text:
⭐PS-logokiista. ratkesi PERUS- SUOMALAINEN. Nuija kopahti 13/2013. uutiset.perussuomalaiset.fi KATSO MYÖS VERKOSTA KIINNOSTAVIMMAT AIHEET!
 PS-logokiista. ratkesi PERUS- SUOMALAINEN. Nuija kopahti 13/2013. uutiset.perussuomalaiset.fi KATSO MYÖS VERKOSTA KIINNOSTAVIMMAT AIHEET!
 Download "PS-logokiista. ratkesi PERUS- SUOMALAINEN. Nuija kopahti 13/2013. uutiset.perussuomalaiset.fi KATSO MYÖS VERKOSTA KIINNOSTAVIMMAT AIHEET!"
 1 uutiset.perussuomalaiset.fi KATSO MYÖS VERKOSTA KIINNOSTAVIMMAT AIHEET! PERUS- SUOMALAINEN 18. vuosikerta Poliittinen lehti Irtonumero 3,- Perussuomalaiset rp:n äänenkannattaja Nuija kopahti PS-logokiista 13/2013 ratkesi2 MATIAS TURKKILA PÄÄTOIMITTAJA PÄÄKIRJOITUS Ministereiden mokat S.4 HISTORIAN huonoimmaksi hallitukseksi parjatun sixpackin ministerit lentävät kohusta kohuun. Viimeisimpänä kehitysyhteistyöministeri Heidi Hautala, joka erosi tehtävistään, kun tuli ilmi, että hän oli käskenyt valtionyhtiö Arctia Shippingia perumaan rikosilmoituksensa ympäristöjärjestö Greenpeacesta. Epävakaiden eduskuntaryhmä ONKO vihreiden ministerien ja Greenpeacen välillä aito rakkaussuhde vai ennemminkin toraisa pakkoavioliitto? Intuitio kuiskuttelee ensimmäisen vaihtoehdon puolesta. Ja tällä tausta-ajatuksellahan Heidi Hautala -jupakkaa on julkisuudessa viime viikot puitu. Mutta oletetaan hetkeksi, että kyseessä olikin pakkoavioliitto. Hautala on itse kuvannut suhdetta jännitteiseksi ja kertonut järjestön kohdistaneen häneen jatkuvaa arvostelua. MINISTERIN tehtävä ei ole helppo. Yhtäällä on varottava poliittisia kilpakumppaneita, toisaalla ahdistelee kompastuksia kyttäävä media. Mutta suurin paine tulee aina omien joukkojen suunnasta. Ja tälle paineelle ministeri on myös kaikkein haavoittuvaisin. On mahdollista, että Greenpeacen rikosilmoituksen torpannut Hautala on ollut ainakin osittaisessa pakkoraossa. OTETAAN kokonaiskuvan muodostamiseksi käsittelyyn toinenkin viime aikoina runsaasti keskustelua herättänyt kohu. Vihreiden ympäristöministeri Ville Niinistö kehotti hiljattain kuntien sähkölaitoksia hylkäämään Fennovoiman ydinvoimahankkeen. Työ- ja elinkeinoministeri Jan Vapaavuori (kok.) otti Niinistön kommentista kierroksia ja totesi kollegan oksentaneen päälle. Miksi Niinistö sanoi näin? Ehkä siksi, että hän on itse samanlaisessa pakkoraossa, joka äskettäin rusensi Hautalan. Vihreän liikkeen laitamilla vaikuttaa voimakas ryhmittymä, jolle ydinvoiman vastustaminen on hengen ja elämän kysymys. Kutsuttakoon tätä ryhmää vaikkapa epävakaiksi. Heille vihreät on mieluinen, muttei suinkaan ainoa vaikutuskanava. HALLITUS saa ennen pitkää käsiteltäväkseen ydinvoimalan rakennusluvan. Niinistön vaihtoehdot ovat asian suhteen vähissä. Ylivoimaisesti paras vaihtoehto hänelle olisi se, että ydinvoimahanke kaatuisi ennenaikaisesti taloudellisin perustein. Tämä voisi tapahtua siten, että voimalan rahoittajat tai asiakkaat kaikkoaisivat - ja näiden karkottamiseksi Niinistö on viime ajat huhkinut hartiavoimin. Fennovoima toteaisi olevansa taloudellisten syiden vuoksi pakotettu vetäytymään hankkeesta. Vihreiden ei tarvitsisi nöyrtyä rakennusluvan antoon, epävakaat pysyisivät tyytyväisenä ja vihreät ministerit saisivat pitää korkeat virkansa. TOINEN, ensimmäistä huomattavasti huonompi vaihtoehto olisi se, että Fennovoiman hanke etenee, ja vihreät joutuvat eduskunnassa vastustamaan hallituksen rakennuslupapäätöstä. Tämä johtaisi hallituskriisiin ja todennäköisesti myös vihreiden lähtöön hallituksesta. Ministerivirat olisivat historiaa, mutta epävakaat pysyisivät kuitenkin mukana. KOLMAS, Niinistölle kaikkein surkein vaihtoehto on se, että eduskunnan vihreät siunaavat rakentamislupapäätöksen. Epävakaat pettyisivät, jo toistamiseen lyhyen ajan sisällä. Lähihistoriasta tiedämme, miten viherpuolueen kannatuksen silloin käy. LIPPOSEN II hallituksessa vuonna 2002 istuneet vihreät totesivat Olkiluoto 3 ydinvoimalan rakentamispäätöksen liian raskaaksi ja päättivät siirtyä oppositioon. Satu Hassi kirjoitti tuntojaan Komposti-lehteen: Jos vihreät olisivat jääneet hallitukseen sen jälkeen, kun päätös viidennen ydinvoimalan hyväksymisestä sai lainvoiman, meistä olisi tehty ydinvoiman kansainvälinen ekomerkki. Vihreiden silloinen toiminta näyttää historian valossa viisaalta. Seuraavana vuonna järjestetyissä eduskuntavaaleissa puolue kahmi kolme lisäpaikkaa. Vuoden 2007 vaaleissa tuli vielä yksi paikka lisää. VUONNA 2011 tulikin sitten hyytävän kylmä suihku. Ydinvoimalupia myöntäneessä hallituksessa istuminen kuritti vihreiltä joka kolmannen eduskuntapaikan. Ydinvoimamyönteisessä hallituksessa istuminen on vihreiden energiakriittiselle eduskuntaryhmälle yhtä järkevää kuin saunominen lumiukoille. Eikä arktisen alueen öljynporauksen tukitoimiin osallistuminenkaan ole omiaan parantamaan kannatusta. Epävakaiden eduskuntaryhmälle ei jää juuri muita vaikuttamiskeinoja kuin ulkoparlamentaaristen ryhmien mielistely ja toiminnan tukeminen. Hintansa silläkin. Perussuomalaisten logokiista ratkesi: Järki voitti! Vuosikausia vireillä ollut Perussuomalaiset ry:n ja liperiläisen Pekka Sivosen välinen logokiista on viimein ratkennut perussuomalaisten hyväksi. Kaikki alkoi siitä, kun puolueen jäsenenäkin vähän aikaa ollut Pekka Sivonen teki vuonna 2008 patentti- ja rekisterihallitukselle hakemuksen tavaramerkistä, joka oli identtinen Perussuomalaiset rp:n Perus-Slogon kanssa. Perussuomalaiset teki PRH:lle väitteen rekisteröintiä vastaan, jonka johdosta se kumottiin osittain, mutta ei kokonaan. Puolue valitti päätöksestä ensin PRH:n valituslautakuntaan ilman menestystä, sitten korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka lopulta sen hyväksyi ja palautti PRH:lle, joka kumosi Sivosen tavaramerkkihakemuksen kokonaan. Korkeimman hallinto-oikeuden ennakkopäätöksen mukaan ei rekisteröidyn valtakunnallisen puolueen logoa voi kukaan omia omaksi tavaramerkikseen, koska se johtaa yleisöä harhaan. Jos joku yksityishenkilö käyttää yleisesti tunnetun puolueen logoa omassa liiketoiminnassaan, luo se yleisölle sellaisen mielikuvan, että kysymys on puolueen toiminnasta tai ainakin puolueen hyväksymästä toiminnasta, kertoo varatuomari Lasse Lehtinen, joka on toiminut asiassa puolueen asiamiehenä siitä saakka, kun se tuli PRH:n valituslautakunnan käsittelyyn. Pitkän prosessin hyödyllinen lopputulos Sivonen myös väitti, että olisi kehittänyt logon itse ja käyttänyt sitä elinkeinotoiminnassaan jo vuodesta Ottaen huomioon, että Sivonen on syntynyt vuonna 1958, hän olisi tällöin ollut vasta 17-vuotias. Kaupparekisterin mukaan Pekka Sivosella on ollut rekisteröity toiminimi Puusepänliike P. Sivonen vuosina ja alv-rekisteröinti vuoteen 2007, mutta ei mitään liiketoimintaa tämän jälkeen, vaikka tavaramerkin rekisteröintiä haettiin vuonna Tällä perusteella aikamäärät eivät täsmää. Ilmeni myös, että Sivonen on ollut aiemmin työnantajarekisterissä, josta hänet on poistettu vuonna 1998, mutta millaista toimintaa on harjoitettu, siitä ei ole tietoa. - Sivonen itse lausui patentti- ja rekisterihallitukselle aikovansa käyttää tunnusta myös poliittisessa toiminnassa, mikä viittaa siihen, että hänellä olisi ollut sellaisiakin 23 Poliittiset virkanimitykset S.6 Teknologiakeskuksesta aavekaupungiksi S.10 S.12 Nuoret aikuiset ylivelkaantuvat PIENET puolueet ovat aikaisemmin vastustaneet poliittisia virkanimityksiä. Toisin on nyt, kun virkoihin löytyy päteviä tai ainakin pätevähköjä hakijoita omasta sisäpiiristä. Erityisesti RKP on kunnostautunut poliittisten virkanimitysten tekemisessä. TYÖPAIKAT katoavat Suomesta hälyttävää vauhtia. Kunnat ja kaupungit ovat vaarassa näivettyä. Yksi olemassaolostaan taisteleva kaupunki on Nokian hylkäämä Salo. Matkapuhelinjätin tehtaan sulkeminen vei mukanaan tuhansia työpaikkoja. SUOMALAISET ylivelkaantuvat 90-luvun laman tahtiin eikä pohjaa ole näkyvissä. Mikä avuksi, kun velkakierteeseen joutuneelta ihmiseltä loppuvat voimat? Viranomaiset tarjoavat velkaneuvontaa ja eduskunta pikavippien korkokattoa, joka ei ole suurista odotuksista huolimatta onnistunut vähentämään nuorten aikuisten ylivelkaantumista. - Oikeus voitti, vaikka pidemmän kaavan mukaan mentiin, Ossi Sandvik huokaa logokiistan jälkeen. Mikko Vainio 90 vuotta S.28 Ossi Sandvik on kaiken aikaa ihmetellyt, miten Sivosen hakemus saattoi mennä patentti- ja rekisterihallituksessa läpi. motiiveja, jotka eivät liity puhtaasti liiketoimintaan. Prosessi kesti pitkään, mutta tulos oli erittäin hyödyllinen siinä mielessä, että KHO:n ennakkopäätös varmasti estää sen, ettei puolueen logoa voi vastaisuudessakaan kukaan yrittää omia itselleen. Perus-S-logo on erittäin näkyvästi esillä kaikessa puolueen toiminnassa ja yhdistetään ihmisten mielikuvissa perussuomalaisiin, toteaa Lehtinen. Pohjois-Karjalan vaalipäällikkö Perussuomalaisten puoluesihteerinä vuosina toiminut Ossi Sandvik muistaa tapauksen taustat varsin hyvin. - Puolueen Perus-S-logon suunnitteli Jukka Jusula loppuvuodesta 2003, luovuttaen sen silloin puolueen vapaaseen käyttöön. Tunnusta käytettiin vuodesta 2004 saakka ja se oli mielestäni jo vakiintunut puolueen tunnuksena siinä vaiheessa, kun Pekka Sivonen laittoi PRH:lle hakemuksen rekisteröidä tunnus omiin nimiinsä vuonna 2008, Sandvik muistelee. Pekka Sivonen oli vähän aikaa puolueen jäsen. Perussuomalaisiin hän liittyi vuonna 2006, erokirje on päivätty Monissa lehtijutuissa puolueen entiseksi vaalipäälliköksi tituleerattu Sivonen on toki käyttänyt itsestään nimikettä Pohjois-Karjalan vaalipäällikkö, mutta Sandvikilla ei ole varmaa tietoa, oliko hän vaalipäällikkö oikeasti vai sellaiseksi itse itsensä nimittänyt. - Vuonna 2007 käytiin eduskuntavaaleja, ja tuolloin Urpo Leppänen oli ehdolla Pohjois-Karjalan vaalipiiristä. Käsitykseni mukaan Sivonen oli tuolloin Leppäsen autonkuljettaja. Samana vuonna meillä oli myös puoluekokous Oulussa, jossa Sivonen pyki puoluesihteeriksi mutta ei tullut valituksi. Silloin valittiin minut. Oikeus voitti viimein Ossi Sandvik on kaiken aikaa ihmetellyt, miten Sivosen hakemus saattoi mennä patentti- ja rekisterihallituksessa läpi. Koko asia olisi saattanut jäädä puolueelta huomaamatta, ellei Sivonen olisi lähettänyt puolueelle sähköpostia, jossa kielsi käyttämästä logoaan. Sähköpostin ansiosta asia huomattiin ajoissa vastaväitteen tekemiseksi, jonka johdosta rekisteröinti purettiin osittain. - Mielestämme puolueen logoa ei voi kukaan käyttää esimerkiksi omassa liiketoiminnassaan, koska sillä johdetaan yleisöä harhaan, siksi emme voineet tyytyä päätökseen. Minkä vuoksi joku edes haluaisi omia itselleen valtakunnallisen puolueen tunnuksen? Mielestäni ainoa mahdollinen motiivi voi olla halu tehdä puolueelle kiusaa. Eräässä vaiheessa Sivonen myös hankki omiin nimiinsä peruss.fi-domainin ja laittoi pystyyn kilpailevat nettisivut, joissa Sandvikin tulkinnan mukaan harjoitettiin puolueen vastaista toimintaa. Tunnukset saatiin häneltä kuitenkin melko nopeasti pois, joten asia ei pitkittynyt kuten logokiista. - Oikeus voitti, vaikka pidemmän kaavan mukaan mentiin, Sandvik huokaa tyytyväisenä. TEKSTI MIKA MÄNNISTÖ KUVAT PS ARKISTO TALO täyttyi onnittelijoista, kun veteraanipoliitikko Mikko Vainio täytti kunnioitettavat 90 vuotta. Vuosi kerrallaan mennään. Minulla on ollut hyvä elämä. Voisin sanoa erään laulun sanoin: Elämä on ihanaa, kun sen oikein oivaltaa, päivänsankari veisteli. Syksyn kiireisin ministeri? PERUSSUOMALAINEN-LEHTI pyysi haastattelua valtiovarainministeri Jutta Urpilaiselta. Ministerin avustaja etsi ystävällisesti sopivaa hetkeä Urpilaisen kiireisestä kalenterista, mutta aikaa ei löytynyt. Vastaus tuli kahden kuukauden odottelun jälkeen: Valitettavasti haastattelu ei onnistu syksyn aikana. Palataan ensi vuonna asiaan. 34 PS POLITIIKKA sixpack Hallitus aloitti työnsä rinta kaarella, mutta tie on käynyt kiviseksi. Ympäristöministeri Heidi Hautalan ero on vain yksi esimerkki ristiriidoista ja munauksista, joista monet tulevat valtiolle paljon kalliimmiksi. VIHREÄT ihmettelevät vielä, miksi heidän sankarinsa täytyi erota. Samaa kysytään myös sosiaalisessa mediassa. Mutta asiassa ei ole mitään epäselvää. Ministeri Heidi Hautala vastasi valtion omistajaohjauksesta. Hän edusti kansaa, joka omisti tuon omaisuuden eli yritykset, joihin kuului myös Arctia Shipping. Hautalan tehtävä oli puolustaa ja suojella kansan omaisuutta. Vaan kun Greenpeace hyökkäsi Arctia Shippingin alusten kimppuun, Hautala vaati yhtiötä luopumaan rikosilmoituksesta Greenpeacea vastaan. Puolustiko hän suomalaista työtä ja teollisuutta? Ei. Hän tuki itselleen läheistä luonnonsuojelujärjestöä valtion omaisuuden sijasta. Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen ehdotti Hautalan virkatoimien tutkimista mahdollisen virkaaseman väärinkäytön vuoksi. Vain punavihreä liikenneministeri Merja Kyllönen (vas.) vaati selvitystä arktisen jäänmurron kannattavuudesta, mitä puolueen ay-siipi ei hyvällä katsonut. Yhtiö vastasi tuottoisan Shellkaupan nostaneen liiketoimet erittäin tuottoisiksi. Vapaavuori ja telakoiden miljarditöppäykset Elinkeinoministeri Jan Vapaavuori (kok.) ihmetteli rajusti Hautalan linjauksia Jäämeren strategiassa, mutta merenkulkuun liittyvät Vapaavuoren omatkin kuprut. Kun STX:n Turun telakka kamppaili Royal Caribbean Cruisesin risteilijätilauksesta, Vapaavuori kieltäytyi liberalismin nimissä telakan tarvitsemasta 50 miljoonan euron markkinaehtoisesta pääomalainasta. Hän myönsi 28,3 miljoonan innovaatiotuen, mikä on eri asia. Royal Caribbean Cruises päättikin tilata miljardin euron risteilijän Turun sijasta St. Nazairen telakalta Ranskasta, mikä oli katastrofi hallitukselle ja Vapaavuorelle, joka luotti kaupan saamiseen ilman valtion tukiakin. Hallitukselta puuttui telakka-alan tuntemus, eivätkä esimerkiksi Martin Saarikankaan neuvot kelvanneet. Vapaavuori kiiruhti pelastamaan kahta TUI-varustamon risteilijätilausta, jotka olivat tulossa STX:n Rauman telakalle. Nyt saatiinkin luovasti kasaan 54,5 miljoonaa euroa. Finnvera saattoi taata suurkauppaa 292 miljoonalla eurolla. Mutta Rauman telakkaa se ei enää pelastanut: kun OASIS 3 rakennetaan Ranskassa, siirrettiin TUI-laivojen rakentaminen Raumalta Turkuun. Rauman telakan taru loppui siihen. Guzenina ja laittomat mallit SDP:n ministerikatastrofit peittyivät sen taakse, että vaihdot oli muka suunniteltu etukäteen. Peruspalveluministeri Maria Guzenina-Richardson poukkoili sote-uudistuksessa eri suuntiin rapauttaen hallituksen linjaukset, eikä tuonut esityksiä pöytään. Hän vastusti ensimmäisten joukossa kuntien pakkoliitoksia ja soten suuria yksikkökokoja ajautuen yhä pahempaan vastahankaan sosiaali- ja terveysministeri Paula Risikon (kok.) kanssa. Tammikuussa 2012 Guzenina- Richardson vakuutti, ettei pakkoliitoksia tule. - Meillä voi olla jatkossa 70 kuntaa tai 336 kuntaa. Voidaan ottaa käyttöön sote-alueita, isäntäkuntamalleja, eikä tässä vaiheessa kuntayhtymiäkään voi sulkea pois, ministeri selvensi. Hän kehotti ottamaan oppia Kainuun maakuntayhtymän käytännöistä. Oppositio kehittikin sen pohjalta yhdessä tukemansa maakunnallisen sotemallin. Petteri Orpon (kok.) pihtisynnyttämä soten isäntäkuntamalli jättää alle asukkaan kunnat pelkän maksajan asemaan, mikä rikkoo perustuslain suojaamaa kuntien itsehallintoa. SDP:n lakimiehet keksivät kuntauudistuksen tueksi alueellisen kansanäänestyksen, jossa Tampere ja Lempäälä äänestävät yhdessä, liittyykö Lempäälä Tampereeseen. Tämäkin on perustuslain vastaista. Näin SDP hylkäsi vaalilupauksensa - ja kuntaministeri Henna Virkkunen (kok.) joutui selittämään oppositiolle, ettei hallitus ole voinut edes laskea kuntaeikä sote-uudistusten säästöjä. Kataisen koplaus Keväällä pääministeri Jyrki Kataista (kok.) väsytti. Eipä ihme: sote- ja kuntauudistus jumittivat ja niskaa painoi omakin huoli: Pekka Himasen euron tulevaisuusselvitys, jonka kilpailuttamatta jättämiselle ei löytynyt minkäänlaisia perusteita sen enempää keväällisessä perustuslakivaliokunnan kuin syksyisessä oikeuskansleri Jaakko Jonkan selvityksessäkään. Jonkan mukaan tulevaisuusraportin tilaaminen ei edustanut hyvää hallintotapaa. Se olisi ollut perusteltua kilpailuttaa. Valtioneuvoston kädet oli sidottu tilauksessa jo etukäteen. Wallin ja Dragsvik Kuka muistaa, että puolustusministerinä istui vielä äskettäin Stefan Wallin, joka johti myös RKP:tä? Vielä nykyäänkin Wallin sanoo siirtyneensä RKP:n rivikansanedustajaksi kauan sitten, jo vuonna 2006 tehdyn suunnitelmansa mukaan. Vaikka sivustaseuraaja saattaa saada käsityksen, että hän olisi saanut potkut. Wallinin lähtö liittyy kaikesta päättäen hänen toimintaansa varuskuntien vähentämisessä, jossa Dragsvikin varuskunta välttyi lopettamiselta. Armeijasta tihkui tietoja, joiden mu- Paavo Arhinmäen suurin saavutus lienee sateenkaarilipun heiluttaminen Moskovan olympialaisissa. Jan Vapaavuori ei suostunut myöntämään STX:n Turun telakalle 50 miljoonan euron pääomalainaa. Stefan Wallin siirtyi pois puolustusministerin tehtävistä pelastettuaan ruotsinkielisen Dragsvikin varuskunnan lakkauttamislistalta. 