JET:s styrelse godkände därför den 23 mars 1995 en förlängning av samarbetsprojektet
 till och med den 31 december 1999 och motsvarande ändringar av JET: s stadgar.
 1
 EGTnr..
 2
 EGTnr...
 3
 E G T n r L 151, 7.6.1978, s. 10.
 4
 EGT nr L 375, 31.12.1991, s. 9.
 5
 E G T n r L 115, 6.5.1994, s. 31.
 6
 EGT nr L 331, 21.12.1994, s. 22.
 3
 ---pagebreak--- Den föreslagna förlängningen av JET och gemenskapens finansiering av JET: s utgifter
 under perioden 1995-1998 är helt förenliga med villkoren i rådets förordning
 94/799/Euratom.
 Efter Finlands anslutning till Europeiska unionen har Tekniska utvecklingscentralen i
 Finland (TUC) ansökt om anslutning till samarbetsprojektet om JET. JET: s styrelse har
 godkänt anslutningen och de ändringar i JET:s stadgar som därmed krävs.
 I enlighet med artikel 101 i fördraget har gemenskapen slutit ett samarbetsavtal med
 Sverige på områdena kontrollerad termonukleär fusion och plasmafysik. JET: s styrelse
 har godkänt de ändringarna i stadgarna som krävs till följd av Sveriges anslutning till
 Europeiska unionen.
 JET: s styrelse har godkänt andra ändringar i stadgarna som krävs till följd av
 ikraftträdandet av Fördraget om Europeiska unionen.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 De ändringar i stadgarna för EG: s fusionsforskningsanläggning (JET),
 samarbetsprojektet, som bifogas detta beslut godkänns härmed.
 Artikel 2
 Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska
 gemenskapernas officiella tidning.
 Utfärdat i den...
 På rådets vägnar
 Ordförande
 yjo
 ---pagebreak--- ANNEX
 1. Artide 1.3 of the Statutes of the 'Joint European Torus (JET), Joint Undertaking'
 shall be replaced by the following:
 '1.3 The Joint Undertaking shall have the following Members:
 The European Atomic Energy Community (hereinafter referred to as "Euratom"),
 The Belgian State (hereinafter referred to as "Belgium"), acting for its own part
 ("Laboratoire de physique des plasmas of the Ecole Royale Militaire -
 Laboratorium voor plasmaphysica van de Koninklijke Militaire School") and on
 behalf of the "Université libre de Bruxelles" ("Service de physique statistique,
 plasmas et optique non linéaire de l'ULB") and of the "Centre d'Etude de
 l'Energie Nucléaire" (CEN)/"Studiecentrum voor Kernenergie" (SCK),
 the "Centro de Investigaciones Energéticas Medioambientaies y Tecnolögicas",
 Spain (hereinafter referred to as "CIEMAT"),
 the "Commissariat à l'Energie Atomique", France (hereinafter referred to as
 "CEA"),
 the "Ente per le Nuove Tecnologie, l'Energia e 1'Ambiente" (hereinafter referred
 to as "ENEA" which since 1 January 1986, has represented all Italian activities
 falling within the Euratom Fusion Programme including that of the "Consiglio
 Nazionale delle Ricerche", CNR),
 the Hellenic Republic (hereinafter referred to as "Greece"),
 the "Forschungszentrum Julien GmbH", Federal Republic of Germany,
 (hereinafter referred to as "KFA"),
 the "Forskningscenter Ris0", Denmark, (hereinafter referred to as "Ris0"),
 the Grand Duchy of Luxembourg (hereinafter referred to as "Luxembourg"),
 the "Junta Nacional de Investigaçâo Cientifica e Tecnolögica", Portugal
 (hereinafter referred to as "JNICT"),
 Ireland,
 the "Max-Planck-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften e. V.- Institut fur
 Plasmaphysik", Federal Republic of Germany (hereinafter referred to as "IPP"),
 the "Swedish Natural Science Research Council" (hereinafter referred to as
 "NFR"),
 the Swiss Confederation (hereinafter referred to as "Switzerland"),
 the "Stichting voor Fundamenteel Onderzoek der Materie", the Netherlands
 (hereinafter referred to as "FOM"),
 ---pagebreak--- the "United Kingdom Atomic Energy Authority" (hereinafter referred to as "the
 Authority" or "the Host Organization"^
 The "Technology Development Centre of Finland" (hereinafter referred to as
 "TEKES"), H
 Article 4.1.1 and 4.1.2 shall be replaced by the following:
 '4.1.1 The Members of the Joint Undertaking shall be represented in the JET
 Council as follows, the vote of each pair of representatives being
 weighted as indicated:
 Representing Number of Weighting
 representatives. of vote
 Euratom 2 5
 Belgium 2 2
 CIEMAT 2 3
 CEA 2 5
 ENEA 2 5
 Greece 2 1
 Rise 2 2
 Luxembourg 2 1
 Ireland 2 1
 JNICT 2 2
 IPP and KFA jointly 2 5
 NFR 2 2
 Switzerland 2 2
 FOM 2 2
 Authority 2 5
 TEKES 2 2
 4.1.2 For their adoption, acts of the JET Council shall require at least 30 votes
 in favour .'