45 Maria Guzenina-Richardson joutui ministerikierrätykseen sekoiltuaan aikansa sote-uudistuksen kanssa. Kuntaministeri Henna Virkkuselle on jäänyt selittelijän rooli. Jyrki Katainen tilasi tuttavaltaan Pekka Himaselta euron tulevaisuusselvityksen ilman asianmukaista kilpailutusta. Ville Niinistö kamppaili Talvivaaran kanssa ja Heidi Hautala puolusti Greenpeacea. Toisen toimia tutkittiin, toinen sai lähteä. kaan Dragsvik olisi ollut lakkautettavien varuskuntien listalla, mutta Wallin olisi määrännyt pyyhkimään varuskunnan listasta pois. Pitkän kädenväännön jälkeen Wallin myönsi käyttäneensä ministerin ohjausvaltaa ja kieliperustetta Dragsvikin varuskunnan säästämiseksi. Hallituksella oli käsitys, että päätös olisi tehty puhtaasti sotilaallisin perustein. Suurta huolta aiheutti se, että samalla hallitus päätti Pohjois-Karjalan varuskunnan lakkauttamisesta. Laajan käsityksen mukaan Pohjois-Karjalan varuskunta olisi ansainnut säästyä Dragsvikiä mieluummin. Dragsvikin toiminnot olisi voitu yhdistää Santahaminan varuskuntaan. Wallin väittää, etteivät Dragsvik ja Kontiolahden varuskunta olleet missään vaiheessa vastakkain. Niinistö ja Talvivaara Ympäristöministeri Ville Niinistö (vihr.) ahersi vihreiden puheenjohtajuuden tuomalla vimmalla Talvivaaran kaivoksen kimpussa niin särmikkäästi, että kaivoksen osakkeenomistajat Joutsen Median hallintojohtaja Jouni Vainionpää ja Talvivaaran hallintopäällikkö Esko Keltikangas kantelivat toissa kesänä ministerin toiminnasta oikeuskanslerille. Kantelijoiden mukaan Niinistö on ollut Talvivaaraa koskevan negatiivisen julkisen keskustelun keihäänkärkenä ja moderaattorina. He pyysivät, että oikeuskansleri selvittää, onko Niinistö toiminut puolueellisesti ja syyllistynyt virkavelvollisuuksiensa rikkomiseen. Kantelijat arvelivat Niinistön lausumien voivan vaikuttaa ELY-keskuksen ratkaisujen riippumattomuuteen. Oikeuskanslerin helmikuisen lausunnon mukaan ministerin sanomiset mahtuivat sananvapauden piiriin. Kiurun luokkamiljoonat? Opetusministeri Jukka Gustafssonin (sd.) ministerinpalli nykäistiin alta. Ministeri suosi SDP:n kannatusalueita mm. aloittaen lakitieteen koulutuksen Joensuussa asiantuntijoiden ohjeiden vastaisesti. Keskiasteen aloituspaikkoja hän karsi erityisen paljon opposition kannatusalueilta Lapista. Seuraaja Krista Kiuru (sd.) esittää koulujen ryhmäkokojen säätämistä lailla samaan aikaan, kun hallitus pyrkii karsimaan kuntien menoja miljardilla. Kulttuuriministeriä ei hallituksessa oikeastaan ole. Suurin Paavo Arhinmäen (vas.) menestys lienee sateenkaarilipun heiluttaminen urheilukilpailuissa Moskovassa sen aikaa, että avustaja ehti ottamaan kuvan Suomen hipstereiden riemuksi. TEKSTI VELI-PEKKA LESKELÄ KUVAT LEHTIKUVA TIMO SOINI PERUSSUOMALAISTEN PUHEENJOHTAJA KOLUMNI Perussuomalaisuudessa on murrosvoimaa OLEN luottavainen perussuomalaisten tulevaisuuteen. Puolueemme on tarpeellinen sekä Suomessa että Euroopassa. PÄÄTÖS jäädä Suomeen ja kieltäytyminen eurovaaliehdokkuudesta ei ollut itsestään selvä valinta. Syitä oli useita. Uskon, että olen oikea mies johtamaan perussuomalaisia seuraaviin eduskuntavaaleihin. Puoluekokous oli samaa mieltä. SEURAAVIA vaaleja ei voiteta entisillä opeilla. Vanhan rinnalle, hyvää ei pidä hylätä, on rakennettava uutta. Kirjoitan parhaillaan Peruspomo-kirjaa, jossa käyn läpi mm. Jytkyn syntyä. Viime vaalit avasivat uuden ajan Suomen politiikassa. Vaikutamme vahvasti Suomen mielipideilmastoon, mielestäni myönteisesti. KAIKKI ei ole kultaa, mikä kimmeltää. Joka kuritta kasvaa, se kunniatta kuolee. Kuri ja järjestys on oltava niin yhteiskunnassa, koulussa kuin puolueessakin. Enemmistön mukaan mennään ja enemmistö voi vaihtua. Meidän jokaisen täytyy muistaa, että me olemme itse kukin liittyneet puolueeseen, eikä puolue meihin. PUHEENJOHTAJAN tehtävä on toteuttaa enemmistön tahtoa, joskus jopa omia toiveita vastaan. Meillä on reilusti yli kannattajaa. Heillä on oikeus vaatia meiltä linjakkuutta, se pitää sisällään sekä omien tiukan puolustamisen että puolueen arvoihin sopeutumattoman porukan vapauttamisen puolueemme yhteydestä. PERUSSUOMALAISUUDESSA on murrosvoimaa. Meitä tarvitaan ja meiltä odotetaan paljon. Me olemme monelle ihmiselle tärkeä puolue, luottopuolue. Meidän on oltava tämän luottamuksen arvoisia. Umpisurkea hallitus VIHREÄ ministeri Heidi Hautala sai pääministeri Jyrki Kataiselta puhelun. Saat lähteä itse tai sinut lähetetään. HAUTALA ei eronnut siksi, että hän harjoitti omistajaohjausta vaan siksi, että hän sanoi, että ohjausta ei ollut ja sitä kuitenkin oli. Kuinka on mahdollista, että kokenut ministeri tekee tuollaisen virhearvion? SYY on umpisurkea hallitus. Sitä ei yhdistä kuin ministerisalkut. Ei ole yhteistä linjaa ja kutsumusta. Siksi Hautalakin oli epälojaali, hallitukselleen ja lopulta itselleen. PERUSSUOMALAISTEN on pidettävä kiinni linjasta ja lojaalisuudesta. Se on oikea ja kestävä tie, jota kansa tukee. Mikko Vainio 90 vuotta SMP- ja perussuomalaisveteraani Mikko Vainio täytti 90 vuotta. Olen tuntenut Mikon 30 vuotta. Mikko on mies, joka on ollut aatteemme asialla pitkään ja tuloksekkaasti. Tulosta tulee yhteispelillä ja uskolla omaan asiaan. Mikolta voimme oppia paljon. Yhteistyö ja maltti luo ja tuo arvostusta, poliittista pääomaa, jota voi käyttää linjamme toteuttamiseksi. Onnea Mikko, koko kansanliikkeemme puolesta. 56 Kolme vaihtoehtoa autoveron uusimiseksi AUTOTUOJAT ry:n toimitusjohtaja Tero Kallio esitti tiistaina kolmea eri vaihtoehtoa autoveron uusimiseksi yhdistyksen seminaarissa Helsingissä. Ensimmäisessä mallissa nostettaisiin ajoneuvon perusveroa ja laskettaisiin samalla autoveroa, joka mahdollistaisi myöhemmin siirtymisen ajoneuvoveroon. Toinen vaihtoehto olisi ajoneuvoveron lakkauttaminen ja sen korvaaminen matkaan, aikaan, paikkaan ja hiilidioksidipäästöihin sidotulla ajoverolla. Kolmas tapa olisi korvata autovero polttoainehintojen korotuksella, joka kuitenkin tuottaisi vaikeuksia ammattiliikenteelle. Kaikissa kolmessa tavassa olisi omat ongelmansa, mutta mikä tahansa niistä olisi Kallion mukaan parempi kuin moniongelmainen nykyjärjestelmä. PS POLITIIKKA RKP ahkeroi poliittisissa virkanimityksissä Anna-Maja Hendriksson ja Carl Haglundin virkanimityksissä painaa puoluetausta. Pienet puolueet vaativat usein poliittisista virkanimityksistä luopumista. Esimerkiksi vihreät eivät pitäneet poliittisista virkanimityksistä silloin, kun heillä ei ollut tarpeeksi vaikutusvaltaa nimetä omia ehdokkaitaan tärkeisiin virkoihin. Nyt tilanne on toinen muillakin pienillä puolueilla. Samassa herätysliikkeessä ministerin kanssa HELSINGISSÄ vihreät on ollut yksi kolmesta suuresta puolueesta jo vuosikausia. Vuonna 2003 psykologi Pekka Sauri valittiin rakennus- ja ympäristötoimesta vastaavaksi Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi. Saurilla ei ole erityisosaamista rakennus- ja ympäristötoimesta eikä hän ollut aiemmin johtanut isoja organisaatioita. Osaavat sitä isommatkin. Kokoomuslainen lääkäri Laura Räty valittiin Helsingin sosiaali- ja terveystoimesta vastaavaksi apulaiskaupunginjohtajaksi vuonna 2011, vaikka hänellä ei ollut työelämässä lainkaan johtajakokemusta. Helsingin kokoomuksen valtuustoryhmän johdossa hän sentään oli ollut kaksi vuotta. Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Päivi Räsänen vaati A-studiossa vuonna 2010, että poliittisista virkanimityksistä tulisi luopua. Syyskuussa 2012 Räsänen pääsi ensimmäistä kertaa puolueen historiassa käyttämään nimitysvaltaa. Hän nimitti sisäministeriön kansliapäälliköksi Päivi Nergin, jolla ei ollut kokemusta sisäministeriön hallinnonalalta. Nergin taakse jäi muun muassa EU:n rajaturvallisuusviraston päällikkö Ilkka Laitinen. Nerg oli kristillisdemokraattien ehdokkaana eduskuntavaaleissa 2007, tosin hän jätti puolueen pian vaalien jälkeen. Hän myös kuuluu samaan herätysliikkeeseen kuin Räsänen. Räsänen perusteli valintaa blogissaan sillä, että kansliapäällikkö ei ole toimialajohtaja vaan strateginen johtaja, jonka alaisuudessa toimialajohtajat työskentelevät. Nergillä oli Räsäsen mukaan muita hakijoita enemmän ylemmän tason johtajakokemusta, vaikka toimiala ei hänelle ollutkaan tuttu. Räsäsen perustelut voivat kuulostaa selittelyltä, mutta yksittäistapausta on vaikea arvioida. Vakuuttavampi todiste virkanimitysten poliittisuudesta on se, jos puolue toistuvasti nimittää omiaan keskeisiin virkoihin. Viestintäjohtajalla vahva puoluetausta Ruotsalaiselle kansanpuolueelle on osunut lyhyessä ajassa monta edullista nimitystä. RKP:llä on kaksi ministeriä, oikeusministeri ja puolustusministeri. Oikeusministeri Anna-Maja Henriksson nimitti saamelaisasioista vastaavaan virkaan elokuussa RKP:n Camilla Busck-Nielsenin. Oikeusministeriön kieliasiainneuvokseksi Henriksson nimitti huhtikuussa puolueen eduskuntaryhmän lainsäädäntösihteeri Corinna Tammenmaa. Puolustusministeri Carl Ha- Ruotsalaiselle kansanpuolueelle on osunut lyhyessä ajassa monta edullista nimitystä. glund taas nimitti ministeriönsä viestintäjohtajaksi kesäkuussa RKP:n taustavaikuttajan Max Arhippaisen. Arhippainen johti 1980-luvulla puolueen nuorisojärjestöä Svensk Ungdomia ja vuosina Suomenruotsalaisia kansankäräjiä. Lisäksi hän oli Hufvudstadsbladetin vastaava päätoimittaja Varsinkin Arhippaisen valintaa kritisoitiin tuoreeltaan. Hakijoiden joukossa olivat muun muassa korkeimman hallinto-oikeuden viestintäpäällikkö Teuvo Arolainen, HUS:n viestintäjohtaja Johanna Saukkomaa, presidentti Tarja Halosen kanslian lehdistöpäällikkönä työskennellyt Maria Romantschuk ja Maanpuolustuskorkeakoulun strategian laitoksen entinen johtaja Pekka Holopainen. Kieliasianneuvoksen viran nimittämisestä laaditussa esittelymuistiossa todettiin, että 42 hakijasta jäivät vertailuun kuusi hakijaa, kun koulutus ja perehtyneisyys otettiin huomioon. Muistion mukaan viran edellyttämien valmiuksien kannalta voitiin todeta parhaimmat edellytykset kieliasiain neuvoksen tehtävään olevan Corinna Tammenmaalla, mutta mikään yksiselitteinen tekijä ei nostanut häntä yli viiden muun vertailuun Selvitysryhmä varmistamaan puolustusjärjestelmän toimivuutta PUOLUSTUSMINISTERIÖ on asettanut puolustuksen pitkän aikavälin haasteita käsittelevän parlamentaarisen selvitysryhmän, jonka tehtävänä on tuottaa eduskunnalle tietoa puolustuksen pitkän aikavälin haasteista ja niihin vastaamisesta. Ryhmään nimettiin perussuomalaista kansanedustajat Jussi Niinistö ja Tom Packalén. Varajäseneksi nimettiin Ismo Soukola. Ryhmän asettaminen liittyy eduskunnan tavoitteeseen saada seuraavan vaalikauden alkuun mennessä selvitys puolustuksen pitkän aikavälin haasteista, jotta puolustusjärjestelmän toimivuus voidaan varmistaa. 67 Supercell-kauppa rikastutti perustajia sadoilla miljoonilla PELIYHTIÖ Supercellin perustajat ja omistajat möivät kumpikin kahdeksan prosenttia osakkeistaan japanilaisille ja rikastuivat yli 170 miljoonaa euroa mieheen, kertoo Yle Uutiset. Japanilaiset SoftBank ja GungHo-yhtiöt maksoivat Supercellin 51 prosentin osake-enemmistöstä huikeat 1,1 miljardia euroa. Tällä hinnalla Supercellin koko markkina-arvo vastaa neljää Olvia, viittä ja puolta Finnairia ja kahtakymmentäviittä Marimekkoa. Talouslehti Forbes on arvioinut Supercellin olevan kenties kaikkien aikojen nopeimmin kasvanut pelialan yritys. Myös Supercellin henkilökunta rikastuu, sillä työntekijät omistivat ennen kauppaa huomattavan osan osakkeista. Jos potti jakautuu tasan kaikkien työntekijöiden kesken, kuittaisi kukin itselleen puolisentoista miljoonaa euroa. Sisäasiain kansliapäällikkö Päivi Nerg jakaa sisäministeri Päivi Räsäsen kanssa kristillisen vakaumuksen. Puolustusministeri Haglund nimitti ministeriönsä viestintäjohtajaksi RKP:n taustavaikuttajan Max Arhippaisen. päässeen hakijan. Hänen koulutustaustaansa, oikeustieteen maisteri, voidaan pitää tehtäviin erityisen hyvin soveltuvana. Hänen työkokemuksensa on monipuolinen ja antaa hyvät valmiudet tehtävien hoitamiseen. Tammenmaa osoitti haastattelussa näkemyksellisyyttä kielellisten oikeuksien kehittämiseen, sekä pystyvänsä työskentelemään yhtä lailla molemmilla kansalliskielillä, muistiossa perustellaan.. Sattumaa vai poliittista peliä? Oikeusministeriöön perustettiin huhtikuussa neuvottelevan virkamiehen virka, jonka pääasiallinen tehtävä on saamelaisasioiden koordinaatio valtioneuvostossa. Virkaan saatiin yhteensä 35 hakemusta. Vertailuun jäi viran alaan kuuluvien ansioittensa perusteella yhdeksän hakijaa. Muistion mukaan kaikki haastateltavat ovat perehtyneet perusoikeusasioihin ja osoittivat haastattelussa vahvaa motivaatiota perusoikeusasioiden edistämiseen. Busck-Nielsenin eduksi on luettava kokemus nimenomaan virkaan kuuluvien perusoikeusasioiden hoitamisesta. Kilpailevista hakijoista esimerkiksi lakimiessihteeri Aimo Guttorm oli esittelymuistion mukaan nykyisessä työssään Saamelaiskäräjillä hoitanut monipuolisesti erilaisia saamelaisasioita ja perehtynyt alkuperäiskansa-asioihin myös kansainvälisesti sekä tutkimustyössään. Lisäksi hän tuntee syvällisesti saamelaiskulttuurin. Muistion mukaan kuitenkin viran edellyttämien valmiuksien kannalta voidaan katsoa parhaimmat edellytykset neuvottelevan virkamiehen tehtävään olevan Busck-Nielsenillä. Vaikka yksittäistapauksia tarkastelemalla jokainen näistä nimityksistä olisi perusteltavissa nimitetyn hakijan ansioilla ja virantäytössä painotetuilla perusteilla, on vaikea uskoa, että näin monen RKP-taustaisen nimitys, juuri RKP:n ministerien esittelystä - alle viiden kuukauden sisään - olisi sattumaa. Vaikka suoranaisesti epäpätevä ei ohittaisi pätevää, puoluetausta voi olla se ratkaiseva tekijä silloin, kun ansioiden suhteen hakijat ovat tasoissa. TEKSTI MARKO HAMILO KUVAT LEHTIKUVA Oikeusministeriön kieliasiainneuvos Corinna Tammenmaa oli oikeusministeri Henrikssonin valinta. Venäläismatkailijoiden kulutus käännekohdassa VENÄLÄISET kuluttavat Suomen-matkoillaan aiempaa vähemmän, selviää Kaupan liiton tuoreesta selvityksestä. Vielä tammikuussa venäläisten tax-freeostokset kasvoivat 14 prosenttia viime vuodesta, mutta kesällä kasvu taittui lähes kaikissa tax-free-kaupungeissa. Tammi-syyskuun aikana kasvua oli enää viisi prosenttia, kun vuosi sitten vastaavana ajankohtana kulutus kasvoi 26 prosenttia, kerrotaan Suomenmaassa. Tax-free-ostoksia kuvaavat tilastot eivät kuitenkaan kerro asiasta koko totuutta, sillä venäläisistä peräti 94 prosenttia tekee ostoksia Suomessa, mutta vain puolet heistä ostaa tax-free-tuotteita. Kulutuksen kasvun taittuminen johtuu talouskasvusta, joka myös on selvästi hidastunut viime vuodesta. 78 PS EDUSKUNTA TEKSTIT PS VERKKOTOIMITUS KUVAT LEHTIKUVA Heikkilä 141-tuen alasajosta: Kokoomus peittää tappiota Lauri Heikkilä Perussuomalaiset ovat huolissaan Etelä-Suomen 141-tuen loppumisesta. Asiasta saatiin varmuus pitkään jatkuneiden neuvotteluiden jälkeen, joita on käyty maa- ja metsätalousministeriön johdolla. TUKI loppuu alkuperäisen suunnitelman mukaan vuodenvaihteessa. MTK vetosi hallitukseen vielä viime tingassa tuen jatkamisen puolesta, mutta turhaan. Koska maatalousministerinä toimii kokoomuksen Jari Koskinen, ovat neuvottelutkin sujuneet kokoomuslaiseen tahtiin. Kokoomus esittelikin suurena voittona, että 141-tuen tilalle tulee ilmeisesti 149A-tuki, jonka suunnitteli kokoomuksen meppi Petri Sarvamaa. EU-parlamentin maatalousvaliokunta äänesti Sarvamaan esityksen puolesta äskettäin äänin Tuen yksityiskohdista neuvotellaan myöhemmin syksyn aikana vuodenvaihteeseen mennessä. Esityksen mukaan 141-tuki loppuu, mutta Suomen kansallinen tuki sisällytettäisiin EU:n yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Suomi saisi yhä tukea Etelä-Suomen maataloutta kansallisesti vuoteen 2020 saakka mahdollisesti laskevalla tasolla, mistä neuvotellaan myöhemmin. Sarvamaa huomauttaa, että vielä vuoden 2020 lähestyessäkin Suomi-pykälä olisi neuvotteluissa pohjalla mukana. 141-tuki neuvoteltiin Suomen EU-liittymisneuvotteluiden yhteydessä korvaamaan Suomen vaikeita sääolosuhteita. Myös 141-tuen määrä on vähentynyt tukikausittain kovien neuvottelujen jälkeen samalla, kun Suomen EU-maksujen määrä on kasvanut. 20 prosenttia pois kansallista tuista? Eduskunnan maatalousvaliokunnan perussuomalainen varapuheenjohtaja Lauri Heikkilä pitää 141-tuen menettämistä valitettavana. Eikä hän usko kokoomuslaisten lipunliehutteluun suuresta voitosta. - Se on tappion peittelyä! He koettavat kääntää synkän tilanteen puheella voitoksi. Toivottavasti jatkoneuvotteluissa ei tule lisää tappiota, Heikkilä jyrähtää. Heikkilä otaksuu, että ainakin 20 prosenttia kansallisista tuista lähtee, siihen viittaavat EU:n yleiset maatalouslinjaukset. Hän pitää syynä neuvottelijoiden kyvyttömyyttä. Eduskunnan maatalousvaliokunta ei ole saanut tietoa tai tarjota apuaan neuvotteluiden kuluessa. - Maa- ja metsätalousministeriö on ominut neuvottelut täysin. Aiemmin sanottiin, että 141-tuki saattaa loppua. Nyt sanottiin, että se loppuu. Se on ainoa, minkä olemme saaneet tietää, Heikkilä manaa. Niin Heikkilä kuin valiokunnan jäsen Pirkko Mattilakin muistuttavat, että 141-tuki neuvoteltiin korvaamaan EU:hun liittymisen tuomia vaikeuksia eivätkä ne ole muuttuneet miksikään. - Vaikeudet eivät ole loppuneet. Suomen maatalouden kannattavuus on laskenut koko ajan. Ja kun 141-tuki loppuu, sitä ei saa enää takaisin, se on good bye, Mattila toteaa. Eri säännöt etelään ja pohjoiseen? Vaarana on, että esimerkiksi maidontuotannossa pohjoisen tuki perustuu entiseen tapaan litratuotantoon, mutta etelässä maksettaisiin eläinten määrän perusteella. - Mehän tuotamme maitoa emmekä häntiä, Muhoksella Oulun maatalousseudulla asuva Mattila parahtaa. Mattila pitää selvänä, ettei maatalouskaan ole tukiautomaatti: sen pitää etsiä tuottavuutta. Kuten EU-aikana on tapahtunutkin tilakoon kasvaessa jatkuvasti. - EU puhuu yleisesti perheviljelmistä, mutta eiväthän uudet viljelmät ole sellaisia enää Suomessakaan, jossa valtio ja MTK kannustavat lisäämään tilakokoa ja jossa perustetaan jo jättinavetoita. EU ja Suomi ajavat kaksilla rattailla, missä ie ole logiikkaa. Oikeita perheviljelmiä on Romaniassa ja Bulgariassa, joissa lehmiä on kolme ja osa viljelijöistä ei osaa lukea! Kuinka byrokratia toimii siellä? Ongelma on, että EU:n maatalous ei ole yhteismitallinen, Mattila murehtii. Kyse ruuan tuotannosta Kyse on kansallisesta ruuan tuotannosta. Pitää miettiä, paljonko voimme ostaa ulkomailta ja paljonko teemme itse. Paljonko kansakunnalla on varaa hoitaa ruokavarantonsa ostamalla muualta? Paljonko meillä on varaa maksaa kotimaisesta ruuasta? - Kokoomus tietenkin puolustaa neuvottelutulostaan, mutta onko samalla menetetty jotakin? Siitä pitää olla huolissaan. Mattilan mielestä Suomen pitää neuvotteluissa omia puoliaan ja estää varsinkin omaa maatalousyritteliäisyyttä estävää byrokratiaa missä auttaa jo maalaisjärjen käyttö kansallisissa tulkinnoissa. - Tuet rajoittavat esimerkiksi tilakohtaista jatkojalostusta se huolettaa minua, joka ostan itsekin maitoni suoramyynnistä, Mattila kertoo. TEKSTI VELI-PEKKA LESKELÄ Turunen: Onko vakuutuslääkäreiden toiminnan valvonta riippumatonta? KANSANEDUSTAJA Kaj Turunen teki oikeusministerille kirjallisen kysymyksen vakuutuslääkäreiden toiminnasta ja sidonnaisuuksien ilmoittamisesta. Kysymyksessään Turunen pyytää oikeusministeriltä kannanottoa, tulisiko vakuutuslääkärin julkistaa sidonnaisuutensa tehdessään muuta työtä. Lisäksi Turunen kysyy ministeriltä vakuutuslääkäreiden jääviydestä toimia vakuutuslääkärinä omistaessaan työnantajaansa, vakuutusyhtiötä. - Omistaessaan vakuutusyhtiön osakkeita vakuutuslääkäri saa pääomatuloa yhtiöstä. Ovatko vakuutuslääkärit esteellisiä tekemään pakollisten vakuutusten korvauspäätöksiä, vaikkakin virkailijan nimissä, omistaessaan ao. vakuutusyhtiön osakkeita? Turunen kysyy. Lääketeollisuus on siirtymässä 2016 käytäntöön jossa kuluttaja voi netistä tarkastaa lääkäreiden saamat rahat ja edut lääkeyrityksiltä. Tämän johdosta Turunen kysyy, tulisiko avoimuuden hengessä myös vakuutuslääkäreiden esittää esittelytiedoissaan työskentelynsä vakuutusyhtiöissä. Turusen mukaan vakuutuslääkäreiden henkilöllisyyden salaaminen estää kansalaisia valvomasta hyvän hallinnon ja hallintolain toteutumista. - Päätös vakuutuskorvausasiassa, esim. henkilövahingossa, kirjataan vakuutusvirkailijan tekemäksi, ja vakuutuslääkärin henkilöllisyys salataan. Vakuutusvirkailijat perustavat päätöksensä kuitenkin korkeakoulutetun erikoisasiantuntijan antamaan lausuntoon, eikä heillä omaa pelivaraa päätöksen suhteen voi olla. Todellisuudessa nimetön vakuutuslääkäri päättää vakuutuskorvauksen myöntämisestä tai epäämisestä, Turunen painottaa. Turunen pyytää kysymyksessään oikeusministeriltä kantaa myös siihen, onko valvonnan puute ja lääkärin henkilöllisyyden salaaminen linjassa hallintolain hengen ja kirjaimen kanssa. Onko vakuutuslääkärien toiminnan valvonta ajan tasalla ja riippumatonta? 89 IPU vaatii nollatoleranssia kemiallisille aseille PARLAMENTTIENVÄLISEN liiton IPU:n 129. yleiskokous hyväksyi Genevessä Pohjoismaiden yhteisen ehdotuksen pohjalta kokouksen niin sanotuksi kiireelliseksi aiheeksi päätöslauselman kemiallisten aseiden käyttökiellon valvonnasta ja olemassa olevien varastojen tuhoamisesta. Kiireellinen aihe on yleiskokouksen pääaihe, jonka pohjalta yleiskokous tavallisesti hyväksyy päätöslauselman kokouksen lopuksi. Pohjoismaiden päätöslauselmassa vaaditaan maita, jotka eivät vielä ole liittyneet kemiallisten aseiden kieltosopimuksen jäseniksi, tekemään niin mahdollisimman pian. Päätöslauselmassa parlamentit yksimielisesti tuomitsivat kaiken kemiallisten aseiden käytön. Perussuomalaisten kansanedustaja Maria Lohela valittiin aiheen raportoijaksi ja hän toimi lopullisen päätöslauselman valmistelleen komitean puheenjohtajana. Lopullisen päätöslauselman esittelypuheenvuorossa Lohela korosti, että kansanedustajat osaltaan voivat vaikuttaa kemiallisten aseiden tuhoamisen nopeuttamiseen ja käyttökiellon valvontaan. Parlamenttien on varmistettava, että kansallinen lainsäädäntö mahdollisimman aukottomasti estää väärinkäytökset ja seurattava, että lainsäädäntöä toimeenpannaan tehokkaasti. Parlamenttien on myös välitettävä viesti nollatoleranssista kemiallisten aseiden kohdalla. Maria Lohela Soini: Halla-ahon nimitykseen kohdistuva kritiikki on työpaikkakiusaamista Eerola: 90-luvun pankkikriisin sotkut vihdoin selvitettävä Niikko: Valtion vastattava vääristä veropäätöksistä KANSANEDUSTAJA Mika Niikko penäsi eduskunnan kyselytunnilla ministeri Henna Virkkuselta, missä viipyy oikeudenmukainen kohtelu ylisuuria autoveroja maksaneita kohtaan. Virkkunen myönsi, että asia on korjattava. - Suomessa laki salli tietyn tason autoverotuksen, mutta sitten tuo menettely todettiin Perussuomalaisille sosiaalipoliittinen työryhmä PERUSSUOMALAISTEN puoluehallituksen työvaliokunta paheksuu Jussi Halla-ahon valtuuskuntanimityksen jälkeistä muiden puolueiden julkilausumaa ja pitää sitä työpaikkakiusaamisena. Työvaliokunnan puheenjohtaja Timo Soinilta ei heru ymmärrystä julkilausuman jättäjille. - Eduskunta on yksimielisesti nimennyt Jussi Halla-ahon varajäsenen paikalle. Jos muilla ryhmillä olisi ollut jotain sanottavaa, heidän olisi pitänyt järjestää vaalit ja asettaa Halla-aholle vastaehdokas. Näin ei tehty. Tällainen selittely on täysin turhaa. Edustaja Halla-ahon nimitykseen kohdistuva kritiikki on työpaikkakiusaamista, Soini toteaa työvaliokunnan puolesta. KANSANEDUSTAJA ja perussuomalaisten 3. varapuheenjohtaja Juho Eerola vaatii hallitusta korjaamaan ongelmat, joita 90-luvun pankkikriisin kehno hoitaminen edelleen aiheuttaa. Eerolan mielestä on kohtuutonta, että moni huono-onninen yrittäjä ja takaaja roikkuu edelleen velkahirressä, vaikka tapahtumista on aikaa jo kaksi vuosikymmentä. - Murhastakin selviää Suomessa lyhyemmässä ajassa, asiasta kirjallisen kysymyksen jättänyt Eerola sivaltaa. Eerola kannattaa Yhdysvaltojen kaltaista henkilökohtaisen konkurssin mahdollistavaa lainsäädäntöä. - Yhdysvalloista konkurssi ei ole häpeä, vaan se katsotaan yrittäjän luonnolliseksi kokemukseksi. Suomessa ajatellaan vieläkin että konkurssi on suuri häpeä, ja että sellaisen tehnyttä tulee rangaista hautaan saakka. Eerola toivoo myös että niin sanotun Koiviston konklaavin salaiset asiakirjat vihdoinkin julkistettaisiin, jotta selviäisi painostiko presidentti Mauno Koivisto oikeuslaitosta toimimaan riita-asioissa pankkien puolella kansalaisia vastaan. Asiakirjat on julistettu salaisiksi mm. presidentti Tarja Halosen toimesta. lainvastaiseksi ja oikaistiin koskien kolme vuotta vanhoja tapauksia. Vielä vanhemmista saa vahingonkorvausta. - Nyt haetaan rajaa sille, mitä näille tapaukselle tehdään. Tullille voi tehdä näistä tapauksista ilmoituksen ja tarvittavia päätöksiä tehdään oikeuksien ennakkopäätösten perusteella, Virkkunen lupasi. PERUSSUOMALAISTEN puoluehallituksen työvaliokunta on päättänyt asettaa sosiaalipoliittisen työryhmän, jonka puheenjohtajaksi on valittu puolueen 2. varapuheenjohtaja, kansanedustaja Hanna Mäntylä. Työryhmän kokoaminen aloitetaan välittömästi. Työryhmän tarkoituksena on etsiä ratkaisuja ja vaihtoehtoja tuleviin yhteiskunnallisiin rakenneuudistuksiin sekä pohtia sosiaaliturvajärjestelmämme kestävyyttä tulevaisuuden haasteiden edessä. Lisäksi työryhmän tehtävänä Reijo Hongisto Kansalaisten turvallisuus vaarassa PERUSSUOMALAISTEN kansanedustaja Reijo Hongisto on huolissaan kansalaisten turvallisuudesta. Hongisto jätti aiheesta kirjallisen kysymyksen, kun Keski-Pohjanmaalla poliisi joutui turvautumaan ravintolan vahtimestarin apuun vanhusten palvelutalossa tapahtuneen väkivallanteon selvittämisessä. - Pora I uudistuksessa 1996 vanhamuotoiset nimismiespiirit ja poliisilaitokset lakkautettiin ja niistä muodostettiin 90 kihlakunnan poliisilaitosta. Pora II pudotti poliisilaitosten määrän 24:ään ja viimeisin uudistus Pora III rajaa laitosten määräksi 11. Jokaista uudistusta on perusteltu sillä että uudistus keventää hallintoa ja samalla vapauttaa enemmän resursseja kenttätyöhön, Hongisto huomauttaa. - Toisin on kuitenkin käynyt. Vanhemman konstaapelin ja ylikonstaapelin virkoja on vuosien ja uudistusten saatossa vähennetty ja samalla heikennetty myös hälytysvalmiutta. Tämä on lisännyt kansalaisten turvattomuuden tunnetta erityisesti harvaan asutuilla seuduilla. Koska poliisia ei saa aina riittävän nopeasti hälytyskohteeseen, on julkisuudessa keskusteltu jopa jonkinmoisten vapaaehtoisten vartijaryhmien perustamisesta. Kansalaiset ovat aidosti ja perustellusti huolissaan omasta ja läheistensä turvallisuudesta. on miettiä ratkaisuja hyvinvoinnin polarisaation pysäyttämiseen sekä siihen, miten tulevaisuudessa kyetään turvaamaan riittävä hyvinvointi etenkin niille väestöryhmille, jotka ensisijaisesti yhteiskunnan tukea ja tukiverkostoja tarvitsevat. Yleinen asevelvollisuus on kustannustehokasta YLEISEN asevelvollisuuden hyväksyminen ei ole enää nuoremmille ikäpolville itsestäänselvyys. Asevelvollisuutta kyseenalaistetaan enenevässä määrin. Yksi esimerkki tästä ilmiöstä on kansalaisaloite asevelvollisuuden lakkauttamiseksi. Asevelvollisuuden vastustajat haluavat romuttaa puolustuksemme uskottavuuden ilman todellista vaihtoehtoa tilalle. Yleinen asevelvollisuus on kustannustehokas ratkaisu. Se vie arviolta vain 15 prosenttia eli noin 330 miljoonaa euroa koko puolustusbudjetista. Kansantaloudellisesti on toki jonkinmoinen rasite, että nuoret miehet ovat armeija-ajan poissa työmarkkinoilta. Toisaalta varusmiespalveluksesta saadut opit hyödyttävät työelämää: esimiehen kanssa toimiminen, asetettujen tavoitteiden saavuttaminen ja sovittujen aikataulujen noudattaminen ovat taitoja, joita jokaisessa työpaikassa arvostetaan. Asevelvollisuudesta luopuminen pirstaloisi kansakuntamme sosiaalisesti yhä pienempiin, toisilleen vieraisiin osasiin. Se heikentäisi yhteiskuntamme muutoinkin uhattua yhteisöllisyyttä. Asevelvollisuudesta luopuminen olisi vahingollista myös maahanmuuttajien kannalta, sillä varusmiespalvelus on parasta kotouttamista. JUSSI NIINISTÖ Suomen metsäpolitiikka Brysseliin EUROOPAN komissio on lähiaikoina julkaisemassa direktiiviehdotuksensa kiinteän biomassan kestävyyskriteereistä. Julkisuuteen on kuitenkin jo vuotanut direktiiviluonnos, jonka mukaan EU on tulossa mukaan koko metsäpolitiikan säätelyyn energiapuun kestävyyskriteerien kautta. Mikäli komissiolle annettaisiin delegoitua toimivaltaa määritellä kriteerejä, eteen voi tulla Suomen metsäsektorin kannalta hankalia tulkintoja. Kyseessä on ILUC-direktiivi ja biomassan kestävyyskriteeridirektiivi, jotka luultavasti vaikuttavat toisiinsa. Komissio määrittelee puun osat niiden arvon mukaan. Jatkossa arvokasta runkopuuta ei saisi polttaa energiapuuna. EU pyrkii estämään ILUC-direktiivillä sitä, että viljelymailla siirryttäisiin ruoan tuotannon sijasta biopolttoaineiden raaka-aineiden tuotantoon. Suomessa on harjoitettu kestävää metsätaloutta tuhansia vuosia. Alan osaaminen on maailman huippua. Bioenergia ry:n toimitusjohtaja Jyrki Peisan mukaan bioenergia-alalla eletään historiallista käännekohtaa. Suuren teknologisen murroksen avulla Suomella on mahdollisuus nostaa uusiutuvan energian osuutta energiankulutuksesta nykyisestä 33 prosentista tavoiteltuun 38 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Peisa toteaa, että bioenergia on yksi merkittävimmistä talouskasvun avaimistamme. Alan teknologian kehitys on viime vuosina ollut nopeaa. Uudet innovaatiot puun kaasutuksesta pyrolyysiöljyyn ja biohiileen nostavat energiantuotannon bioenergialla uudelle tasolle. Samalla alan markkinat kansainvälistyvät. Peisan mukaan Suomi voikin saada bioenergiaosaamisesta merkittävän vientituotteen muun muassa energia-alan cleantechyritysten kautta. Nyt kuitenkin Euroopan komissio on tappamassa Suomen tavoitteet uusiutuvan energian käytön lisäämisessä. Erilaisiin biohankkeisiin on Suomessa investoitu miljardeja euroja. Paradoksaalista on, että Euroopan komissio tukee monien rahastojen kautta bioenergian tuotantoa. MARTTI MÖLSÄ 910 Soini ennustaa kansainvälistä eurojytkyä TIMO SOINI ennusti Yle Uutisten Ykkösaamussa suurta vaalivoittoa eurokriittisille puolueille kevään europarlamenttivaaleissa. Soinin mukaan EU-kriittiset nousisivat liberaalien ja vihreiden ohitse parlamentin kolmanneksi suurimmaksi ryhmittymäksi. Keskustaoikeisto ja sosialistit säilyisivät vielä suurimpina ryhminä. Ja ikävä kyllä äärioikeistokin tulee vahvistumaan, vaikka minä en siitä pidäkään, Soini totesi myös. Soinin mukaan niin eurokriittisten kuin oikeistopopulististenkin puolueiden vahvistumiselle on monia syitä, tärkeimpinä euromaiden talouskriisi ja moraalisesti arveluttavat tukipaketit. Myös se, että vanhat puolueet kohottavat EU:n kaiken kritiikin yläpuolelle aiheuttaa väistämättä vastareaktion. PS POLITIIKKA Teknologiakeskuksesta aavekaupungiksi Salo on nyt Microsoftkortin varassa Entisen Nokia-kaupungin talous on niin kuralla, ettei sitä saa pelkillä säästöillä kuntoon. Onneksi tunnelin päässä näkyy led-valo. SALON torilla ei näy syyskuisena maanantaiaamuna ristin sielua, ja monet lähikatujen liiketiloista ovat tyhjillään. Joihinkin vapaisiin tiloihin on ilmestynyt kirpputoreja ja thaihierontaliikkeitä. - Vielä muutama vuosi sitten varsinkin kesäviikonloppuisin tori ja sen ympäristön ravintolat olivat täynnä elämää, muistelee Salon perussuomalaisen valtuustoryhmän puheenjohtaja Heikki Tamminen. Hulluina vuosina Salossa oli jopa luksusautoja myyvä erikoisliike. Salon kaupunginhallituksen perussuomalaisen jäsenen Tapio Äyräväisen mukaan paikallisessa osuuspankissa oli oma ovi sijoitusneuvontaa haluaville miljonääreille. Nyt Salo on kuilun partaalla. - Joka Jumalan päivä Salo ottaa euroa syömävelkaa. Työttömyys lähentelee kahtakymmentä prosenttia. Kaupunki on joutunut lomauttamaan kahtena vuotena peräkkäin, Tamminen kirjoittaa blogissaan. Kaikista palveluista tingitään - paitsi maahanmuuton kustannuksista. Esimerkiksi kaikki Salon kirjastot olivat koko viime kesän kiinni. Rahat loppuivat ja velkaantuminen alkoi Ensimmäinen isku Salon elinkeinoelämälle oli EU:n maatalouspolitiikka. Sucros Oy:n omistama sokeritehdas suljettiin vuonna 2007, kun komissio oli supistanut maakohtaisia sokerijuurikastuotantokiintiöitä. Mutta silloin Salo eli Nokia-huumaa, eikä välittänyt. Äyräväinen ei näihin aikoihin vielä ollut politiikassa mukana, mutta hän oli huolestunut Salon elinkeinoelämän liian suuresta Nokia-riippuvuudesta. Äyräväinen varoitti kaikkien munien pistämisestä samaan koriin Salon Seudun Sanomissa jo 2006, ja kaupunginvaltuustossa asian otti esille talousneuvos Raimo Honkanen (kesk.). - Valtuustossa hänelle vain naurettiin, Äyräväinen kertoo. Hyvinä vuosina olisi tietysti pitänyt myös laittaa rahaa sukanvarteen. Niin ei tehty. Näin Honkanen kertoo omilla sivuillaan: - Rahojen levittely alkoi vaalikaudella , jolloin hallitusta vetivät demarit. Vaalikaudella hallitusta veti kokoomus ja tuhlailu vain kiihtyi. Sitten tuli kuntaliitoshuuma ja kuntaliitossopimus, jossa levitettiin rahaa jo lähes silmittömästi. Kuntaliitosta veti kokoomus. Vaalikaudella hallitusta veti edelleen kokoomus, joten meno jatkui ennallaan. Rahat loppuivat ja velkaantuminen alkoi, mutta tuhlailun muistomerkiksi rakennettiin vielä uusi kaupungintalo. Todellinen shokki Salolle oli, kun Nokia lakkautti viime vuonna Salon matkapuhelintehtaansa. Saloon jäi kuitenkin puhelimien tuotekehitystä, joka siirtyy nyt Microsoftille. Muutamassa vuodessa asukkaan Salosta katosi Nokian mukana tuhansia työpaikkoja. Kunnilla liikaa lakisääteisiä tehtäviä Salo ei sentään vielä ole virallinen kriisikunta. Lain mukaan kriisikunnan kriteerit täyttävälle kunnalle nimittää valtiovarainministeriö työryhmän valmistelemaan talouden tasapainottamisohjelman. Jos Microsoftkin lähtee, Salo kaatuu valtiovarainministeriön holhoukseen, Äyräväinen pelkää. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini ihmetteli budjetin lähetekeskustelussa eduskunnassa, että kuntatalouden kriisissä SDP on valmis säästämään jokaisen apulaiskaupunginjohtajan, jokaisen virastopäällikön ja pikkuherran viideksi vuodeksi. Tapaan kaupunginjohtaja Antti Rantakokon tuhlailun muistomerkillä, valoisassa ja vaurautta henkivällä kaupungintalolla. Rantakokko ja Tamminen ovat yhtä mieltä siitä, että irtosanomiset viiden vuoden ajan kuntaliitoksesta kieltävä nor- Finanssialalla itsetietoinen mutta surkea johto KANSAINVÄLISEN liikkeenjohdon konsultointiyrityksen Hay Groupin tuore tutkimus paljastaa, että finanssialan johtajat luulevat itsestään paljon, mutta tulokset kertovat surkeasta johtamisesta. Tutkimuksen mukaan finanssialan yritykset palkkaavat menestyksennälkäisiä ja älykkäitä ihmisiä, joilta kuitenkin puuttuvat sosiaaliset taidot ja oivaltamiskyky. Johtajilla on myös epärealistisen korkea käsitys omista kyvyistään, kertoo Kauppalehti. Tutkimuksen mukaan finanssisektoria miehittää esimiessukupolvi, jota kiinnostaa enemmän oma onnistuminen kuin muiden innostaminen. Lähes puolelle esimiehistä on ominaista käskyttävä johtamistyyli. Finanssisektorin yritysten keskimääräinen markkina-arvo on 40 prosenttia jäljessä muita aloja. 1011 Virkkunen jälleen oikeuskanslerin tutkittavana SUOMEN Kuvalehdessä kerrotaan, että hallinto- ja kuntaministeri Henna Virkkusen toimet ovat jälleen oikeuskanslerin suurennuslasin alla, jo kolmatta kertaa tällä hallituskaudella. Kantelun oikeuskanslerille tehnyt kontiolahetlainen kuntapäättäjä, kunnallisneuvos Jussi Puhakka kokee Virkkusen uhkailevan Kontiolahtea pakkoliitoksella. Virkkunen on todennut Kontiolahden kuuluvan niihin kuntiin, jotka voidaan määrätä liittymään yhteen muiden saman seudun kuntien kanssa. Puhakka tahtoo tietää, mihin voimassa olevaan lainsäädäntöön ministerin ilmoitus perustuu. Puhakka on pyytänyt myös oikeuskansleria selvittämään, ylittikö hallitus toimivaltansa kun se määräsi Kontiolahden kuntaliitosselvitykseen viime keväänä. Salon katukuva on hiljentynyt Nokian jäljiltä. Nyt tulevaisuutta rakennetaan pienempien teknologiayritysten varaan. mi on kuristanut kohtuuttomasti Salon taloutta. Säästöt on ollut pakko etsiä palveluista, kun hyvin palkattuja mutta turhia johtajia ei ole voinut potkia pois. Salo yhdistyi peräti yhdeksän naapurikunnan kanssa tammikuussa Viisi vuotta tulee siis täyteen vasta ensi vuodenvaihteessa. Kaupunginjohtaja Rantakokon mielestä kunnilla on liikaa lakisääteisiä tehtäviä, ja esimerkiksi vanhuspalvelulaissa liian tarkkaa normitusta hoitajien mitoituksesta. Lääkärien ajasta taas kuluu tolkuttoman iso osuus kaikenlaiseen raportointiin. Tamminen olisi halunnut pitää säästöistäkin huolimatta kirjastot edes osittain auki. Tammisen mielestä kuka tahansa aakkoset osaava voisi pitää kirjastoa auki ainakin muutaman tunnin viikossa. Mutta säädösten mukaan siihen tarvitaan kirjastoammattilainen. Kuntalaiset ehdottivat pientä lainausmaksua, jotta kirjastot pysyisivät auki. Mutta laki estää senkin. Kaupunginjohtaja alensi palkkaansa Rantakokko näyttää säästämisestä esimerkkiä - tiettävästi ensimmäisenä kaupunginjohtajana Suomessa. Hän ilmoitti omaaloitteisesti alentavansa palkkaansa 500 eurolla ensi vuoden alusta. Pelkästään säästämällä Salo ei kuitenkaan selviä mitenkään. Se joutuisi kurjistumisen kierteeseen, kun heikko palvelutaso karkottaisi osaajia. Yhden ison Nokian tilalle ei kuitenkaan välttämättä tarvitse tulla toista suurta työnantajaa. - Viime vuonna Salossa oli vajaat yritystä ja nyt niitä on noin 5 000, kertoo Velis & Remis -yhtiön toimitusjohtaja, aiemmin Nokialle työskennellyt Juha Särestöniemi. Velis & Remis on pieni henkilöstön motivoimiseen ja osaamisen kehittämiseen erikoistunut yritys. Salon tulevaisuus voi olla juuri tällaisissa pikkufirmoissa. - Todennäköisyys sille että Saloon tulee yli tuhat henkeä työllistäviä firmoja on pieni, mutta todennäköisyys sille, että viidesosa näistä pienistä firmoista työllistää yhden hengen on aika suuri, Särestöniemi laskee ja sanoo, että lopputulema on kuitenkin sama. Pikkufirma voi hyvin toimia Salossa, vaikka sen asiakkaat olisivat esimerkiksi espoolaisia korkean teknologian yrityksiä. Salossa toimitilat ja asuminen on paljon halvempaa kuin pääkaupunkiseudulla. Särestöniemi itse asuu perheineen Salon laitamilla maaseutuidyllissä, jollaista ei pääkaupungin läheltä kohtuuhintaan löydä. Salo on keskeisellä paikalla Salon vahvuus on logistiikka. Nokian huippuvuosina Salossa käytiin töissä varsinkin Turusta, Kaarinasta ja Raisiosta. Espoon tavoittaa Salosta Särestöniemen kokemusten mukaan omalla autolla ruuhka-aikaan jopa samassa ajassa kuin pääkaupunkiseudun toiselta puolelta. Salossa tehtiin radioita jo 1920-luvulla. Myöhemmin Salossa on valmistettu televisioita, stereoita, radiopuhelimia, tietokoneiden näyttöjä ja matkapuhelimia. Mikä voisi olla seuraava iso juttu elektroniikassa? Hehkulamput korvautuvat nyt energiansäästölampuilla, kiitos hehkulamput kieltäneen EU-direktiivin. Energiansäästölamput ovat kuitenkin vain välikausiteknologia. Led-valaisimet ovat niitä vielä energiatehokkaampia ja ympäristöystävällisempiä. Valaistus syö lähes viidenneksen maailman sähkönkulutuksesta. Salossa on kolmekin ledteknologian parissa toimivaa firmaa, Easy LED, Ledil ja Hella. Ehkä jollakin niistä voisi olla edellytykset kasvaa Salon uudeksi Nokiaksi. TEKSTI MARKO HAMILO KUVAT LEHTIKUVA Tieto leikkaa 350 työpaikkaa lisää TÄNÄ vuonna jo useita kertoja ytneuvotteluja käynyt tietotekniikan palvelutuottaja Tieto jatkaa henkilöstövähennysten tiellä. Tavoitteena on vähentää enimmillään 770 työpaikkaa maailmanlaajuisesti, joista 350 Suomesta. Kaikki tänä vuonna käydyt yt-neuvottelut yhteen laskettuina työpaikkoja katoaa viimevuotista enemmän, yhteensä 550. Myös viime vuonna Tieto irtisanoi runsaasti työntekijöitä, eli kahden vuoden aikana työpaikkoja katoaa yhteensä tuhat. Tällä hetkellä Tieto työllistää Suomessa noin työntekijää. Tiedon toimitusjohtaja Kimmo Alkio selittää muutosta uusilla teknologioilla ja vanhojen tietojärjestelmien uudistamisella vähemmän työvoimaa vaativiin sovelluksiin. 