 3. In the last sentence of Article 9.1, the words "European units of account" shall
 be replaced by the word "ECU".
 4. The first sentence of Article 16.1.4.1 shall be replaced by the following:
 The Commission will, in accordance with the provisions of Article 13 of the
 Euratom Treaty and subject to the conditions contained therein, communicate the
 reports referred to in Article 16.1.3 to the Member States, to persons and
 undertakings (as defined in Article 196 of that Treaty) as well as to the
 Government of Switzerland and to persons and undertakings established on its
 territory.'
 ---pagebreak--- 5. The first sentence of Article 16.2.3 shall be replaced by the following:
 'Under the patent applications and patents referred to in Article 16.2.1, the
 Commission may, in accordance with the provisions of Article 12 of the Euratom
 Treaty and subject to the conditions contained therein, grant on request non-
 exclusive licences to the Member States of Euratom, to persons and undertakings
 (as defined in Article 196 of that Treaty), as well as to the Government of
 Switzerland and to persons and undertakings established on its territory. '
 Article 19.1 of the Statutes of the Joint European Torus (JET), Joint Undertaking
 shall be replaced by the following:
 '19.1 The Joint Undertaking shall be established for a period until 31
 December 1999.'
 7. As a result of the entry into force of the Treaty on European Union:
 1. In Articles 10.6, 12, 18.2, 20.4, 20.6, 21.1, 24.2, 24.3 and 26a, the
 words "Council of the European Communities" shall be replaced by the
 words "Council of the European Union".
 2. In Articles 10.6 and 12 of the French text, the word "Assemblée" shall
 be replaced by the words "Parlement européen".
 Aà
 ---pagebreak--- TIMETABLE
 The Timetable could be as follows:
 Conclusion of the written procedure at the Commission: early June,
 Transmission to the Institutions: early June,
 Mention of the Proposal at the Research Council: 9 June,
 Opinion of the Economic and Social Committee: 4-6 July, •
 Vote of CERT report: 18-19 or 26-27 July,
 Opinion of the European Parliament: 18-22 September,
 Approval by the Council: October 1995
 JLt-
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN 1024-4506
 KOM(95) 234 slutlig
 DOKUMENT
 SV 12
 Katalognummer : CB-CO-95-256-SV-C
 ISBN 92-77-89446-6
 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer
 L-2985 Luxemburg
 \s


type: caselaw

text:
 9.6.2007
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 129/20
 Recurso interpuesto el 8 de abril de 2007 — Spira/Comisión
 (Asunto T-108/07)
 (2007/C 129/36)
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Demandante: Diamanthandel A. Spira BVBA (Amberes, Bélgica) (representantes: J. Bourgeois, Y. van Gerven, F. Louis y A. Vallery, abogados)
 Demandada: Comisión de las Comunidades Europeas
 Pretensiones de la parte demandante
 —
 Que se anule la Decisión de la Comisión de 26 de enero de 2007, adoptada en cumplimiento del artículo 7, apartado 2, del Reglamento (CE) no 773/2004 del Consejo, en el asunto COMP/38.826/B-2 — Spira/De Beers/DTC Supplier of Choice.
 —
 Que se condene a la Comisión al pago de las costas del procedimiento.
 Motivos y principales alegaciones
 La demandante impugna la Decisión de la Comisión de 26 de enero de 2007 en el asunto COMP/38.826/B-2 — Spira/De Beers/DTC Supplier of Choice, en materia de competencia. En ella, la Comisión desestimó la denuncia de la demandante relativa a las supuestas infracciones de los artículos 81 CE y 82 CE en relación con el sistema Supplier of Choice aplicado por el grupo De Beers para la distribución de diamantes sin pulir, fundándose en el argumento de que no existía suficiente interés comunitario para continuar su actuación respecto de la denuncia de la demandante.
 La demandante alega que la sociedad De Beers, compañía productora de diamantes sin pulir que, en opinión de la propia demandante, estaba relacionada anteriormente con la venta de diamantes asimismo sin pulir, pretende ahora por medio de su sistema Supplier of Choice ampliar su control del mercado de forma que se cubran enteramente los circuitos de comercialización de diamantes desde la mina hasta el consumidor, es decir también a los mercados posteriores.
 En apoyo de su recurso, la demandante invoca tres motivos jurídicos.
 Para empezar, la demandante afirma que la Comisión ha incumplido su obligación de llevar a cabo una investigación atenta e imparcial de la denuncia y de examinar con especial cuidado e imparcialidad las prácticas contrarias a la competencia expuestas en la propia denuncia.