1112 PS POLITIIKKA Kouluilla vastuu talouskasvatuksesta KOULUJEN vastuuta taloudenhallinnan opettamisesta on peräänkuulutettu vuosia. Vielä luvulla ja 2000-luvun alussa henkilökohtaisen taloudenhallinnan opettamista ei ollut kouluissa lainkaan tai se oli hyvin vähäistä. Vuonna 2004 opetusmateriaalia tarkennettiin. Minkälaista opetusta koululaiset saavat tänä päivänä, opetushallituksen opetusneuvos Marjaana Manninen? - Yläasteen kotitaloudessa käydään läpi oman rahankäytön suunnittelua ja kuluttajamuuttuvaa yhteiskuntaa. Tosin näiden asioiden opettaminen pitäisi tulla - ja tuleekin vuonna jo alemmille luokille käsiteltäväksi. Manninen myöntää, että kouluilla on merkittävä rooli nuoren talouskasvatuksessa. - Silti painottaisin kodin ja koulun yhteistyötä. Nuori saattaa nimittäin ajatella, että raha-asiat koskevat häntä vasta aikuisena. Kotoa pitäisi saada kannustusta raha-asioiden hoitamiseen. Velkaantuneen yksinhuoltajan umpikuja En osannut maksaa laskujani Katja sanoo, että hän ei ole tuntenut häpeää rahaongelmiensa takia. - Kai se kuitenkin jotain kertoo, etten suostu haastateltavaksi omalla nimelläni ja kasvoillani. Luottotiedottomille lainaa TELEOPERAATTOREILTA saa luottokauppasopimuksia, jos asiakkaalla on nuhteeton maksuhistoria saman palveluntarjoajan kanssa. Luottotietojen menettämisellä ei ole mitään merkitystä. - Emme halua olla asiassa mustavalkoisia. Käytäntö perustuu siihen, että on paljon henkilöitä, jotka pitävät peruskuluista huolta. Luottotiedot on menetetty jonkin muun lainan takia, Elisan palvelujohtaja Vesa-Pekka Nikula kertoo. Soneralla käytäntö on samanlainen. - Jokainen asiakas arvioidaan tapauskohtaisesti. Aikaisempi asiakassuhde ja mahdolliset rästivelat vaikuttavat luoton saamiseen, kuluttaja-asiakaspalvelun osastopäällikkö Satu Orpana sanoo. Velka- ja talousneuvoja Mervi Ahola näkee operaattoreiden tarjoamissa luottokauppasopimuksissa merkittävän ongelman. - Nuoret ottavat porukalla kännyköistä sopimuksia, joista voitot jaetaan jengin kesken. Ja tätä jatkuu niin kauan, kunnes viimeisenkin luottotiedot ovat mennyttä. Maahanmuuttajien velkaantumisen syynä vanhemmat TALOUS- ja velkaneuvoja Mervi Aholan mukaan maahanmuuttajien vanhemmat ottavat usein lainaa lapsiensa nimiin. Nuoret tulevat Aholan vastaanotolle, kun heille on tullut yllättäen hylkäävä päätös opintolainasta. - Heillä ei ole ollut tietoa, että heidän luottotietonsa eivät ole enää kunnossa. Vanhempien syyllisyys on käynyt ilmi, kun asiaa on selvitetty. Vaikka ilmiö on yleisempi maahanmuuttajien keskuudessa, myös suomalaiset tekevät samoin. - Varsinkin, jos vanhemmilla on päihdeongelmia, lapsien luottotietoja saatetaan käyttää hyväksi, Ahola jatkaa. Kahden lapsen yksinhuoltaja Katja, 28, jäi tahallisesti työttömäksi, kun ulosoton saatavien jälkeen hänelle jäi saman verran rahaa kuin työttömälle. Ahdinkoon hän myöntää joutuneensa omaa ajattelemattomuuttaan. KATJA kehottaa istumaan helsinkiläisen lähiön olohuoneen sohvalle. Asunto on siisti ja kauniisti sisustettu. Naisen kaksi kouluikäistä lasta valmistautuu kylpyhuoneessa nukkumaanmenoon. Katja käy keittiössä ja palaa takaisin sylissään pino avaamattomia kirjekuoria. - Vuosikaudet takaraivossa on ollut ahdistus, että asialle pitäisi tehdä jotain. Mutta lumipallo on vyörynyt jo liian isoksi, nuori äiti myöntää. Katjan velkaantuminen alkoi 2000-luvun alussa. Jo ennen kun hän oli täyttänyt 18 vuotta. - Laskut menivät perintätoimistoon ja sitä kautta ulosottoon. Lopetin kirjeiden avaamisen hyvin varhain. En edes tiedä, milloin menetin luottotietoni. - Aluksi vuokrat tulivat maksetuksi, mutta pian silläkään ei ollut merkitystä. Olisin voinut hakea toimeentulotukea. En vain pystynyt siihen paperisotaan, Katja huokaa. Kun kaikki kaverit opiskelivat ja asuivat vanhempiensa luona, Katja teki pätkätöitä ja asui yksin. Ja kun hän lopulta sai häädön asunnostaan, toivo paremmasta tulevaisuudesta oli mennyttä. Lapsen syntymä muutti asenteen Velkaantuneet nuoret eivät ole tyhmiä, kuten moni saattaisi olettaa. Myös Katja vaikuttaa fiksulta nuorelta aikuiselta. - En vain tiennyt, miten rahaa käsitellään, hän kertoo. Katja kantaa vastuun velkaantumisestaan, mutta yhteiskunnan apu ja tieto taloudenhallinnasta olisivat saattaneet ehkäistä rahaongelmat. - En edes osannut maksaa laskuja. Eikä asia edes kiinnostanut. Joku muu olisi tietenkin opetellut, mutta olin väsynyt. Ja syrjäytynyt, sanan varsinaisessa merkityksessä. Lapsen syntymän jälkeen Katja huomasi, miten luottotietojen menettäminen vaikuttaa elämään. Rahaongelmat aiheuttavat edelleen naiselle ikäviä ja vaikeita tilanteita. - Olen tietenkin tarvinnut ihan perusasioita, kuten puhelinliittymää, nettiä tai asuntoa. En tunne olevani normaali ihminen, kun perusasioiden saaminen on hankalaa tai täysin mahdotonta. Ulosotto vei palkan Ulosoton saatavien jälkeen palkka riitti hädin tuskin ruokaan. Alkuvuodesta Katja harkitsi vakavasti jopa kokeilevansa maailman vanhinta ammattia, jotta voisi turvata paremman elämän lapsilleen. - Otin selvää asiasta ja laitoin ilmoituksenkin nettiin. Pian tämän jälkeen tapasin nykyisen miesystäväni, jonka vuoksi en toteuttanut suunnitelmia, hän kertoo. Sosiaalivirasto maksoi Katjalle toimeentulotukea parin kuukauden ajan. Perusteena tue myöntämiselle olivat ulosottovelat. - Luulen, että monella nuorella on kynnys hakea tukia, vaikka siihen olisi mahdollisuus. Tuntematon paperiviidakko pelottaa 1213 ja häpeä estää menemästä sossun luukulle, nainen pohtii. Puoli vuotta sitten Katja jäi työttömäksi päivätyöstään - omasta tahdostaan. Käteen jäi palkasta vähemmän rahaa kuin työttömille tuista. Nyt tulevaisuus näyttää valoisammalta, sillä Katja aloitti sairaanhoitajan opinnot syksyllä. Vanhoja laskuja hän ei silti uskalla avata. Pikavippilaki epäonnistui Apua velkakierteeseen Asiakastieto Oy:n mukaan kaikista velkaantuneista suurin osa on tällä hetkellä vuotiaita. Vuonna 2000 kulutustavat lähtivät käsistä, ja nuoria velkaantui vuosittain entistä enemmän. Ilmiöön on etsitty ratkaisua jo 90-luvun lopulta asti. - Nuoret velkaantuneet jakaantuvat kahteen ryhmään. On niitä, joiden vanhemmat ovat aina eläneet tuilla ja työttömänä, jolloin nuori matkii elämäntavan sieltä. Sitten on niitä, joiden vanhemmat ovat antaneet ihan liikaa kaikkea. Näin nuorilla ei ole mitään käsitystä oman rahan käytöstä, kun he muuttavat omilleen, talous- ja velkaneuvoja Mervi Ahola kertoo. Velkaantuneille on tarjolla oman paikkakunnan järjestämä talous- ja velkaneuvonta. Valitettavan usein nuoret ottavat neuvojaan yhteyttä vasta, kun velkakierre on kestänyt jo vuosia. Byrokratian viidakko pelottaa, ja häpeän vuoksi asiasta on vaikea puhua kenellekään. - Eräs nuori oli jo saanut häädön vuokra-asunnostaan, kun hän otti ensimmäistä kertaa yhteyttä, Ahola kertoo. Katse tulevaisuuteen Kun nuoret menevät Aholan vastaanotolle, toisessa kädessä Talous- ja velkaneuvoja Mervi Aholan mielestä perheen vastuu on helppo; riittävästi rakkautta ja rajoja. Konkreettinen neuvo on opettaa lapselle jo varhain, kuinka tulot ja menot lasketaan kuukausittain. Pikavipeistä pitkä piina Muutaman kympin lainasta saattaa alkaa tuhansien eurojen velkakierre, kertovat pikavippeihin turvautuneet ihmiset netin keskustelupalstoilla. Itse olen vain hyötynyt pikalainoista, pari kertaa ollut tiukkaa ja olen sitten turvautunut 400 euron pikalainaan, jonka maksanut ajallaan pois tietenkin, niin kuin kuuluu. Ilman pikavippiä olisi jäänyt pari ikimuistoista kesäreissua tekemättä. Me melkein jouduttiin myymään omakotitalomme, kun mies alkoi salaa toilailla vippien kanssa. Perintää ja kaikkea tuli kehiin, kyse oli useista tonneista, kymmenistä tuhansista. Me ollaan jouduttu pikavippikierteeseen ja kaikki ns. ylimääräinen raha palkasta menee noihin korkoihin. On siis pak- ko ottaa aina uudelleen sama vippi ja pari muuta. Tätä on nyt jatkunut puoli vuotta. Toivottavasti loppuisi joku päivä. heillä on pussillinen avaamattomia kirjeitä ja toisessa energiatai virvoitusjuoma. - Yksikin kertoi ostavansa joka päivä puolitoista litraa limua. Laskimme, kuinka paljon lysti maksaa. Nykyään hän näkee minun pärstäni kaupan hyllyllä, kun käsi havittelee pulloa, Ahola kertoo hieman huvittuneena. Viesti oli siis mennyt perille. Ahola yrittää saada nuoret ymmärtämään, että menneisyyttä ei kannata enää miettiä. Katse pitää olla tulevaisuudessa. Tuttu homma tuo pikavippikierre. Nyt niitä maksellaan sitten ulosoton kautta, kun otettiin aina uusi vippi vanhan maksamiseksi. Jos tästä rahasotkusta joskus selvitään, niin kyllä potkaisen itseäni kovaa persauksille ja sanon että nyt tyttö, alahan käyttäytyä! Mä oon ottannu vippejä jo kohta vuoden ja nyt alkaa kohta tulla seinä vastaan. En vain tiedä miten tästä osaa päästä irti. Alkaa jo summat olla sitä luokkaa, että en ymmärrä miten saan maksettua. Itse en ole rikkaasta perheestä ja vanhemmat eivät voi auttaa, kun rahasta on tiukkaa. Asuntoa vaihtaessani oli pakko ottaa pikavippi, että sain takuuvuokran maksettua. Nyt vippi on jo onneksi maksettu. Ei kaikki vippien hakijat ole täysin holtittomia ihmisiä. Mä otin 20 euroa aikoinaan vippiä, kun kaveri kertoi tästä. Eikä hän halua saarnata, vaan antaa nuorelle neuvoja oman taloudenhallintaan. Silti Ahola on huomannut, että pelkkä rahasta puhuminen ei riitä. On mentävä pintaa syvemmälle ja palattava siihen aikaan, kun talous karkasi käsistä. - Ilman syiden tiedostamista ongelmaa ei voi korjata, Ahola painottaa. TEKSTI VERA MIETTINEN KUVAT VERA MIETTINEN JA LEHTIKUVA Sitten otin 200 euroa. Nykyään vippejä on useammasta paikasta: 400, 300 ja jopa 600 euroa. Arvatkaa, jääkö mulle palkasta mitään? Ja arvatkaa, kuinka kauan voin jatkaa näin? Itse olin myös pikavippikierteessä, sen jälkeen perintäkierteessä ja nyt makselen ulosoton kautta niitä. Suurimman osan vipeistä otin miehelleni, kun hän lupasi maksaa ne sitten, mutta toisin kävi. Omat vippini kyllä pysyin maksamaan. Itsellä on myös positiivia kokemuksia pikavipeistä. Ovat pelastaneet muutaman kerran pahasta pulasta. Enkä ole koskaan joutunut pikavippikierteeseen. Me olemme myös pikavippikierteessä. Firmoja varmaan parikymmentä, joihin on velkaa. Summat 200 eurosta ylöspäin, kymppitonnia huitelee. Pankkilainaa ei saada. (Lähde: Suomi24 ja kaksplus.fi) Laki pikavippien korkotasosta ei ole kokonaan suitsinut alan saattamista lailliselle tolalle. PIKAVIPPILAKI muuttui kesäkuussa niin, että ns. todellinen vuosikorko saa olla enintään 50 prosenttia alle euron lainoilla. Viitekoron kanssa pikavipin tai muiden pienluottojen korko saa jatkossa olla enintään 51 prosenttia. Aikaisemmin korko saattoi olla jopa tuhansia prosentteja vuositasolla. Suomen pienlainayhdistys perustettiin vuonna 2007 ja toiminta loppui Yhdistys oli pikavippifirmojen yhteistyöelin. Kaikkiaan yhdistykseen kuuluvia ja kuulumattomia yrityksiä toimi Suomessa 82. Yhdistyksen toiminta loppui tämän vuoden kesäkuussa. Syynä lopettamiseen oli eduskunnan säätämä korkokatto pienlainoille, kertoo yhdistyksen entinen toiminnanjohtaja Kari Kuusisto. - Useimmat alan yritykset laittoivat pillit pussiin, mutta neljäsosa - eli 21 - jatkaa vielä toimintaansa tavalla tai toisella. Alan kannalta korkokaton lisäksi kilpailua kiristäväksi tekijäksi tulivat isot pankit, kuten Nordea ja S-Pankki, Kuusisto selittää. 1,5 miljoonaa luottoa vuodessa Alan antolainaus oli huipussaan viime vuonna, jolloin pienlainoja myönnettiin 396 miljoonalla eurolla. Lainoja myönnettiin kappaletta ja asiakkaita oli yhteensä Kuusiston mukaan lainmuutos merkitsee lisääntyviä ongelmia yhä useammalle. - Uskon, että maksuhäiriöiden määrä tulee lisääntymään ja nousemaan korkeammalle kuin koskaan historiassa eli lähiaikoina ylitettäneen 90-luvun puolivälin taso. Valtiovarainvaliokunnan jäsen, kansanedustaja Ville Vähämäen mukaan isoksi taloudelliseksi ongelmaksi - jopa kymmenille tuhansille nuorille aikuisille - tuli vikavippien saannin yletön tarjonta ja helppous. - Se oli monelle helppo tapa saada luottoa tavallaan anonyymisti eli ei tarvinnut esimerkiksi mennä pankkiin täyttämään luottohakemusta. Luottoa oli mahdollista saada keskellä yötäkin, jolloin pikavippejä mainostettiin jopa ravintoloiden vessan seinillä. Nämä tekijät mm. johtivat siihen, että lainaamisesta tuli äärettömän helppoa ja jotkut saattoivat ottaa lainoja alkoholin vaikutuksen alaisena, Vähämäki muistuttaa. Lainmuutos jäi tehottomaksi Tilanne ei korkokaton säätämisen vuoksi ole juurikaan muuttunut. - Jotkut toimijat ovat alkaneet myöntää yli euron luottoja, kuitenkin niin, että siitä summasta saa nostaa vain osan kerrallaan. Teknisesti kysymyksessä on täsmälleen sama pikavippaaminen kuin aikaisemminkin. Tämä siksi, että alle tuhannen euron lainoille säädettiin korkokatto ja siksi sitä kierretään näin, Vähämäki puistelee päätään. Vähämäki ei kuitenkaan halua tuomita ihmisiä, jotka ottavat pienlainan. - Ei niin paljon pahaa, etteikö jotain hyvääkin. Ihmisellä on joskus tarve sille sataselle ja jos menet sitä anomaan pankista, se on hyvin hankalaa. Varsinkin, kun enää ei myönnetä vekseleitä. Vähämäki toivoo, että alaa seurataan tarkasti, sillä nyt tehty lainmuutos ei näytä olevan riittävä täydelliseen tervehdyttämiseen. Virkamiehet silmä tarkkana Kilpailu - ja kuluttajavirasto on saanut yhteydenottoja kansalaisilta ja ryhtynyt valvontatoimiin. Valvontatoimet koskettavat suurta määrää alan toimijoista, ja ne jo aloitettu, kertoo viraston lakimies Paula Hannula. - Meillä on valvontatoimenpiteitä vireillä useiden yritysten osalta. Tarkoitus on tarkistaa, onko todellakin kysymys lainmukaisesta todellisesta toiminnasta. - Lainsäädännössä on nimittäin kohta, jossa luotonantajan on arvioitava onko kuluttajalla varaa tuon euron takaisinmaksuun, Hannula huomauttaa. TEKSTI SEPPO HUHTA 1314 PS POLITIIKKA Mainettaan parempi kouluruoka Kouluruuan valmistaminen suurille määrille ruokailijoita vaatii pätevää ammattitaitoa. Kunnat säästävät, mutta näkyykö se myös kouluruokailussa? Onko kouluruoka laadukasta ja käytetäänkö sen tekemiseen paikallisia lähituotteita? Kysyimme asiaa Tampereen, Kuopion, Limingan ja Rovaniemen kouluruokailujen vastaavilta esimiehiltä ja ruokahuoltopäälliköiltä. KOULURUUAN mausta, laadusta ja terveellisyydestä ollaan montaa eri mieltä. Alakouluikäiset pitävät kouluruuasta, samoin kuin lukiolaiset, mutta yläasteiässä kouluruuan arvosteluun vaikuttavat voimakkaasti murrosikä sekä nuorten ravintokulttuuri. Tämän päivän nuoret aterioivat ja napsivat paljon ylimääräisiä herkkuja, kuten hampurilaisia ja pitsaa, sekä käyvät tutustumassa uusiin makuelämyksiin ravintoloissa ja ulkomailla, mitä he sitten vertaavat koulun lounaaseen. Tampereen Aterian asiakkuuspäällikkö Susanna Järvinen sanoo keittiöiden henkilökunnan havainneen, että kouluruoan menekki on maanantaisin kasvanut. - Kertooko tämä ilmiö jotakin lasten viikonloppujen ruokailusta, sillä nykyisin kaikki perheet eivät syö yhdessä enää edes viikonloppuisin? Ruokailu on muuttunut myös naposteluksi. Kouluruokailun rooli on siis hyvin merkittävä, sillä koulussa nautittu ateria saattaa olla lapsen päivän ainoa lämmin ruoka, Järvinen tuumaa huolestuneena. Tampereen Ateria järjestää oppilaille kerran vuodessa mieliruokaviikon, jolloin oppilaat voivat äänestää omia lempiruokiaan ja niistä viisi eniten ääniä saanutta ruokalajia toteutetaan kyseisellä viikolla. - Pyrimme yleisesti valmistamaan sesongin mukaista ruokaa, jolloin voimme parhaiten hyödyntää uutta satoa. Käytämme esimerkiksi puoli miljoonaa kiloa perunoita vuodessa. Opetushallituksen määritelmän mukaan kaikki kotimainen ruoka on ammattikeittiöissä lähiruokaa, Järvinen kuvailee. Taustalla pohjoismaiset ravintosuositukset Itä-Suomen huoltopalvelut liikelaitoskuntayhtymän Servican vs. toimialajohtaja Sari Karttunen kertoo, että Kuopion kouluruokalistan suunnittelua ohjaa pohjoismaiset ravitsemussuositukset. - Suositusten laskennallista toteutumista seuraamme tuotannonohjausjärjestelmämme avulla. Pyrimme kehittämään ruokalistoja koulujen asiakastoimikuntien mielipiteiden sekä koulujen ja päiväkotien asiakasraatien avulla. Mikäli näiden palaute on koemaistossa olevien ruokien osalta valtaosin positiivista, lähdemme jatkokehittämään kyseisiä reseptejä suurempaa tuotantoa varten. Jos palaute taas on negatiivista, kyseinen ruoka jätetään suosiolla väliin, Karttunen kertoo. Karttunen sanoo heidän käyttävän etupäässä suomalaista lihaa, vaikkakaan viime vuosina suomalaiset lihatalot eivät ole valitettavasti voineet taata 100 % tuotteidensa kotimaisuutta, sillä raaka-aineen vähyys on tullut vastaan tuottajien vähyyden vuoksi. Panostusta kotimaisiin lähituotteisiin Pienen Limingan kunnan ruokapalvelupäällikkö Eila Päk- Limingan kunnassa peruskoulua käyvät Eemeli Nevala, Iiro Koivukangas, Pauliina Kärki, Neea Immonen, sekä Fanni Raappana pitävät yleisesti kouluruuasta, vaikka jokaisella on toki omat makumieltymyksensä. Kuvassa myös terveydenhoitaja Annikki Törmänen. kilä kertoo heidän panostavan voimakkaasti suomalaisiin lähituotteisiin. - Limingassa tuore liha ja leipä ovat aina suomalaista, samoin vihannekset, juurekset ja marjat ovat satokauden mukaan kotimaisia. Pyrimme käyttämään myös mahdollisimman paljon lähiseudun tuotteita, joten peruna, vihannekset, juurekset ja pehmeä leipä tulevat pääsääntöisesti koko vuoden ajan lähialueelta, Päkkilä kuvailee. Limingassa on seitsemän viikon ruokalistalla kaksi lähiruokapäivää, jolloin he tarjoavat oppilaille lähiseudun frittimuikkuja, perunamuusia, kaali-tuorekurkku-tillisalaattia sekä liminkalaisista ohrasuurimoista tarjottua puuroa ja muhoslaisista mansikoista valmistettua marjasoppaa. Rovaniemen Ruoka- ja puhtauspalvelukeskuksen palvelupäällikkö Marja-Kaisa Huotarinen kertoo heidän puolestaan panostavan leipien monipuolisuuteen. - Meillä on joka päivä tarjolla ruis-, näkki- ja vaaleaa leipää, sekä keittopäivinä lisäksi sämpylöitä, erilaisia rieskoja, karjalanpiirakkaa ja ruis- ja kaurapaloja, Huotarinen luettelee leipien kirjoa. Huotarinen korostaa sitä, että kouluruokailu mielletään helposti velvollisuudeksi, vaikka sen perinteet ovat osa hienoa suomalaista hyvinvointia. Kouluruoka maksulliseksi? PERUSSUOMALAISTEN kansanedustaja Ismo Soukolan mielestä hallituksen kunnille sysäämä miljardin euron säästövelvollisuus pakottaa siihen, että kaikki kivet on käännettävä. Soukola väläytti taannoin mahdollisuutta maksullisesta kouluruokailusta. - En halua esimerkiksi kouluruokaa maksulliseksi, vaan kysymys on siitä, että säästökohteita etsittäessä kaikki mahdollisuudet pitää olla pöydällä eli mikään ei saa olla betonoituna, Soukola selventää. Suomi päätti ensimmäisenä maana maailmassa - keskellä sotaa - vuonna 1942 antaa koululaisilleen ilmaisen ruuan. Tämän perinteen jatkuminen on ollut arvovalinta jo yli 70 vuotta, ja arvojen perään kuuluttaa myös Soukola. - Meidän on tehtävä arvovalintoja. Hallitus ei pysty tekemään päätöksiä, vaan teettää likaisen työn muilla. Valtion kunnilta vaatima miljardin euron säästötavoite tarkoittaa noin 200 euron säästövaatimusta jokaisen kansalaisen kohdalla. 1415 PIRKKO RUOHONEN-LERNER KANSANEDUSTAJA, PERUSSUOMALAISTEN EDUSKUNTARYHMÄN PJ. TARKASTUSVALIOKUNNAN JÄSEN KOLUMNI Ylimääräinen ruoka myyntiin? Euron ateria KUOPIOSSA kouluruoka tarjotaan noin oppilaalle. Yhden oppilaan raaka-aineisiin käytettävä rahamäärä on noin 0,70-1,10 euroa. Päälle lisätään muut kulut, muun muassa vuokrat ja palkat. Tampereella valmistetaan päivittäin noin annosta. Aterian keskihinta on 2,45 euroa sisältäen kaikki kulut. Limingan kunnassa valmistetaan noin lounasta koulu- ja päiväkotiikäisille. Yksi lounas maksaa noin 2,77 euroa kuluineen. JYVÄSKYLÄSSÄ tehtiin kokeilu, jossa kouluruokailusta ylijäänyttä ruokaa myytiin 1-1,5 eurolla lähialueen asukkaille. Kokemukset olivat hyviä ja kokeilun toteuttaja arvioi, että toiminnan laajentaminen pelkästään Jyväskylän kaupungin palvelutaloihin ja kouluihin pienentäisi ruokahävikkiä vuodessa vähintään aterialla. - Kun etsitään ratkaisuja köyhyyteen ja julkisten menojen kasvuun, kannattaa kuntien jakaa keskenään paikallisesti koeteltuja hyviä käytäntöjä. Kokeilussa on kaadettu maalaisjärjellä kunnan eri toimintojen välisiä raja-aitoja. Tähderuokailussa hyvin pienillä lisämenoilla saadaan paljon hyötyjä, toteaa tähderuokailun edistämisestä hallitukselle kirjallisen kysymyksen jättänyt kansanedustaja Reijo Tossavainen. Tossavainen huomauttaa, että ruokaketjussa haaskataan Suomessa noin prosenttia kulutetusta ruoasta, vuosittain jopa miljoonaa kiloa. Rovaniemellä lounas valmistetaan noin lapselle ja nuorelle, jolloin yhden lounaan hinnaksi muodostuu koulun ja päiväkodin koosta ja sijainnista riippuen 1,9 eurosta liki 6 euroon. Limingan kunnan ruokahuoltopäällikkö Eila Päkkilä sanoo lasten mieliruokien muuttuneen vuosien varrella. Joitakin vuosia sitten lasten herkkua olivat hernekeitto, makkarakeitto ja makaronilaatikko, mutta nykyisin suosikkeja ovat erilaiset broileri- ja pastaruoat sekä kalapäivän lohikeitto. Terveellisyyttä asennemuutoksilla Limingan kunnan terveydenhoitajana yli 20 vuotta työskennellyt Annikki Törmänen pitää tärkeänä, että kouluruoka toteutettaisiin ravitsemuksellisesti kouluruokasuositusten mukaisesti. - Toivon, että ruoka-aineet tuotettaisiin mahdollisimman lähellä ja puhtaasti, ja että ruoka tehtäisiin tuoreista raakaaineista, eikä niissä käytettäisi valmis elintarvikkeita. Mikäli valmistuksessa kuitenkin käytetään valmiselintarvikkeita, olisi tärkeää, että ne eivät sisältäisi säilöntä-, väri - ja lisäaineita. Erityisen merkittävänä pidän sitä, että lapsille tarjottava ruoka sisältäisi maltillisesti suolaa ja erityisesti leivän tulisi olla vähäsuolaista, Törmänen selittää. Terveydenhoitaja Törmänen ja Rovaniemen Ruoka- ja puhtauspalvelukeskuksen palvelupäällikkö Marja-Kaisa Huotarinen ovat molemmat sitä mieltä, että tänä päivänä tarvitaan uudenlaista ajattelua kouluruuan valmistajilta kokonaisuudessaan liittyen kouluruuan suunnitteluun, houkuttelevuuteen, esillepanoon ja terveellisyyteen. - Näihin asioihin voidaan saada myös nuorilta hyviä ideoita, Huotarinen tiivistää. TEKSTI MINNA KORVA-PERÄMÄKI KUVAT MINNA KORVA-PERÄMÄKI JA LEHTIKUVA Konsulttivaltio tulee kalliiksi VIIME kesänä luin Hanna Kuuselan ja Matti Ylösen tuoreen teoksen Konsulttidemokratia - Miten valtiosta tehdään tyhmä ja tehoton. Kirjassa on kuvailtu lukuisia esimerkkejä sitä, kuinka julkisen sektorin omaa johtamis- ja suunnittelutyötä on ulkoistettu konsulteille. TYÖSKENTELIN itse verohallinnossa 1980-luvulla. Näihin aikoihin tuttu ja turvallinen Valtion tietokonekeskus (Vtkk) tarjosi tietotekniikkapalveluja omakustannushinnalla koko valtionhallinnolle. Sittemmin Vtkk muutettiin liikelaitokseksi, minkä jälkeen se yhtiöitettiin ja lopulta vuonna 1996 fuusioitiin Tietoon, IT-alan merkittävään yhtiöön. Sen aikaiseen valtion strategiaan oli kirjattu, kuinka Suomen valtiosta tehtäisiin maailmanlaajuisesti johtava tietoyhteiskunta. Tavoite ei toteutunut, mutta kustannukset karkasivat käsistä. VALTIONTALOUDEN tarkastusvirastossa valvotaan mm. valtionhallinnon talouden- ja omaisuudenhoitoa. Johtava tuloksellisuudentarkastaja Tomi Voutilainen on tutkinut siellä päätoimisesti julkisia IT-hankintoja. Hän toteaa haastattelussaan, kuinka Tehtiin historiallinen virhe, kun Vtkk myytiin. ATK-tuki oltaisiin voitu ulkoistaa, mutta kun substanssiasiantuntemusta lähdetään ulkoistamaan, ollaan vaarallisella tiellä. Asiantuntijaosaamista ei pitäisi myydä pois. KUN yksityinen IT-yritys Tieto sai omistukseensa Valtion tietokonekeskuksen, sai se myös kaiken keskeisen valtiota koskettavan ITtiedon itselleen. Tätä tietoa joudutaan nyt ostamaan takaisin. Valtion tietokonekeskuksen myynti avasi valtaisat markkinat julkiseen sektoriin keskittyville IT-konsulteille. Vuonna 2005 valtion tietohallintoon käytettiin 648 miljoonaa euroa. Vastaava summa vuonna 2010 oli noussut lähelle 908 miljoonaa euroa (ilman yliopistoja). Konsulttiyritysten laskutuksiin on liittynyt paljon härskiä rahastusta. Esimerkiksi valtio asiakkaana maksaa koko järjestelmän kehityksen toimittajalle. Järjestelmä säilyy kuitenkin toimittajan omaisuutena, minkä vuoksi järjestelmää voidaan myydä yhä uudestaan ja uudestaan muille asiakkaille. MYÖS eduskunnan tarkastusvaliokunta on käsitellyt hyvin kriittiseen sävyyn valtion IT-hankkeita. Tarkastusvaliokunta on painottanut virkavastuun sisältöä ja sen merkitystä viranomaisasioiden valmistelussa myös silloin kun työn kohteena ovat strategiat, ohjelmat ja projektit. Valtion IT-hankkeissa käyttämät asiantuntijat työskentelevät vuosikaupalla huippukalliina vuokratyövoimana virastoissa, mutta konsultti-nimikkeellä. SATOJA miljoonia euroja julkisen sektorin rahoja on syydetty jopa toimimattomiin IT-hankkeisiin. Esimerkkeinä voidaan mainita sähköisen reseptin ja potilastietojärjestelmän kehittämishankkeet. Internetistä löytyy tietotekniikkaan keskittyvä foorumi, jossa keskustellaan vilkkaasti aiheesta Julkisen sektorin hankintojen parhaat veijaritarinat eli kuka varasti veroeurosi. NYKYISIN vallitsee suuri yksityistämisvimma niin valtion kuin kuntienkin hallinnossa. On hyvä, että IT-hankkeisiin liittyviä yksityistämisen ongelmia on tutkittu, arvioitu ja ne ovat tulleet osaksi julkista keskustelua. Uskon siihen, että julkisten hankintojen systemaattinen seuranta on paras lääke hillitsemään pahimpien ja ahneimpien konsulttien ja tilaajien ylilyöntejä. Venäjälle matkustavien tulisi muistaa rokotukset LYHYELLÄ viikonloppureissulla tartuntariski on vähäinen, mutta pitempää Venäjän-matkaa suunnittelevien olisi hyvä tarkistaa, ovatko rokotukset harvinaisempiin tauteihin kunnossa. Yleisesti suositellaan, että jäykkäkouristus- ja kurkkumätärokotukset tulisi pitää voimassa, mutta ennen vuotta 1982 syntyneiden kannattaa miettiä myös tuhkarokolta, vihurirokolta ja sikotaudilta suojaavan MPR-rokotteen voimassaoloa. Venäjällä esiintyy A- ja B-hepatiittia, joten ainakin pidemmälle reissulle lähdettäessä niitä vastaan suojautumista kannattaa harkita. Idemmäksi mentäessä kasvaa myös harvinaisempien tautien, kuten japanin aivokuumeen tai puutiaisaivokuumeen, riski. Asiasta kertoi Yle Uutiset. 1516 PS POLITIIKKA Piritta Poikonen: Demokratiavaje on EU:n kompastuskivi Lohjalainen juristi Piritta Poikonen vastustaa EU:n liittovaltiokehitystä ja euron hullutuksia. Omana erityisenä kiinnostuksen kohteena Poikosella on unionin sosiaalinen ulottuvuus, mikä on vasta kehittymässä oleva alue. LOHJALAISEN Piritta Poikosen sukujuuret ovat Pohjois- Karjalassa, mutta hän syntyi Helsingissä ja varttui elämänsä ensimmäiset kymmenen vuotta helsinkiläisessä Pukinmäen lähiössä. Koulunsa hän kävi Nummi-Pusulan kunnassa ja heti lukion jälkeen aloitti elintarvike-ekonomian opinnot maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa. Sittemmin hän vaihtoi oikeustieteelliseen, josta valmistui juristiksi. Koti Lohjalle valmistui hartiapankkivoimin heti opiskelujen jälkeen. Sosiaalipolitiikkaan Poikonen hurahti käytyään aviomiehensä kanssa keskusteluja yhteiskunnallisista asioista, jotka johdattivat hänet lukemaan kirjallisuutta aiheesta. Lopulta aihe innoitti hänet jopa vaihtamaan työpaikkaa. Finanssialan Keskusliiton asiantuntijana hän toimii sosiaalipolitiikan ja juridiikan välimaastossa. - Suomella on paljon etuja puolustettavanaan EU:ssa. Sinne tarvitaan ahkeria, sitkeitä ja rohkeita työmyyriä. Näitä ominaisuuksia olen työuranikin aikana tarvinnut, Poikonen sanoo. Suomalaisen elinkeinoelämän pärjääminen tärkeää Poikonen vastustaa EU:n liittovaltiokehitystä ja euron hullutuksia. Omana erityisenä kiinnostuksen kohteena Poikosella on unionin sosiaalinen ulottuvuus, mikä on vasta kehittymässä oleva alue. Myös taloudellisiin asioihin hänellä riittää perehtyneisyyttä. - Suomen kansalaisten etujen lisäksi minulle on tärkeää suomalaisen elinkeinoelämän pärjääminen globaalissa kilpailussa. Esimerkiksi eri maiden pankkien tasapuolinen kohtelu pankkiunionissa on varmistettava. Suomalainen elinkeinoelämä on suomalaisen työllisyyden kivijalka. - Vielä eurokriisiäkin suurempi ongelma on EU:n demokratiavaje se, että asioita tapahtuu demokraattisen päätöksenteon ulkopuolella. Jos demokratiavaje syöpyy tarpeeksi syvälle, EU kompastuu siihen ja vähintään vahingoittuu pahasti. Juuri demokratiavajeesta kumpuavat euronkin ongelmat, Poikonen toteaa. Poikonen uskoo EU:n betonoineen ainakin ydinosansa vuosikymmenien saatossa eikä usko sen hajoamiseen, mutta unionin byrokratiaa on karsittava ja demokratiavaje on korjattava. Euron hän arvelee sen sijaan rapistuvan useammasta nurkasta samanaikaisesti. Asiantuntijan roolissa Poikonen on tottunut pilkkomaan palasiksi isoja asiakokonaisuuksia. Työnsä puolesta hän on perehtynyt sosiaalipoliittisiin kysymyksiin ja hänellä on kyky ottaa asiat haltuun, rohkeutta taistella silloin kun on sen aika ja viisautta jättää väliin turhat ja toivottomat kamppailut. Nimi: Piritta Poikonen Syntymäaika: Kotipaikka: Lohja Ammatti: Juristi ja asiantuntija Finanssialan Keskusliitossa Luottamustehtävät: Lohjan kaupunginvaltuutettu, HUS:n valtuutettu, Lohjan kaupunkisuunnittelulautakunta (varapj.), Lohjan seudun omaishoidon neuvottelukunta (varapj.) Julkaisuja: Kirjat: Eläkesäästäminen (2010) ja Mistä rahat? (2013) Erikoista: Sosiaalipolitiikkaan hurahtanut juristi Kotisivut: KUKA? - Nykyisen työni takia olen vieraillut monia kertoja Brysselissä ja minulla on käsitys siitä, mitä europarlamentaarikon työ pitää sisällään. Hohdokasta hommaa se ei ole, vaan kovin paperinmakuista puurtamista. Minulla ei siis ole ruusuisia kuvitelmia toimenkuvasta, mutta ei mitään kammoakaan. Määrä ei korvaa laatua Piritta Poikonen harrastaa punttisalilla käymistä ja juoksemista. Liikunnan jälkeen rakkaimpia harrastuksia ovat käsityöt, marjastaminen ja kynsien koristelu. Naimisissa hän on ollut vuodesta 2000 ja perheeseen kuuluu lisäksi kaksi isoa löytökissaa. Veljentytöt pitävät tädin välillä kiireisenä. Vaalikampanjansa aikana hän aikoo kierrellä Suomea niin paljon kuin rahat ja aika antavat myöten. - Meillä on kolmen hengen ydintiimi ja paljon ideoita, joita tulemme julkistamaan pitkin matkaa kierrellessämme tapahtumissa ympäri Suomea niin paljon kuin kalenteriin mahtuu ja budjetti sallii. Asiantuntijana minulle on vierasta pyrkiä hakemaan pelkkää näkyvyyttä. Olen tottunut etenemään asiakärjellä. - Suomella on paljon etuja puolustettavanaan EU:ssa. Sinne tarvitaan ahkeria, sitkeitä ja rohkeita työmyyriä, Poikonen painottaa. Siksi pyrin panostamaan määrää enemmän laatuun ja perehtymään asioihin, vaikka se veisi aikaa. En tiedä, miten fiksu strategia se lopulta on, mutta minulle luontainen. Vaalikampanjaansa Poikonen aikoo panostaa tuhansia euroja, omiakin säästöjä vähintään kymmenentuhannen euron edestä. Miten paljon budjetti kasvaa riippuu siitä, paljonko puolueelta tulee tukea ja miten paljon sponsorirahaa saadaan kerättyä muista lähteistä. TEKSTI MIKA MÄNNISTÖ KUVA MATTI MATIKAINEN Jussi Halla-aho Erkki Havansi Laura Huhtasaari Anne Louhelainen Ilkka Matinpalo Pirkko Mattila 1617 Anne Louhelainen: EU:n suunta ratkeaa tulevalla kaudella Kansanedustaja Anne Louhelainen on työssään suuressa valiokunnassa eli eduskunnan EU-valiokunnassa nähnyt, miten monet asiat tulevat eduskunnan käsiteltäväksi liian valmisteltuina. Näihin Suomea ja suomalaisia koskettaviin asioihin tulisi pystyä vaikuttamaan jo silloin, kun niitä EU:n tasolla valmistellaan. - OLEN huomannut, että ihmiset alkavat olla jo kyllästyneitä EU:hun ja sanovat, että eivät jaksa aina sitä EU:ta. Tässä on meille suuri mahdollisuus ja haaste saada ihmiset ymmärtämään, että EU puuttuu meidän kaikkien jokapäiväiseen elämäämme jo nyt ja jatkossa vielä enemmän, mikäli asiaan ei edes yritetä saada muutosta, kansanedustaja Anne Louhelainen uskoo. Äänestysprosentti EU-vaaleissa on saatava nousuun, sillä kotiin jääminen näissä vaaleissa tulee kolahtamaan jokaisen omaan nilkkaan, ja rajusti. Louhelainen haluaa herättää suomalaiset ymmärtämään, että mikäli EU-parlamentin toimintaa halutaan muuttaa, se on tehtävä nyt. Seuraavissa EU-vaaleissa on jo myöhäistä, sillä EU:n suunta ratkaistaan tulevalla vaalikaudella. Suomalaisten etu ensin Piritta Poikonen Pirkko Ruohonen- Lerner Suomen kansalaisten edun on oltava aina ensimmäisellä sijalla. Valitettavasti joillakin nykyisillä mepeillä ensisijalla on viime aikoina ollut jonkun muun kuin suomalaisten etu. Esimerkkinä Louhelainen mainitsee rikkidirektiivin, joka laadittiin ja jota puolustettiin ympäristö- ja terveyssyistä. - Voidaan kysyä, kuinka monen suomalaisen terveys jää hoitamatta, kun Suomessa taloudellinen tilanne edelleen kiristyy, teollisuuden kilpailukyky heikkenee, yritykset lopettavat tai supistavat toimintaansa, työttömiä tulee lisää ja sitä myöten katoaa verotuloja palveluiden tuottamiseen, eli kyllä ihmisten terveys heikkenee tämänkin lumipallon myötä. Ympäristön suojelun näkökulmastakaan direktiivi ole eriyisen perusteltu, sillä merikuljetusten kallistuminen aiheuttaa paineita siirtää kuljetuksia merireiteiltä maanteille, jolloin päästöt ovat yli 15-kertaiset. Yhteistyö muiden ryhmien ja meppien kanssa EU-parlamentissa on erityisen tärkeää, mutta tärkeää on myös saumaton yhteistyö eduskunnan valiokuntien ja kansanedustajien kanssa. Perussuomalaisten hyvän vaalituloksen kannalta erityisen merkityksellistä on saada kokoon ehdokasryhmä, joka kykenee hyvään yhteistyöhön jo vaalien aikana. - EU:ssa on käynnissä komission, parlamentin ja Euroopan neuvoston välinen valtataistelu. Tässä taistelussa jäsenmaat ovat pelinappuloita, joille jää lopulta luu käteen, mikäli peliin ei nyt puututa. Jäsenmailta ollaan viemässä omaa päätösval- Sampo Terho taa yhä enenevässä määrin. Ensi kevään EU-vaaleissa on saatava niin Suomesta kuin muistakin EU-maista kriittisen rakentavia meppejä, joiden yhteistyöllä rakenteita ja organisaatiota saadaan yksinkertaistettua ja sitä kautta EU:n budjettia karsittua. Mukavuusalueen yli Viime vuosina politiikka on vienyt Louhelaiselta niin työkuin vapaa-ajankin. Lääkäri tosin on huomauttanut, että aikaa olisi syytä varata vaikkapa ulkoiluun. Hänen perheeseensä kuuluvat kotoa jo pois muuttaneet 20- ja 22-vuotiaat lapset ja avopuoliso. Myös hänen 90-vuotias isänsä ja 70-vuotias äitinsä kuuluvat kiinteästi Louhelaisen elämään. Virikkeitä antavat myös Mauno Vanhala Juha Väätäinen 12-vuotias saksanpaimenkoira sekä seitsenkuinen sileäkarvaisen noutajan pentu. Vaalikampanjansa aikana hän aikoo kiertää ahkerasti markkinoilla, toreilla ja tapahtumissa. Jo eduskuntavaalien alla hän piti vanhanaikaisia tupailtoja, joihin tuli yllättävän paljon ihmisiä. Niitä on tarkoitus pitää nytkin. Lisäksi vaalityöhön kuuluu lehtikirjoittelu eikä nettimaailmaakaan pidä unohtaa. Budjetin omarahoitusosuus on tässä vaiheessa noin euroa. KUKA? - EU:ssa on käynnissä komission, parlamentin ja Euroopan neuvoston välinen valtataistelu. Tässä taistelussa jäsenmaat ovat pelinappuloita, Louhelainen tietää. - Olen aina suhtautunut työhöni vastuullisesti. Koen tekeväni tärkeää työtä puolustaessani suomalaisten etuja. Suomalaisten asiat pitää hoitaa ensin ja pelastaa muu maailma vasta sen jälkeen. Europarlamentaarikon