 En segundo lugar, la demandante afirma que la Comisión no podía sostener que no existiese suficiente interés comunitario para pronunciarse sobre la denuncia, a la luz de la dimensión de la empresa en cuestión, del ámbito geográfico de las prácticas contrarias a la competencia y del perjuicio irrogado por las infracciones al mercado interior y a la competencia.
 En tercer lugar y para terminar, la demandante afirma que la Comisión ha señalado la falta de un interés comunitario suficiente, fundándose en una apreciación errónea de las circunstancias del caso, tanto jurídicas como fácticas, dado que:
 1)
 la Comisión no tuvo en cuenta el objeto contrario a la competencia manifestado públicamente del sistema de selección limitada de distribución aplicado por De Beers;
 2)
 la Comisión no podía apreciar los efectos contrarios a la competencia del sistema de distribución de De Beers sin comprobar previamente la posición de dominio y de fuerza de De Beers en el mercado;
 3)
 la Comisión no tuvo en cuenta los numerosos datos puestos en su conocimiento en la denuncia y que ponían de manifiesto la índole esencialmente abusiva y contraria a la competencia del sistema;
 4)
 la Comisión apreció erróneamente la efectividad de los términos revisados de referencia para el Defensor Europeo del Pueblo, que había introducido De Beers para zanjar los conflictos, así como para la ejecución del sistema de distribución, y
 5)
 la Comisión incurrió en un error de Derecho y en un manifiesto error al apreciar los hechos cuando afirmó que el sistema de distribución de De Beers no compartimenta el mercado.


type: wikipedia

text:
Glen De Boeck (twieled fit-22 ta' Awwissu 1971) huwa eks-plejer u kowċ tal-futbol Belġjan. Matul il-karriera tiegħu hu lagħab bħala difensur ċentrali, l-aktar ma' Anderlecht.
 Karriera
 Plejers
 Fis-sajf tal-1995, De Boeck ġie trasferit minn Mechelen għall-Anderlecht. Tard fid-1990ijiet, kien ikkritikata mill-opinjonisti, hu kklejmja li ma kienx tajjeb biżżejjed għal Anderlecht. Huwa eventwalment żied il-prestazzjonijiet tekniċi tiegħu biex issir wieħed mill-aħjar difensuri tal-Ewwel Diviżjoni Beljana kmieni fil-millennju.
 Fi Frar 2005, De Boeck iddeċieda li jieqaf mill-karriera tiegħu minħabba korriment gravi fl-irkoppa.
 Kowċ
 Fit-23 ta' April 2007, ġie żvelat li De Boeck ser issir kowċ fil-ġenb tal-ewwel diviżjoni Cercle Brugge fl-aħħar tal-istaġun 2006-07. Fl-1 ta' Frar, 2008, il-bord tad-diretturi ta' Cercle iddikjaraw lil De Boeck u ffirma kuntratt ġdid sal-2011, kif huwa wkoll sar direttur tekniku tas-sezzjoni tal-futbol, filwaqt hu kien responsabbli għall-iżvilupp ulterjur tat-tim tal-futbol. F'Marzu 2009, De Boeck ċaħad lil KRC Genk biex jiffirmawh bħala kowċ ġdid tagħhom. Minflok huwa għażelu li jibqgħa fil-klabb attwali tiegħu Cercle Brugge. Huwa telaq lil Cercle f'Ġunju 2010 u kien imsemmi l-kowċ ta' Germinal Beerschot li kienu qed ifittxu suċċessur ta' Jos Daerden li telaq biex issir kowċ assistent mal-klabb Olandiż Twente.
 Fit-30 ta' Novembru 2010, wara riżultati ħżiena kontinwi u nuqqas ta' qbil fuq il-bord ta' tmexxija, hu kien imkeċċi bħala kowċ ta' Beerschot.
 Fil-bidu tal-istaġun 2011-2012 De Boeck ġie maħtur bħala kowċ ġdid ta' VVV-Venlo, iżda matul nofs l-istaġun fis-6 ta' Diċembru 2011, wara telfa ta' 7-0 Heracles Almelo, hu rriżenja bħala kowċ ta ' VVV-Venlo. F'Novembru 2012 huwa ffirma għal Waasland-Beveren.
 Internazzjonali
 De Boeck għamel id-debutt internazzjonali tiegħu mal-Belġju fis-6 ta' Ottubru 1993, kontra l-Gabon, hu mar biex jirrappreżenta lil pajjiżu f'żewġ edizzjonijiet tat-Tazza tad-Dinja, bi tliet dehriet ikkombinati.
 Referenzi
 Ħoloq esterni
 Nies ħajjin
 Twieldu fl-1971
 Kowċis Belġjani
 Futbolers Belġjani
 Plejers tal-Ewwel Diviżjoni Belġjana
 Kowċis tal-Ewwel Diviżjoni Belġjana
 Kowċis ta' Cercle Brugge KSV
 Kowċis ta' Beerschot AC
 Kowċis ta' Waasland-Beveren
 Plejers ta' RSC Anderlecht
 Plejers ta' KV Mechelen