työ on haasteellista ja vaativaa. Joskus on kuitenkin mentävä mukavuusalueen yli, jotta voi puolustaa omiaan. TEKSTI MIKA MÄNNISTÖ KUVA MATTI MATIKAINEN Nimi: Anne Louhelainen Syntymäaika: Kotipaikka: Hollola Ammatti: Tietoliikenneasennusten ja viankorjauksen työnohjaaja, ylioppilasmerkonomi Koulutus: Ylioppilas 1984 (Lahden yhteiskoulu), yo-merkonomi, sihteerilinja 1986 (Lahden kauppaoppilaitos), juridiikan tutkinto 2001 (MJK-instituutti) Tehtävät eduskunnassa: Suuri valiokunta , lakivaliokunta (vj) 2011, tulevaisuusvaliokunta (vj) , Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunta Kunnalliset luottamustehtävät: Hollolan kunnanvaltuusto 2009-, Hollolan kunnanhallitus (vpj) 2013-, Hollolan kunnan tarkastuslautakunta (vpj) , Hollolan kunnan teknisen lautakunnan rakennusvalvontajaosto , Hollolan kunnan kiinteistötoimitusten uskottu mies , Hollolan kunnanvaltuusto (2. vpj)18 Harmaa talous luultua vähäisempi ongelma TALOUSTIETEEN professori Matti Virén Turun yliopistosta väittää Kansantaloudellisessa aikakauskirjassa, ettei harmaan talouden suitsimisella saada aikaan merkittäviä hyötyjä, koska hänen mukaansa harmaa talous on Suomessa erittäin vähäinen ongelma. Hallitus on suunnitellut paikkaavansa osan Suomen kestävyysvajeesta harmaata taloutta suitsimalla ja saavansa näin lisää verotuloja jopa miljoonan euron edestä. Professori Virén väittää Yle Uutisten haastattelussa, että tällainen ajattelu perustuu erittäin hataralla pohjalla oleviin laskelmiin eikä esimerkiksi asiasta tehdyn raportin kirjoittajilla ole varsinaista tutkijapätevyyttä. Virénin mukaan harmaan talouden vastaisen taistelun taustalla on luottokorttiyhtiöiden ja pankkien halu vähentää käteisen käyttöä. PS POLITIIKKA Mauno Vanhala: Suomea uhkaa Kreikan kohtalo Nimi: Mauno Vanhala Syntymäaika: Kotipaikka: Jyväskylä Ammatti: Lääketieteen tohtori, professori Luottamustehtävät: Jyväskylän perusturvalautakunta (pj.) Motto: Pitkän linjan terveydenhuollon näkijä ja kokija KUKA? Lääketieteen tohtori, professori Mauno Vanhala on tehnyt pitkän työuran suomalaisen terveydenhuollon parissa ja on huolestuneena seurannut sosiaali- ja terveydenhuollon kehityksen suuntaa viime vuosikymmeninä. PIENESSÄ saarijärveläisessä maalaismökissä kahdeksanlapsiseen perheeseen syntynyt Mauno Vanhala päätyi sattumalta lääketieteelliseen tiedekuntaan erikoistuen pitkän työuran kautta yleislääketieteeseen vuonna Hän väitteli metabolisesta oireyhtymästä vuonna 1996 ja on vuodesta 2007 toiminut professorina Itä-Suomen yliopistossa, missä hän on muun muassa tehnyt tutkimusta suomalaisista kansantaudeista, kuten diabeteksesta, sydäntaudeista ja masennuksesta. - Kun Suomi liittyi Euroopan unioniin vuonna 1995, kuviteltiin että Suomella säilyisi itsenäinen sosiaali- ja terveyspolitiikka. Näin ei näytä olevan. EU:n sisämarkkinat ja kilpailutussäännöt ovat alkaneet lyödä läpi terveydenhuollon puolella esimerkiksi keikkalääkäritoimintana. Lisäksi iso pääoma rahoittaa esimerkiksi vanhusten hoivapalvelutalojen rakentamista ja resurssit karkaavat suomalaisesta terveydenhuollosta veroparatiiseihin, Vanhala kertoo. Kilpailutussäännöt on pitkälti EU:n taholta määrätty, mutta niitä ei olisi pakko noudattaa niin orjallisesti kuin Suomessa on tehty. Kokonainen sukupolvi uhkaa syrjäytyä Vanhala haluaisi myös edistää kansantautien tutkimusta EU:n tasolla, sillä tukirahoja ei ole osattu Suomessa kunnolla hakea. Lääketieteen asiantuntemusta europarlamentissa tarvitaan, jotta hankkeiden valmistelusta eivät vastaa pelkästään ekonomit ja insinöörit. - Terveellisestä ravinnosta kannattaa pitää huolta, samoin uusista lääkkeistä, jotka nykyään on kaikki EU:n tasolla hyväksyttävä. Suomalaisen lääketeolli- suuden puolestapuhujaa tarvitaan. Euroopassa suurin osa ihmisistä tekee kovasti töitä unionin pitämiseksi pystyssä. Vanhala ei hajottaisi unionia, mutta liittovaltio- ja pankkiunionikehitys on pysäytettävä. - Miten euro kestää kriisimaiden kaatumisen, jää nähtäväksi. Sitä on kenenkään hyvin vaikea ennustaa tässä vaiheessa. Itse suhtaudun unioniin kriittisesti, mutta en rikkovasti. Joka minua äänestää, tietää äänestävänsä ehdokasta joka pyrkii pitämään esillä tavallisten kansalaisten peruspalveluja ja vastustaa niitä vaarantavia direktiivejä. Haluan antaa panokseni suuriin kansanterveydellisiin asioihin. Muun muassa koko Euroopan tasolla uhkaa korkean työttömyysasteen seurauksena kokonainen nuorten sukupolvi syrjäytyä, joka tulee aiheuttamaan suuria ongelmia. Resurssien leikkaus merkitsee palvelujen alasajoa Mauno Vanhala harrastaa muun muassa raveja, retkipyöräilyä ja metsästystä. Raveissa hän on käynyt enemmän tai vä- Haluatko eurovaaliehdokkaaksi? PERUSSUOMALAISTEN eurovaaliehdokkaaksi on valittu yksitoista henkilöä. Yhdeksän paikkaa on vielä auki ja hakemuksia voi lähettää vaalipäällikkö Pekka M. Sinisalolle. - Ehdokkaaksi voi vielä ilmoittautua. Viimeinen takaraja ehdokkaaksi haluaville on vuodenvaihteeseen mennessä, koska EU-vaalit käydään 25. toukokuuta, Sinisalo opastaa. Halukkaiden on täytettävä tarkat kriteerit ja lopullisen päätöksen ehdokkaaksi asettamisesta tekee puoluehallitus. - Tärkeää ovat muun muassa ehdokkaan tunnettavuus ja nuhteettomuus. Taustojen pitää olla kunnossa. Ehdokkuus edellyttää myös hyvää kielitaitoa sekä riittävää rahoitusta. Ehdokkaalla on oltava tukiryhmä sekä puolueen vaaliohjelman lisäksi omia ideoita, joita haluaa ajaa europarlamentissa, Sinisalo painottaa. Ehdokkaalta odotetaan paitsi puolueen vaaliohjelman tuntemusta, myös paljon vaativaa jalkatyötä. - Toivon, että ehdokkaista kukin saa aikaiseksi vähintään kaksi tilaisuutta viikossa, mutta mitä lähemmäksi vaaleja tullaan, niin sitä nopeammaksi vauhti kiihtyy. Mielellään jopa viiteen, kuuteen tilaisuuteen viikossa olisi ehdittävä. - Arvioisin, että ehdokkaamme ovat mukana tuhansissa vaalitilaisuuksissa ympäri maata. Tulevissa vaaleissa äänestäjillämme on nyt oikeasti mahdollisuus tavata ehdokkaitamme kasvotusten. Me olemme Suomen paras toripuolue ja sellaisena aiomme pysyä, vaalipäällikkö vakuuttaa. Tiedustelut ja hakemukset: perussuomalaiset.fi, p tai19 Kuntien lisätehtävistä luovuttava KUNTALIITTO haluaa hallituksen joko luopuvan suunnitelmistaan sälyttää kunnille lisätehtäviä tai valtion osoittavan niihin rahoituksen. Hallitus on vaatinut kunnilta miljardin euron säästöjä. Kuntaliiton mukaan kunnille on tulossa lisätehtäviä satojen miljoonien eurojen edestä, joista raskaimmat liittyvät sosiaali- ja terveyspalveluihin. Esimerkiksi hoitotakuu aiheuttaa noin 150 miljoonan terveydenhuoltolain myötä laajentuneet terveydenhuoltopalvelut 96 miljoonan vuosittaiset lisäkustannukset. Kuntaliiton mukaan palvelujen ja velvoitteiden purkaminen on välttämätöntä palvelujen laadun turvaamiseksi. - Miten euro kestää kriisimaiden kaatumisen, jää nähtäväksi. Sitä on kenenkään hyvin vaikea ennustaa tässä vaiheessa. Itse suhtaudun unioniin kriittisesti, mutta en rikkovasti, Vanhala toteaa. SAMPO TERHO KIRJOITTAJA ON PERUSSUOMALAINEN EUROPARLAMENTAARIKKO KOLUMNI Europarlamentti haluaa kieltää mentolitupakan STRASBOURGISSA 8. lokakuuta käydyssä täysistuntoäänestyksessä europarlamentti ilmaisi halunsa kieltää mentolisavukkeet. Minä äänestin kieltoa vastaan, tietääkseni ainoana suomalaisena meppinä. ON ehkä hyvä mainita, että itse en tupakoi enkä koskaan ole tupakoinut. Minulle tässä äänestyksessä oli kysymys ennen kaikkea rajanvedosta yksityisen ja julkisen välillä. Hyväksyn varoitustarrat tupakka-askien kyljissä, hyväksyn myös tupakan vastaisen valistustyön ja tiedottamisen. Hyväksyn vieläpä sellaisen tupakoinnin rajoittamisen, joka voi haitata tai häiritä muita, kuten siis ravintoloiden tupakointikiellon. MUTTA sitä pidän yksityisasiana, minkä makuista tupakkaa kansalainen haluaa vaikkapa kotonaan tai autossaan polttaa. Ostopäätös tupakan ja sen maun suhteen kuuluu kaikkien varoitusten jälkeen yhä kansalaiselle itselleen. OMA ostopäätökseni on kielteinen ja suosittelen kaikille samaa. Silti en katso oikeudekseni tai varsinkaan tehtäväkseni poliitikkona pakottaa muita omaan muottiini. MENTOLISAVUKKEIDEN kieltämistä on perusteltu myös nuorison suojelemisella. Tässä tuntuu osittain unohtuneen, että alaikäisille savukkeiden myynti on mausta riippumatta jo nyt kielletty. Jos savukkeita kaikesta huolimatta päätyy alaikäisille, niin tämän epäkohdan korjaamiseen olen kyllä valmis etsimään keinoja. Nyt mentolisavukkeet kuitenkin kielletään nimenomaan täysi-ikäisiltä, joilla on oltava oikeus itse päättää elämästään ja samalla kantaa päätöstensä vastuu. KYSYMYS on siis viime kädessä poliittisesta filosofiasta: minusta sellaisen politiikan aika pitäisi jo olla ohi, jossa poliitikko käyttäytyy kuin olisi äänestäjiensä holhooja. Elämäntapoihin liittyvät kysymykset ovat lähtökohtaisesti yksityisiä, eivät julkisia. hemmän vuodesta 72 saakka ja on omistanut hevosia itsekin. Pyörän selässä hän on viihtynyt yhtäjaksoisesti pisimmillään kolme viikkoa Itävallassa, Italiassa ja Saksassa, Suomessa pisin reissu oli Utsjoelta Imatralle kymmenessä päivässä. Metsästyspuolella hän on keskittynyt hirvenmetsästykseen, pienriista on viime vuosina jäänyt vähemmälle. Hänen perheeseensä kuuluu tätä nykyä vaimo, lapset ovat jo maailmalla. - Nyt on tullut EU:n taholta määräys, että julkista sektoria on leikattava. Suomessa se tarkoittaa kahden miljardin leikkauksia kuntien taloudesta ja jokainen kuntatasolla toimiva tietää tämän merkitsevän palvelujen alasajoa. Esimerkiksi Kreikka päästettiin ajautumaan aivan surkeaan kuntoon, nyt Suomea uhkaa sama kohtalo kun teollisuus karkaa eikä enää tule euroja koneistoon. Kaikki kurjuus lähti siitä, kun Suomi määritteli markkansa liian kovaksi valuutaksi euroon liittyessään, jolloin kilpailukyky meni. Muun muassa näistä asioista Vanhala aikoo luennoida kiertäessään kampanjansa aikana Suomea pari kolme kuukautta. Vaalibudjettiinsa Vanhala pyrkii keräämään euroa, koska pienemmällä rahalla on epärealistista yrittää päästä läpi. - Joka härjillä ajaa, se härjistä puhuu, eli minun kampanjateemani liittyy peruspalveluihin. Tavalliset ihmiset eivät välttämättä ymmärrä, millä lailla olemme naimisissa EU:n kanssa. TEKSTI MIKA MÄNNISTÖ KUVA MATTI MATIKAINEN MAKUASIAT kuten minkä makuisesta ruoasta, juomasta tai savukkeista pitää ovat niin ikään yksityisiä. Omasta puolestani koen kansalaisten äänestäneen minut europarlamenttiin hoitamaan nimenomaan yhteisiä asioita, ei heidän yksityisiään. KAIKKEIN vähiten haluan juuri EU:n ottavan kansalaisten holhoojan tai makutuomarin roolin. Minun visiooni EU:n tulevaisuudesta ei kuulu se, että unioni päättää minkä makuisia savukkeita sinä halutessasi poltat. Eikä myöskään se, että EU päättäisi minkä makuisia muroja syöt aamulla, kuinka paksun pihvin lounaalla, tai minkä makuista olutta juot saunan jälkeen illalla. OLEN paljon puhunut siitä, että europarlamentti vaikuttaa elämäämme enemmän kuin uskommekaan. Tämä on siitä taas yksi esimerkki, joka samalla muistuttaa meitä eurovaalien tärkeydestä: täällä päätetään tuhansista kansalaista koskevista asioista jokaiselta elämämme alalta. PERUSSUOMALAISTEN menestys eurovaaleissa on erinomainen mahdollisuus vaikuttaa siihen, että EU:n tarpeeton puuttuminen kaikkeen mahdolliseen saadaan loppumaan. Kehitysavun epäonnistumisista on vaiettu HELSINGIN Sanomien mukaan Suomi on tuhlannut miljoonia kehitysapuun viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana. HS kävi läpi raportit, joissa arvioidaan Suomen viimeisiä kehityshankkeita Nicaraguassa. Kaikki hankkeet eivät yleensäkään ole menestyksiä, mutta HS kiinnitti huomionsa suomalais-brittiläiseen Propemce-yhteishankkeeseen, jota Suomi rahoitti kolmella miljoonalla. Projektin hallintokulut juoksivat kolme vuotta ilman että mitään varsinaisesti päästiin toteuttamaan kentällä, mutta silti hanketta ei lopetettu. Suomi tuki Nicaraguaa suoraan yli 250 miljoonalla eurolla viimeisten kolmenkymmenen vuoden aikana. Viime vuonna Nicaragua poistettiin Suomen kumppanimaiden joukosta. 1920 PS JÄRJESTÖ Yhteispalvelupistettä ei saa lakkauttaa Perussuomalainen kysyi hollolalaisilta, pitääkö yhteispalvelupiste Piipahlus säilyttää? Entä mitä mieltä kuntalaiset ovat hallituksen ajamasta kuntauudistushankkeesta? Yhteispalvelupiste Piipahlus on hollolalaisille käsite, jossa kuntalaiset saavat piipahtaessaan avun mitä moninaisimpiin pulmiin. Jos me emme tiedä vastausta, pyrimme ottamaan siitä selvää, sanoo palveluneuvoja Leena Uotila. Hollolan taistelu lähipalveluiden säilyttämiseksi Petri Lehtonen - Kyllä pitää. Palvelut pitää saada läheltä jatkossakin. - En ole asiaan kovin syvällisesti perehtynyt, mutta en usko että siitä mitään tulee tällä hallituskaudella, kun katsoo keitä siellä on asioista päättämässä. On se sen verran pelleporukkaa. Antero Nieminen - Pitää. Aivan ehdottomasti pitää, ettei tarvitse lähteä Lahteen asti papereita viemään. Täällä on sen verran lapsiperheitä ja vanhuksia, eikä kaikilla ole mahdollisuutta lähteä kauas asioitaan hoitamaan. Piipahlukseen pystyy jättämään paperit ilmoittamatta, sen kuin vain poikkeaa. - Onhan se aika sotkua. Ei siinä pysy edes perässä. Varmaan johtuu jonkin verran myös nykyisestä pääministeristä. Keskikokoinen Hollolan kunta Päijät-Hämeessä Lahden kupeessa on vaikeiden päätösten edessä, kuten valtaosa muistakin Suomen kunnista. Valtionosuuksia leikataan samaan aikaan kun verotulot pienenevät ja monet kunnat kamppailevat talousvaikeuksien kourissa. HOLLOLAN viime vuoden tilinpäätös oli negatiivinen eikä tämän vuoden tuloksesta odoteta yhtään parempaa. - Joudumme tekemään raskaita rakenteellisia uudistuksia, juustohöylällä viilaaminen ei enää riitä. Tänä vuonna päätettiin suuresta säästöpaketista, jossa kaksi kyläkoulua ja lukio joutuvat lakkautettaviksi. Näistä päätöksistä oltiin hallituksessa ja valtuustossa yllättävänkin yksimielisiä, sillä säästökuuri on kunnan selviytymisen kannalta välttämätön, kertoo Hollolan kunnan hallintopäällikkö Kaija Manninen. On kuitenkin yksi asia, josta hollolalaiset eivät halua luopua. Eivät halua, eivätkä näe asiassa mitään järkeäkään. Hollolan yhteispalvelupiste Piipahlus on Suomen ensimmäisiä yhteispalvelupisteitä. Se perustettiin vuonna 1994 ja vuodenvaihteessa on tarkoitus juhlia Piipahluksen kaksikymmenvuotistaivalta. - Piipahlus on hollolalaisille käsite. Ihmiset ovat tottuneet soittamaan meille, oli asia mikä tahansa, vaikka se ei millään tavalla edes liittyisi yhteispalvelupisteen toimialaan. Jos me emme tiedä vastausta, pyrimme ottamaan siitä selvää, sanoo palveluneuvoja Leena Uotila. Piipahluksen nimi tulee Hollolan murteesta, jossa ei d-kirjainta lausuta. Yhteispalvelupisteestä on pitkän historiansa aikana muodostunut kunnan käyntikortti, jossa moni saa avun heti kun vain piipahtaa. Asiakkaita ei pompotella luukulta toiselle, jos vain mahdollista. Asiakkaita Lahdesta saakka Nyt Piipahlus on kuitenkin vakavan uhan alla. Valtiovarainministeriön Asiakaspalveluhanke 2014 loppuraportti on valmistunut ja luovutettu hallinto- ja kuntaministeri Henna Virkkuselle. Raporttiin on muun muassa listattu tulevat viralliset yhteispalvelupisteet Suomessa. Piipahlusta ei listalta valitettavasti löydy. - Lahdessa ei tällä hetkellä yhteispalvelupistettä ole, mutta esityksen mukaan sinne perustettaisiin sellainen palvelemaan niin Lahden, Hollolan kuin lähikuntienkin asiakkaita. Kyseenalaista on, riittävätkö Lahdessa resurssit tarjoamaan palveluja niin suurelle väestöpohjalle, sanoo Manninen. Kyseen alle Manninen asettaisi myös palvelujen karkaamisen Lahteen saakka yli asukkaan Hollolasta, joka on kasvualuetta, jonka väestöpohja on jo riittävä ja jossa yhteispalvelupisteellä on kysyntää. Asiakkaita Piipahluksessa käy lähikunnista, kuten Kärkölästä ja Hämeenkoskelta, jopa Lahdesta saakka. - Tarjoamme Piipahluksessa paitsi kunnan, myös Kelan ja poliisin palveluja. Kelan palveluja tarvitsevat paljon esimerkiksi työttömät, vanhukset ja vammaiset, joiden kulkeminen Lahteen olisi hyvin hankalaa ja kallista. Vaikka Kelan palveluja onkin paljon tarjolla internetin kautta, on paljon ryhmiä jotka eivät osaa tai joilla ei ole mahdollisuutta niitä käyttää. Henkilökohtaista palvelua tarvitaan edelleen. Lähipalvelut kuntalaisille turvattava Harri Vartiainen - Todellakin pitää. Kyllä siitä on paljon hyötyä kuntalaisille. Piipahlukseen voi jättää myös muun muassa löytötavarat. Mielestäni näin pitää olla jatkossakin. - Hollola hollolalaisille. Ei me tarvita tähän ketään muuta. Hommat hoituu näinkin. Valtion sote-päätökset eivät ole Hollolan käsissä, mutta kunnassa vallitsee melko vahva yksimielisyys siitä, että kunta haluaa pysyä itsenäisenä eikä pakkoliitoksille ole tarvetta. Tiettyjä paineita ylhäältä käsin annettavia määräyksiä kohtaan asettaa kuitenkin se tosiseikka, että Hollola ja Lahti ovat keskenään vahvaa työssäkäyntialuetta. - Juuri nyt on käynnistymässä kuntaliitosselvitys, jossa Lahti, Nastola, Iitti ja Kärkölä istuisivat saman pöydän ääreen keskustelemaan mahdollisesta liitoksesta. Hollolan naapurikunnalla Kärkölällä ei ole yhteistä kuntarajaa muiden selvityskuntien kanssa, joten valtiovarainministeriö on pyytänyt Hollolan kunnalta lausuntoa osallistumisesta kuntajakoselvitykseen. Mitkään kuntaliitoksetkaan eivät kuitenkaan poistaisi lähipalvelujen turvaamisen ja Kyösti Järvinen - Kyllä pitää. Täytyyhän asiansa pystyä hoitamaan ilmankin, että tarvitsee kaupunkiin lähteä. - Minä ainakin olen sitä mieltä, että se on huono juttu. Itsenäiset kunnat, pienetkin kunnat pärjäävät ihan hyvin omillaan. Piipahluksen säilyttämisen tarvetta. Piipahluksen lakkauttaminen tarkoittaisi väistämättä kunnan palvelutason heikkenemistä. - Me haluamme, että ihmiset saisivat kunnan palveluja edelleen läheltä ja helposti. Kuntalaisia vartenhan me täällä olemme. TEKSTI JA KUVAT MIKA MÄNNISTÖ 20 Näytä lisää
 SUBSTANTIIVIT 1/6 juttu joukkue vaali kaupunki syy alku kokous asukas tapaus kysymys lapsi kauppa pankki miljoona keskiviikko käsi loppu pelaaja voitto pääministeri päivä tutkimus äiti kirja SUBSTANTIIVIT Lisätiedot Suomen malli Sosiaali- ja terveydenhuolto viidelle sote-alueelle
 Suomen malli Sosiaali- ja terveydenhuolto viidelle sote-alueelle Sosiaali- ja terveysministeriö Pekka Järvinen 2.4.2014 Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistaminen Tavoitteet Lyhyt historia Uusi palvelurakenne Lisätiedot Kysely lähetettiin 159 ehdokkaalle. Siihen vastasi 97 ehdokasta ja vastaamatta jätti 62.
 28.5.2004 SAK:N KYSELY EUROPARLAMENTTIVAALIEN EHDOKKAILLE Kysely lähetettiin 159 ehdokkaalle. Siihen vastasi 97 ehdokasta ja vastaamatta jätti 62. Kysymysten vastausvaihtoehdot ovat: täysin samaa mieltä Lisätiedot EUROOPAN PARLAMENTIN SUOMEN TIEDOTUSTOIMISTO KANSALAISTEN KÄSITYKSET EU:N TULEVAISUUDESTA 2009
 Suomen malli Sosiaali- ja terveydenhuolto viidelle sote-alueelle Sosiaali- ja terveysministeriö Kari Haavisto 11.4.2014 Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistaminen Tavoitteet Lyhyt historia Uusi palvelurakenne Lisätiedot PERSU EI MYY P****TTÄÄN POLITIIKAN PELIKENTTÄ MIELIPIDETUTKIMUSTEN VALOSSA
 PERSU EI MYY P****TTÄÄN POLITIIKAN PELIKENTTÄ MIELIPIDETUTKIMUSTEN VALOSSA Suomen Markkinointitutkimusseura 18.11.2014 Juho Rahkonen POLIITTINEN YLEISTILANNE MARRASKUUSSA 2014 Vielä muutama vuosi sitten Lisätiedot SÄÄDÖSKOKOELMA. 1996 Julkaistu Helsingissä 14 päivänä elokuuta 1996 N:o 597 602
 SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA 1996 Julkaistu Helsingissä 14 päivänä elokuuta 1996 N:o 597 602 SISÄLLYS N:o Sivu 597 Laki Kreikan kanssa lahjana saadun kiinteän omaisuuden vapauttamisesta lahjaverosta eräissä tapauksissa Lisätiedot Perjantai 23.5.2003 kello 14.00-14.48. Läsnä nimenhuudossa
 SUURI VALIOKUNTA Valiokunnan kokous 10/2003 vp Perjantai 23.5.2003 kello 14.00-14.48 Läsnä nimenhuudossa pj. vpj. vpj. jäs. Ville Itälä /kok Kimmo Kiljunen /sd Hannu Takkula /kesk Arja Alho /sd Mikko Elo Lisätiedot Arvioi vastaustesi pistemäärät arvosteluohjeiden mukaisesti. Huomaa, että kaikkia asioita ei pidä aina mainita.
 Arvioi vastaustesi pistemäärät arvosteluohjeiden mukaisesti. Huomaa, että kaikkia asioita ei pidä aina mainita. 1. Miten laki ja perustuslaki säädetään Suomessa 3 4 p. 5 6 p. Hallitus valmistelee ja antaa Lisätiedot Kunnan päätöksistä voi valittaa
 Kunnan päätöksistä voi valittaa Omaishoidon tuesta tai omaishoitoa tukevista palveluista päättää oma kotikuntasi. Jos olet tyytymätön kunnan päätöksiin, voit tehdä niistä valituksen. Apua valituksen tekoon Lisätiedot Kun työpaikalla kiusataan ja vainotaan
 Teksti Martti Herman Pisto Kuvat Paula Koskivirta, Martti Herman Pisto ja Eduhouse Yritysturvallisuus Häirintää, piinaamista, henkistä väkivaltaa, epäasiallista kohtelua Kun työpaikalla kiusataan ja vainotaan Lisätiedot PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
 PUHEMIESNEUVOSTON EHDOTUS 1/2010 vp Puhemiesneuvoston ehdotus laiksi eduskunnan virkamiehistä annetun lain 10 ja 71 :n, eduskunnan työjärjestyksen 73 :n ja eduskunnan kanslian ohjesäännön muuttamisesta Lisätiedot PIRAATTIPUOLUE VAALITULOS 2011 19.5.2011
 PIRAATTIPUOLUE VAALITULOS 2011 19.5.2011 SISÄLTÖ Lähtökohta vaaleihin Mitä tehtiin Vaalitulos Vaikutukset Muut puolueet Onnistumiset Kehittämistarpeet Toimenpiteitä LÄHTÖKOHTA VAALEIHIN Tavoitteena x ehdokasta Lisätiedot Perjantai 12.12.2003 kello 14.00-14.54. Läsnä nimenhuudossa
 SUURI VALIOKUNTA Valiokunnan kokous 46/2003 vp Perjantai 12.12.2003 kello 14.00-14.54 Läsnä nimenhuudossa pj. vpj. vpj. jäs. Ville Itälä /kok Kimmo Kiljunen /sd Hannu Takkula /kesk Arja Alho /sd Mikko Lisätiedot SISÄLLYS. N:o 1292. Laki. autoverolain muuttamisesta. Annettu Helsingissä 21 päivänä joulukuuta 2007
 SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA 2007 Julkaistu Helsingissä 28 päivänä joulukuuta 2007 N:o 1292 1298 SISÄLLYS N:o Sivu 1292 Laki autoverolain muuttamisesta... 5051 1293 Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen Lisätiedot Pääministerin estyneenä ollessa, sosiaali- ja terveysministeri. Paula Risikko
 Valtioneuvoston kirjelmä Eduskunnalle valtioneuvoston jäsenten sidonnaisuuksista Eduskunnan työjärjestyksen 29 :n mukaisesti lähetetään eduskunnalle pääministeri Kataisen ja ministereiden Urpilainen, Tuomioja, Lisätiedot Valtiovalta Suomessa kuuluu kansalle
 Valtiovalta Suomessa kuuluu kansalle Mikä perustuslaki on? Perustuslaki on kaiken lainsäädännön ja julkisen vallan käytön perusta. Perustuslaista löytyvät suomalaisen kansanvallan keskeisimmät pelisäännöt, Lisätiedot Bioenergia ry Bioenergian puolesta
 Bioenergia ry Bioenergian puolesta Bioenergia ry Bioenergian puolesta! Bioenergia-ala on yksi maailman nopeimmin kasvavista ja kehittyvistä teollisuuden aloista. Suomi on edelläkävijä. Polttoaineen ja Lisätiedot Eduskunnan perustuslakivaliokunta Helsinki 15.12.2014 pev@eduskunta.fi
 Eduskunnan perustuslakivaliokunta Helsinki 15.12.2014 pev@eduskunta.fi Asia: Svenska Finlands folkting järjestön lausunto hallituksen eduskunnalle antamasta esityksestä laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon Lisätiedot 4 PALUU i HAKU KAIKISTA
 Valtiopäiväasia, HE 83/2004 Sivu 1/1 4 PALUU i HAKU KAIKISTA Asian valiokuntakäsittely HE 83/2004 vp oikeusapuhakemusten toimittamista koskevan eurooppalaisen sopimuksen lisäpöytäkirjan hyväksymisestä Lisätiedot Suomalaisten kuluttajien näkemyksiä kotimaisista polttoaineista
 Suomalaisten kuluttajien näkemyksiä kotimaisista polttoaineista BIOENERGIA RY JÄSENISTÖMME Bioenergia ry:ssä on mukana valtaosa alan merki4ävistä toimijoista Tällä hetkellä yhteensä 130 toimijaa tai yritystä, Lisätiedot 1. Seuraava kuvaus on lyhennetty lastensuojelun asiakirjoista. Lue kuvaus ja vastaa sitä koskevaan kysymykseen.
 FINLAND: 1. Seuraava kuvaus on lyhennetty lastensuojelun asiakirjoista. Lue kuvaus ja vastaa sitä koskevaan kysymykseen. Pentti, 2-vuotias poika Pentti syntyi seitsemän viikkoa etuajassa ja vietti neljä Lisätiedot Pääministeri. Alexander Stubb
 Valtioneuvoston kirjelmä eduskunnalle valtioneuvoston jäsenten sidonnaisuuksista Eduskunnan työjärjestyksen 29 :n mukaisesti lähetetään eduskunnalle pääministeri Stubbin ja ministerien Tuomioja, Vapaavuori, Lisätiedot Hakuajan päättymiseen mennessä virkaa hakivat seuraavat henkilöt:
 Kunnanhallitus 154 19.06.2012 Kunnanhallitus 177 07.08.2012 Hallintojohtajan viran täyttäminen // KHALL 154 Hallintojohtaja Kunnanhallitus päätti kokouksessaan 17.04.2012 julistaa hallintojohtajan viran Lisätiedot Eurovaalit 2014: CSV-tiedoston numeroarvojen selitykset
 Eurovaalit 2014: CSV-tiedoston numeroarvojen selitykset Kysymys: Puolue 170 = Itsenäisyyspuolue 171 = Suomen Kristillisdemokraatit (KD) 172 = Suomen Keskusta 173 = Kansallinen Kokoomus 174 = Köyhien Asialla Lisätiedot Terveyspalvelujen tulevaisuus Suomessa. Eduskuntavaaliehdokastutkimus
 Terveyspalvelujen tulevaisuus Suomessa Eduskuntavaaliehdokastutkimus Tutkimuksen taustaa Aula Research Oy toteutti kyselytutkimuksen eduskuntavaaliehdokkaiden parissa koskien terveyspalvelualan tulevaisuutta Lisätiedot Valitkaa oheisesta listasta itsellenne viisi mieluisinta ehdokasta Suomen seuraavaksi presidentiksi. Mieluisin ehdokas
 TALOUSTUTKIMUS OY 20100121 12:46:14 TYÖ 3687.00 TAULUKKO 1001 np N-LUVUT Kaikki Sukupuoli Ikä Ammatti Tammikuu 2010 nainen mies 18-24 25-34 35-49 50-64 65-79 työn toimi eläke muu vuotta vuotta vuotta vuotta Lisätiedot SUOMALAISTEN SUHDE PUOLUEISIIN. Epäusko puolueiden aikaansaannoksiin on lisääntynyt
 SUOMALAISTEN SUHDE PUOLUSIIN Epäusko puolueiden aikaansaannoksiin on lisääntynyt Jotta vaaleissa kannattaisi äänestää, puolueilla tulee nähdä jokin rooli yhteiskunnan kehittämisessä ja ylläpitämisessä. Lisätiedot 1.1 Tämä on STT-Lehtikuva
 1.1 Tämä on STT-Lehtikuva STT-Lehtikuva on Suomen johtava, kansallinen uutis- ja kuvatoimisto. Uutispalveluiden lisäksi STT tuottaa muita palveluita medialle ja viestintäpalveluita johtaville yrityksille, Lisätiedot Irene Toppinen on tehnyt valituksen korkeimpaan hallinto-oikeuteen Oulun hallinto-oikeuden päätöksistä
 Kunnanhallitus 251 24.09.2013 Selitys korkeimman hallinto-oikeuden päätökseen koskien Irene Toppisen valitusta Oulun hallinto-oikeuden päätöksistä 00733/13/2299, 00734/13/2204, 00735/13/2204 ja 00736/13/2204 Lisätiedot Koivumäentie 18 A 35 01230 Vantaa 12.12.2014 1 (4) Puh. 040 9107054 Sp. kimmo.sundstrom1@gmail.com
 KIMMO SUNDSTRÖM HAKEMUS Koivumäentie 18 A 35 01230 Vantaa 12.12.2014 1 (4) Puh. 040 9107054 Sp. kimmo.sundstrom1@gmail.com Helsingin käräjäoikeus Porkkalankatu 13 00180 Helsinki HAASTEHAKEMUS Asia Kustannus Lisätiedot piraattipuolue PIRAATTIPUOLUE-KYSELY 30.8.2011
 PIRAATTIPUOLUE-KYSELY 30.8.2011 Yleistä kyselystä: Toteutusaika: 13.7. 22.8.2011 Vastaajia yhteensä: 1003 Tarkoitus: Tuloksia hyödynnetään puolueen toiminnan kehittämisessä. Huomioitavaa: Eri kysymysten Lisätiedot Anne Niemi. Osaava ja pätevä ja mukava
 eduskuntaan 2015 Hyvä ystävä, tule kanssani yhteiselle matkallemme tekemään Suomesta parempi paikka yrittää, tehdä työtä ja pitää huoli kaikista. Muutos parempaan alkaa nyt. Seuraa Annea Ota yhteyttä minuun. Lisätiedot Lausunnon antamisen määräaika on 15.1.2016. Lausuntopyyntö ja valitus ovat kokonaisuudessaan nähtävänä kaupunginhallituksen kokouksessa.
 Kaupunginhallitus 10 11.01.2016 Lausunto Hämeenlinnan hallinto-oikeudelle valitukseen koskien valtuuston päätöstä vuoden 2016 talousarvion hyväksymisestä Poikeluksen päiväkodin sulkemisen osalta / Koskela Lisätiedot Kansalaiset vastaavat: Millainen on Suomen kehitys vaalikaudella 2015-2019?
 Kansalaiset vastaavat: Millainen on Suomen kehitys vaalikaudella -2019? KAKS - Kunnallisalan kehittämissäätiön tuoreimmassa vuoden Ilmapuntari-tutkimuksessa selvitettiin suomalaisten näkemyksiä siitä, Lisätiedot Eduskuntavaalit 2015. Vaalianalyysiä ja operatiivinen toiminta hallitusneuvottelujen aikana
 Eduskuntavaalit 2015 Vaalianalyysiä ja operatiivinen toiminta hallitusneuvottelujen aikana Eduskuntavaalit 2015 21,1 % +5,3 % *) 17,6 % -1,4 % 18,2 % -2,2 % 16,5 % -2,6 % 49 +14 38-1 37-7 34-8 8,5 % +1,3 Lisätiedot 3. 4.5.2011/18. Liite Virallisen lehden numeroon 55/13.5.2011. Toimittanut eduskuntatiedotus
 3. 4.5.2011/18 Liite Virallisen lehden numeroon 55/13.5.2011 EDUSKUNNAN VIIKKO Toimittanut eduskuntatiedotus SISÄLLYSLUETTELO Muuta.................... 41 MUUTA Tiistai 3.5.2011 Valiokuntien vaaleissa Lisätiedot EU-päätöksenteko toimittajan näkökulmasta. Pekka Nurminen Kevät 2013
 EU-päätöksenteko toimittajan näkökulmasta Pekka Nurminen Kevät 2013 Mikä EU on? 27 kohta 28 - jäsenvaltion ja noin 500 miljoonan kansalaisen yhteisö Ei liittovaltio, vaan valtioiden liitto mutta EU:ssa Lisätiedot VALTIONEUVOSTON VIIKKO
 17. 24.6.2011/25 Liite Virallisen lehden numeroon 73/27.6.2011 VALTIONEUVOSTON VIIKKO Toimittanut Valtioneuvoston viestintäyksikkö SISÄLLYSLUETTELO TASAVALLAN PRESIDENTTI 27 Muutos valtioneuvostossa..... Lisätiedot Saamelaisella tarkoitetaan tässä laissa henkilöä, joka pitää itseään saamelaisena, edellyttäen:
 Kotimaa 5.3.2015 klo 17:01 päivitetty 5.3.2015 klo 22:48 Koskinen pettynyt perustuslakivaliokunnan riitaisiin saamelaisäänestyksiin Näkkäläjärvi näkee että eduskunta on antamassa alkuperäiskansaoikeudet Lisätiedot SOTE-UUDISTUS Sosiaaliturvan uudistukset- 2020-luvun sosiaalipolitiikan kokonaiskuvaa hahmottelemassa Sosiaalipoliittinen yhdistys 3.2.
 SOTE-UUDISTUS Sosiaaliturvan uudistukset- 2020-luvun sosiaalipolitiikan kokonaiskuvaa hahmottelemassa Sosiaalipoliittinen yhdistys 3.2.2015 Reijo Väärälä 1 Sote politiikkaprosessina Politiikan toimintatavan Lisätiedot YLE Uutiset. Haastattelut tehtiin 17.2. 12.3.2009. Marraskuun 2008 alusta lähtien kannatusarvio kuvaa tilannetta eduskuntavaalien puoluekannatuksessa.
 PUOLUEIDEN KANNATUSARVIOT, 17.2..12.3.2009 Toteutus YLE Uutiset Tämän haastattelututkimukseen perustuvan laskennallisen arvion puolueiden eduskuntavaalikannatuksesta on tehnyt Taloustutkimus Oy YLE Uutisten Lisätiedot ASIA. Kaupunginhallituksen, kaupunginjohtajan ja hallintojohtajan menettely KANTELU
 ANONYMISOITU PÄÄTÖS 21.09.2015 Dnro OKV/1735/1/2014 1/5 ASIA Kaupunginhallituksen, kaupunginjohtajan ja hallintojohtajan menettely KANTELU Kantelija arvostelee oikeuskanslerille 7.10.2014 osoittamassaan Lisätiedot Kansanedustaja Eduskuntaryhmä Päivämäärä ja kellonaika Poissaolon peruste Aalto Touko Vihreä eduskuntaryhmä 22.4.2016 13:00 sairaus Aalto Touko
 Kansanedustaja Eduskuntaryhmä Päivämäärä ja kellonaika Poissaolon peruste Aalto Touko Vihreä eduskuntaryhmä 22.4.2016 13:00 sairaus Aalto Touko Vihreä eduskuntaryhmä 21.4.2016 16:00 sairaus Aalto Touko Lisätiedot Esittelijä: Vanhempi oikeusasiamiehensihteeri Aila Linnakangas. Ulvilan kaupunki ei antanut asianmukaista päätöstä päivähoitopaikasta
 31.8.2009 Dnro 3346/4/07 Ratkaisija: Oikeusasiamies Riitta-Leena Paunio Esittelijä: Vanhempi oikeusasiamiehensihteeri Aila Linnakangas Ulvilan kaupunki ei antanut asianmukaista päätöstä päivähoitopaikasta Lisätiedot INSINÖÖRIAKTIIVIT MINISTERI KIURUN VIERAINA 12.2.2013 EDUSKUNNASSA
 INSINÖÖRIAKTIIVIT MINISTERI KIURUN VIERAINA 12.2.2013 EDUSKUNNASSA Tammikuun alussa Lappeenrannan Insinöörien puheenjohtaja Reijo Mustonen havahtui käydessään Ympäristöministeriön www-sivuilla, jossa ilmoitettiin Lisätiedot saman lain 5 :n mukaan yleisenä syyttäjänä raastuvanoikeudessa ja maistraatissa. Nimismies tai apulaisnimismies toimii kihlakunnanoikeudessa
 1992 vp- HE 101 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi kaupunginviskaa Iista ja nimismiehestä käräjäoikeuden syyttäjänä ja laiksi kaupunginviskaaleista annetun lain 1 ja 5 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN Lisätiedot YRITTÄJÄ SAI PITÄÄ VARAAMANSA VERKKOTUNNUKSET Korkein hallinto-oikeus ratkaisi verkkotunnuksia (domain-nimiä) koskevan kiistan täysin yrittäjän vaatimusten mukaisesti. KHO katsoi korkeimpana oikeusasteena, Lisätiedot Puhe Rautavaara-päivien pääjuhlassa 30.6. 2013. Professori Vuokko Niiranen, Itä-Suomen yliopisto. Hyvät Rautavaara-päivien osanottajat!
 Puhe Rautavaara-päivien pääjuhlassa 30.6. 2013 Professori Vuokko Niiranen, Itä-Suomen yliopisto Hyvät Rautavaara-päivien osanottajat! Rautavaara-päivien monipuolinen ohjelma ja päivien näkyvyys kertovat Lisätiedot Kansalaisten suhtautuminen maan hallituksen päätökseen eläkeiän nostamiseksi
 Kansalaisten suhtautuminen maan hallituksen päätökseen eläkeiän nostamiseksi TNS Gallup Oy on selvittänyt kolmen palkansaajien keskusjärjestön SAK:n, STTK:n ja Akavan toimeksiannosta kansalaisten suhtautumista Lisätiedot Vaalikysely. 1. Minkä puolueen kunnanvaltuutettuna toimitte? 2. Kotikuntanne asukasmäärä. 3. Vastaajan sukupuoli. Vastaajien määrä: 80
 Vaalikysely 1. Minkä puolueen kunnanvaltuutettuna toimitte? 25% 5 75% 10 Keskusta Kokoomus Kristillisdemokraatit Perussuomalaiset Ruotsalainen Kansanpuolue 10 Sosiaalidemokraatit Vasemmistoliitto Vihreät Lisätiedot Reilun Pelin työkalupakki: Muutoksen yhteinen käsittely
 Reilun Pelin työkalupakki: Muutoksen yhteinen käsittely Johdanto Tämä diaesitys ohjaa työyhteisöä lisäämään yhteistä ymmärrystä toimintaan liittyvistä muutoksista ja vähentämään muutoksiin liittyviä pelkoja. Lisätiedot YLE Uutiset. Haastattelut tehtiin 3. 27.1.2011. Kannatusarvio kuvaa tilannetta eduskuntavaalien puoluekannatuksessa.
 PUOLUEIDEN KANNATUSARVIOT, tammikuu 2011 (3. 27.1.2011) Toteutus Tämän haastattelututkimukseen perustuvan laskennallisen arvion puolueiden eduskuntavaalikannatuksesta on laatinut Taloustutkimus Oy YLE Lisätiedot Rakennus- ja. 83 10.06.2015 ympäristölautakunta Kaupunginhallitus 243 30.06.2015. Rakennustarkastajan viran (700 039)perustaminen
 Rakennus- ja 83 10.06.2015 ympäristölautakunta Kaupunginhallitus 243 30.06.2015 Rakennustarkastajan viran (700 039)perustaminen 1238/01.01.00.00/2015 Rakennus- ja ympäristölautakunta 10.06.2015 83 Valmistelija: Lisätiedot HE 104/2015 vp. Järjestöstä ehdotetaan erottavaksi lähinnä taloudellisista syistä.
 Hallituksen esitys eduskunnalle Kansainvälisen viinijärjestön perustamisesta tehdyn sopimuksen irtisanomisesta ja laiksi sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta annetun Lisätiedot www.lenitatoivakka.fi Vahva vaikuttaja. LENITA KANSANEDUSTAJA TOIVAKKA
 www.lenitatoivakka.fi Vahva vaikuttaja. KANSANEDUSTAJA LENITA TOIVAKKA www.lenitatoivakka.fi Teen enkä meinaa! Jo ensimmäisellä kansanedustajakaudella olen kovalla työllä ja asioihin perehtymällä saavuttanut Lisätiedot Suomen Kuntaliitto ry Pöytäkirja 3/2014 1 Finlands Kommunförbund rf
 Suomen Kuntaliitto ry Pöytäkirja 3/2014 1 Kokoustiedot Aika: 10.4.2014 klo 10.00 13.23 Paikka: Kuntatalo Kommunernas hus Toinen linja 14, Helsinki Suomen Kuntaliitto ry Pöytäkirja 3/2014 2 Sisällysluettelo Lisätiedot HE 212/2013 vp. 65 vuodesta 68 vuoteen. Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman
 HE 212/2013 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kaupanvahvistajista annetun lain 1 ja 2 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Kaupanvahvistajista annettua lakia ehdotetaan muutettavaksi Lisätiedot Yhteiskunta-, yritys- ja työelämätiedon paketti laajennetulle työssäoppijoille
 Yhteiskunta-, yritys- ja työelämätiedon paketti laajennetulle työssäoppijoille 1. Tässä opintojaksossa painotetaan työelämätaitoja ja yrittäjyyttä. Lisäksi käsitellään lyhyesti oman talouden suunnittelua. Lisätiedot Valtion ylimpiä virkamiehiä koskeva ilmoitus sidonnaisuuksista (Valtion virkamieslain 26 :n 1-4 kohdissa tarkoitetut virat)
 Valtion ylimpiä virkamiehiä koskeva ilmoitus sidonnaisuuksista (Valtion virkamieslain 26 :n 1-4 kohdissa tarkoitetut virat) Sidonnaisuuksien ilmoittaminen sidonnaisuuslomakkeella Valtion ylimmän virkamiesjohdon Lisätiedot SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMAN SOPIMUSSARJA ULKOVALTAIN KANSSA TEHDYT SOPIMUKSET
 SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMAN SOPIMUSSARJA ULKOVALTAIN KANSSA TEHDYT SOPIMUKSET 2008 Julkaistu Helsingissä 31 päivänä joulukuuta 2008 N:o 126 127 SISÄLLYS N:o Sivu 126 Laki Pohjoismaiden välillä tulo- ja varallisuusveroja Lisätiedot IHAILLUIMMAT SUOMALAISET 2010 Ketä elossa olevaa, tunnettua suomalaista naista ja miestä suomalaiset ihailevat eniten?
 IHAILLUIMMAT SUOMALAISET 2010 Ketä elossa olevaa, tunnettua suomalaista naista ja miestä suomalaiset ihailevat eniten? TNS Gallup Oy, Itätuulenkuja 10 A, 02100 ESPOO, Finland, tel. int+358- (0)9-613 500, Lisätiedot Valtioneuvoston asetus tieteellisiin tai opetustarkoituksiin käytettävien eläinten suojelun neuvottelukunnasta
 Seura- ja harrastuseläinten hyvinvoinnin neuvottelukunnan lausunto 20.5.2013 Valtioneuvoston asetus tieteellisiin tai opetustarkoituksiin käytettävien eläinten suojelun neuvottelukunnasta Seura- ja harrastuseläinten Lisätiedot Euroopan parlamentti päätöksenteko ja vaikuttaminen. Syksy 2013 Pekka Nurminen Euroopan parlamentin Suomen-tiedotustoimisto
 Euroopan parlamentti päätöksenteko ja vaikuttaminen Syksy 2013 Pekka Nurminen Euroopan parlamentin Suomen-tiedotustoimisto Parlamentti: Poliittinen (äänestäjien) intressi: - 754 jäsentä + kroaatit 12 vaaleissa Lisätiedot YLE Uutiset. Haastattelut tehtiin 23.3-15.4.2015 Kannatusarvio kuvaa tilannetta eduskuntavaalien puoluekannatuksessa.
 PUOLUEIDEN KANNATUSARVIOT, huhtikuu 2015 (23.3.-15.4.2015) Toteutus Tämän haastattelututkimukseen perustuvan laskennallisen arvion puolueiden eduskuntavaalikannatuksesta on laatinut Taloustutkimus Oy YLE Lisätiedot Vaasan hallintouudistus
 Page 1 of 5 Mobiiliversio Aseta kotisivuksi Tilaa Pohjalainen Päivän ilmoitukset Lounaspaikka Löydä läheltäsi Tapahtumakalenteri Ajoneuvot Asunnot Työpaikat Treffit Markkinat Kirjaudu Unohtuiko tunnus? Lisätiedot Rakennus- ja. 83 10.06.2015 ympäristölautakunta Kaupunginhallitus 243 30.06.2015 Kaupunginvaltuusto 67 07.09.2015
 Rakennus- ja 83 10.06.2015 ympäristölautakunta Kaupunginhallitus 243 30.06.2015 Kaupunginvaltuusto 67 07.09.2015 Rakennustarkastajan viran (700 039) perustaminen 1238/01.01.00.00/2015 Rakennus- ja ympäristölautakunta Lisätiedot Helsingin kaupunki Pöytäkirja 4/2015 1 (5) Kulttuuri- ja kirjastolautakunta Sistu/Ktj/4 21.04.2015
 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 4/2015 1 (5) 51 Kulttuuri- ja kirjastolautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle valtuutettu Jukka Relanderin toivomusponteen liittyen Keskustakirjaston hankesuunnitelman Lisätiedot LAUSUNTO JA SELVITYS PERHETYÖNTEKIJÄN VAKANSSIN TÄYTTÄMISESTÄ ULKOISELLA HAULLA
 Tarvasjoen kunnanhallitukselle 08.04.2014 LAUSUNTO JA SELVITYS PERHETYÖNTEKIJÄN VAKANSSIN TÄYTTÄMISESTÄ ULKOISELLA HAULLA Tarvasjoen kunnanhallitus on 31.3.2014 89 pyytänyt lausunnon ja selvityksen perhetyöntekijän Lisätiedot SISÄLTÖ. II KYLMÄN SODAN VAARAT Honecker käski ampua tuhansia 39 Neuvostoliiton tuho ja lehdistön mahti 42 Media itäblokkia hajottamassa 45
 SISÄLTÖ I KOIVISTO SERIFFINÄ JA KEKKOSEN JOUKOT Mediapresidentin suursuosio ja lehdistöongelmat 15 Myllykirjeistä paimenkirjeeseen 17 Olen julkisen sanan luomus 20 Kiivasta tuotekehittelyä 22 Koivisto Lisätiedot Y:n poliisilaitos on antanut asiasta selvityksen ja Poliisihallitus lausunnon.
 ANONYMISOITU PÄÄTÖS 02.06.2016 Dnro OKV/459/1/2016 1/5 ASIA Poliisin ja syyttäjän menettely tuomarin virkarikosasiassa KANTELU Kantelija on kannellut X:n syyttäjänviraston kihlakunnansyyttäjän A:n 4.5.2015 Lisätiedot SISÄLLYS. N:o 750. Oikeusministeriön päätös. eduskuntavaaleissa käytettävien ehdokasasettelulomakkeiden kaavoista
 SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA 1998 Julkaistu Helsingissä 19 päivänä lokakuuta 1998 N:o 750 753 SISÄLLYS N:o Sivu 750 Oikeusministeriön päätös eduskuntavaaleissa käytettävien ehdokasasettelulomakkeiden kaavoista. Lisätiedot Helsingin kaupunki Pöytäkirja 1/2014 1 (6) Kaupunginvaltuusto Kj/9 15.01.2014
 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 1/2014 1 (6) 9 Taloushallintopalvelu -liikelaitoksen toimitusjohtajan virkaan ottaminen HEL 2013-011522 T 01 01 01 01 Päätös päätti kaupunginhallituksen ehdotuksen mukaisesti Lisätiedot Lupahakemuksen ja Turun hovioikeuden päätös Nro 3190, Dnro U/09/1250 valituksen kohde 22.12.2009
 1 Tapio Yli-Kovero Valituslupahakemus ja valitus Torikatu 27 13130 Hämeenlinna 050-61331 10.02.2010 KORKEIMMALLE OIKEUDELLE Lupahakemuksen ja Turun hovioikeuden päätös Nro 3190, Dnro U/09/1250 valituksen Lisätiedot Muutoksenhaku Kunnallisvalitus, valtuusto Otteet Otteen liitteet
 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 4/2015 1 (7) 59 Ympäristökeskuksen ympäristöjohtajan virkaan ottaminen Käsittely päätti kaupunginhallituksen ehdotuksen mukaisesti ottaa ympäristökeskuksen ympäristöjohtajanvirkaan Lisätiedot Konneveden kunta Kokouspäivämäärä Sivu Valtuusto 28.4.2015 30
 Valtuusto 28.4.2015 30 1. MÄÄRÄALAN MYYMINEN RISTO MOISIOLLE Kh. 20.4.2015 35 Esityslistan liite 1 Risto Moisio haluaisi ostaa kunnalta määräalan Konneveden kunnan Siikakosken kylässä sijaitsevasta Simola-nimisestä Lisätiedot TIIVISTELMÄ SEMINAARIA VARTEN TEHDYSTÄ MIELIPIDETUTKIMUKSESTA
 Toimintakyky turvallisuuden johtamisessa -arvoseminaari Poliisiammattikorkeakoulu 10.10.014 Seminaarin järjestäjät: Poliisiammattikorkeakoulu, Maanpuolustuskorkeakoulun johtamisen ja sotilaspedagogiikan Lisätiedot PUOLUEEN SÄÄNNÖT. 5 Puolueen nimen kirjoittaminen. 11 Piirijärjestön tehtävät. 11 Piirijärjestön ja kunnallisjärjestön tehtävät
 PUOLUEEN SÄÄNNÖT Esitys kahden puheenjohtajan mallin edellyttämistä sääntömuutoksista Nykyiset säännöt Työryhmän esitys 5 Puolueen nimen kirjoittaminen Puolueen nimen kirjoittavat puolueen puheenjohtaja Lisätiedot Helsingin kaupunki Esityslista 10/2014 1 (5) Kaupunginvaltuusto Kj/6 4.6.2014
 Helsingin kaupunki Esityslista 10/2014 1 (5) Päätöshistoria Kaupunginhallitus 19.05.2014 576 Päätös Kaupunginhallitus esitti kaupunginvaltuustolle seuraavaa: päättää hyväksyä Helsingin Energia -liikelaitoksen Lisätiedot Kyselylomaketta hyödyntävien tulee viitata siihen asianmukaisesti lähdeviitteellä. Lisätiedot: http://www.fsd.uta.fi/
 KYSELYLOMAKE Tämä kyselylomake on osa Yhteiskuntatieteelliseen tietoarkistoon arkistoitua tutkimusaineistoa FSD1043 Europarlamenttivaalit 1999 Kyselylomaketta hyödyntävien tulee viitata siihen asianmukaisesti Lisätiedot PIRAATTIPUOLUE 26.11.2009 1(5)
 PIRAATTIPUOLUE 26.11.2009 1(5) SÄÄNNÖT Piraattipuolueen Varsinais-Suomen piiriyhdistyksen säännöt 1 Yhdistyksen nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on Piraattipuolueen Varsinais-Suomen piiriyhdistys(, Lisätiedot Päivi Lipponen /sd (6 osittain, 7 12 ) Jari Myllykoski /vas (1 7 ) Sirpa Paatero /sd Arto Pirttilahti /kesk Juha Sipilä /kesk
 TALOUSVALIOKUNTA PÖYTÄKIRJA 42/2011 vp Torstai 3.11.2011 kello 12.00-13.40 Läsnä pj. Mauri Pekkarinen /kesk vpj. Marjo Matikainen-Kallström /kok (1 8 ) jäs. Lars Erik Gästgivars /r (1 8 ) James Hirvisaari Lisätiedot Suoraveloituksesta verkkolaskuun, e-laskuun tai suoramaksuun 2011-2012
 Suoraveloituksesta verkkolaskuun, e-laskuun tai suoramaksuun 2011-2012 Viestintäsuunnitelma/luonnos SEPA-ydinryhmän kokous 25.10.2011/ Kristiina Siikala Kyselytutkimukset verkkolaskun ja e-laskun käytöstä Lisätiedot TUOREET ELÄKELÄISET VERKOSSA. Minna Hakkarainen, asiakaspalvelujohtaja, Ilmarinen @minnahakka65 iareena 5.2.2016
 TUOREET ELÄKELÄISET VERKOSSA Minna Hakkarainen, asiakaspalvelujohtaja, Ilmarinen @minnahakka65 iareena 5.2.2016 1 MIKSI TÄMÄ TUTKIMUS? Kuudes iareena ja neljäs julkistettu tutkimus Tutkimuksen teemana Lisätiedot Raamatun lainaukset vuoden 1992 raamatunkäännöksestä.
 elämä alkaa tästä 2008 Evangelism Explosion International Kaikki oikeudet pidätetään. Ei saa kopioida missään muodossa ilman kirjallista lupaa. Raamatun lainaukset vuoden 1992 raamatunkäännöksestä. Asteikolla Lisätiedot Lausunto Aulikki Imporannan valitukseen Kemijärven kaupunginvaltuuston päätöksestä 31.3.2015 32
 Lausunto Aulikki Imporannan valitukseen Kemijärven kaupunginvaltuuston päätöksestä 31.3.2015 32 Kemijärven kaupunginvaltuusto on kokouksessaan 31.3.2015 32 valinnut kaupunginjohtajan virkaan Atte Rantasen. Lisätiedot Lenita-show veti lehterit täyteen Porissa Sali on aina täysi
 Lenita-show veti lehterit täyteen Porissa Sali on aina täysi Julkaistu: 14.7. 14:07 IS SUOMIAREENA Yhdysvaltain Suomen suurlähettiläs Bruce Oreck vertasi Yhdysvaltain ja Euroopan asenne-eroa erikoisella Lisätiedot Hyvä vapaaehtoistoiminnan kehittäjä ja aktiivi, lämmin kiitos hyvästä yhteistyöstä kuluneena vuonna!
 Hyvä vapaaehtoistoiminnan kehittäjä ja aktiivi, lämmin kiitos hyvästä yhteistyöstä kuluneena vuonna! Ensi vuotta käynnistämme innolla vapaaehtoistoiminnan juhlavuotena. Kutsumme sinutkin mukaan yhteiseen Lisätiedot Ilmapuntari 2015: Enemmistö valitsee ensin puolueen ja etsii sen listoilta parhaan ehdokkaan
 Ilmapuntari 5: Enemmistö valitsee ensin puolueen ja etsii sen listoilta parhaan ehdokkaan Puolue on eduskuntavaaleissa tärkeämpi kuin ehdokas. Enemmistö suomalaisista (6 %) ilmoittaa valinnan tapahtuvan Lisätiedot Pääministeri Paavo Lipponen
 Valtioneuvoston kirjelmä Eduskunnalle muutoksista valtioneuvoston jäsenten sidonnaisuuksiin Eduskunnan työjärjestyksen 29 :n mukaisesti lähetetään eduskunnalle pääministeri Lipposen ja ministereiden Niinistö, Lisätiedot Hakuajan päättymiseen mennessä virkaa hakivat seuraavat henkilöt:
 Kunnanhallitus 154 19.06.2012 Kunnanhallitus 177 07.08.2012 Kunnanvaltuusto 57 27.08.2012 Hallintojohtajan viran täyttäminen // KHALL 154 Hallintojohtaja Kunnanhallitus päätti kokouksessaan 17.04.2012 Lisätiedot Äänestystutkimus. Syksy 2006
 Äänestystutkimus Syksy Lokakuu Tilaukset: SAK puh. + SAK Äänestystutkimus syksy ÄÄNESTYSTUTKIMUS TNS Gallup Oy on tutkinut SAK:n toimeksiannosta äänestysikäisen väestön äänestysaikeita ja suhtautumista Lisätiedot HE 217/2014 vp. Ehdotettu laki on käsiteltävä eduskunnassa. Esityksessä ehdotetaan Ahvenanmaan itsehallintolakia muutettavaksi niin, että tehtä-
 HE 181/2002 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi aravalain :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan omistusaravalainan siirtoa kunnalle koskevaa aravalain säännöstä Lisätiedot Mikä ihmeen Global Mindedness?
 Ulkomaanjakson vaikutukset opiskelijan asenteisiin ja erilaisen kohtaamiseen Global Mindedness kyselyn alustavia tuloksia Irma Garam, CIMO LdV kesäpäivät 4.6.2 Jun- 14 Mikä ihmeen Global Mindedness? Kysely, Lisätiedot VAIN KILPAILU- KYKYINEN EUROOPPA MENESTYY. Metsäteollisuuden EU-linjaukset
 VAIN KILPAILU- KYKYINEN EUROOPPA MENESTYY Metsäteollisuuden EU-linjaukset 1 EUROOPAN UNIONI on Suomelle tärkeä. EU-jäsenyyden myötä avautuneet sisämarkkinat antavat viennistä elävälle Suomelle ja suomalaisille Lisätiedot Oikaisuvaatimus Liperin kunnan sivistyslautakunnan päätökseen. Asianajotoimisto Lakipalvelu Petri Sallinen Oy Malmikatu 7 A
 LIPERIN KUNTA 10.09.20114 1 Diaantunnus LIPERIN KUNNAN SIVISTYSLAUTAKUNNALLE ASIA Oikaisuvaatimus Liperin kunnan sivistyslautakunnan päätökseen OIKAISUVAATIMUKSEN TEKIJÄ Eila Hyvärinen, Joensuu AVUSTAJA Lisätiedot Häjyjen pj:n kommentti Simo Nikulan Ilkassa 25.7.2014 olleeseen kirjoitukseen, jossa hän käsitteli E-P:n liikuntatapahtumia.
 Sippolan Eero hei! Olen Hölkkä- ja kuntoliikuntaseura Häjyt ry:n puheenjohtaja. Toivon, että julkaisette ao. tekstini Ilkassa ja mahd. muissakin Ilkka-konsernin julkaisuissa. Asia koskee mm. Nikun kommenttia Lisätiedot KESKUSTA Tukimuoto (FK:n osallistuja) eur. Olavi Ala-Nissilä Seminaari Suomen taloudesta ja turvallisuudesta 3.2.2015 360 Antti Kaikkonen
 1 (5) FK:N EDUSKUNTAVAALITUKI 2015 Finanssialan Keskusliitto (FK) on vastuullinen suomalaisen hyvinvoinnin, vaurauden ja kilpailukyvyn rakentaja. Haluamme olla kantamassa yhteiskunnallista vastuuta myös Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute