text:
 LT
 LT LT
 ---pagebreak--- EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA
 Briuselis, 4.8.2009
 KOM(2009) 417 galutinis
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos
 Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš Taivano siunčiamoms vamzdžių ir
 vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano
 kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ir Nian Hong Pipe
 Fittings Co. Ltd. taikytas atleidimas nuo antidempingo priemonių
 LT LT
 ---pagebreak--- AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 Pasiūlymo aplinkybės
 Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
 Šis pasiūlymas susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96
 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių
 valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos
 reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant
 tyrimą dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš
 Taivano siunčiamų vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių (išskyrus lietines
 jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies
 arba plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo yra ne
 didesnis kaip 609,6 mm ir kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems
 tikslams, neatsižvelgiant į tai, ar iš Taivano siunčiamos detalės yra deklaruojamos kaip
 Taivano kilmės, ar ne.
 Bendrosios aplinkybės
 Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra
 parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius
 ir procedūrinius reikalavimus.
 Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos
 Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 964/2003, įvedantis galutinius antidempingo muitus
 tam tikrų vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, kurių kilmės
 šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir Tailandas, bei siunčiamų iš Taivanio, nepaisant
 to, ar deklaruota jog kilmės šalis yra Taivanis, ar ne, importui.
 Priemonių, kurios buvo nustatytos KLR kilmės nagrinėjamajam produktui, taikymas
 Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2052/2004 išplėstas iš Indonezijos siunčiamiems
 importuojamiems produktams, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2053/2004 – iš Šri
 Lankos siunčiamiems importuojamiems produktams ir Tarybos reglamentu (EB)
 Nr. 655/2006 – iš Filipinų siunčiamiems importuojamiems produktams, deklaruotiems
 kaip Filipinų, Indonezijos ir Šri Lankos kilmės arba ne.
 Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais
 Netaikoma.
 Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas
 Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 Su tyrimu susijusioms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė ginti savo
 interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas.
 Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 LT 2 LT
 ---pagebreak--- Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
 Poveikio vertinimas
 Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą.
 Pagrindiniame reglamente nėra numatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame
 pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.
 Teisiniai pasiūlymo aspektai
 Siūlomų veiksmų santrauka
 Dabartinė priemonių taikymo pabaigos peržiūra buvo inicijuota 2008 m. birželio 5 d.,
 gavus Europos Sąjungos plieninių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių
 apsaugos komiteto prašymą. Galutinės priemonės pirmą kartą nustatytos 1996 m. ir
 paliktos galioti po 2003 m. birželio mėn. atliktos priemonių taikymo pabaigos
 peržiūros. Kinijos Liaudies Respublikai nustatytas 58,6 % antidempingo muitas, kurio
 taikymas išplėstas iš Taivano siunčiamiems produktams, išskyrus Chup Hsin
 Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.
 produktus. Tailandui taikomas 58,9 % muitas, išskyrus Thai Benkan Co. Ltd. (0 %) ir
 Awaji Sangyo Co. Ltd (7,4 %) bendroves.
 Kartu inicijuota dalinė tarpinė peržiūra, kurią atliekant tikrinti tik du eksportuojantys
 Taivano gamintojai ir jų atleidimas nuo Taivanui išplėstų priemonių. Priemonių
 netaikymas šioms bendrovėms nebėra pagrįstas, nes jos irgi vengia priemonių.
 Pridedamas Tarybos reglamento, kuriuo numatoma toliau taikyti minėtas priemones,
 pasiūlymas, pagrįstas išvadomis dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo ir
 Bendrijos interesų.
 Dėl to Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti kuo
 greičiau paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Teisinis pagrindas
 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo
 importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su
 paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB)
 Nr. 2117/2005.
 Subsidiarumo principas
 Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas
 netaikomas.
 Proporcingumo principas
 Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
 Veiksmų pobūdis yra aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant
 LT 3 LT
 ---pagebreak--- galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.
 Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios
 institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir
 administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.
 Pasirinkta priemonė
 Siūloma priemonė – reglamentas.
 Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties.
 Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos.
 Poveikis biudžetui
 Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.
 LT 4 LT
 ---pagebreak--- Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos
 Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš Taivano siunčiamoms vamzdžių ir
 vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano
 kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ir Nian Hong Pipe
 Fittings Co. Ltd. taikytas atleidimas nuo antidempingo priemonių
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
 atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos
 nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių1 (toliau –
 pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 ir 3 dalis bei 13 straipsnio 4 dalį,
 atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
 kadangi:
 A. PROCEDŪRA
 1. Galiojančios priemonės ir ankstesni tyrimai
 (1) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 584/962 buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas
 tam tikroms importuojamoms, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR)
 ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (toliau – VVJD
 arba nagrinėjamasis produktas) iš geležies ar plieno (toliau – pirminis tyrimas).
 Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi ir atsižvelgiant į priemonių
 vengimo tyrimo išvadas, Reglamentu (EB) 763/20003 šios priemonės buvo išplėstos ir
 pradėtos taikyti iš Taivano siunčiamam tam tikrų rūšių nagrinėjamajam produktui.
 (2) Šiuo metu galiojančios priemonės – tai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2
 dalį atlikus priemonių taikymo pabaigos peržiūrą (toliau – pirmoji priemonių taikymo
 pabaigos peržiūra) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 964/20034 nustatyti galutiniai
 1
 OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB)
 Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).
 2
 OL L 84, 1996 4 3, p. 1.
 3
 OL L 94, 2000 4 14, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2314/2000 (OL
 L 267, 2000 10 20, p. 15).
 4
 OL L 139, 2003 6 6, p. 1. Su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1496/2004 (OL L 275, 2004
 8 25, p. 1).
 LT 5 LT
 ---pagebreak--- antidempingo muitai tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos
 (toliau – KLR) ir Tailando (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės vamzdžių ir
 vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno, taip pat iš Taivano
 siunčiamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno,
 deklaruotoms kaip Taivano kilmės arba ne. KLR galioja 58,6 %, o Tailandui, išskyrus
 Thai Benkan Co. Ltd. (0%) ir Awaji Materia Co. Ltd5. (7,4 %), – 58,9 % antidempingo
 muitas. Trys Taivano bendrovės – Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co.
 Ltd ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. – atleistos nuo Taivanui išplėstų priemonių.
 (3) Komisijos sprendimu 96/252/EB6 priimtas tam tikrų Tailando gamintojų
 įsipareigojimas. 2004 m. šie įsipareigojimai atšaukti Tarybos reglamentu (EB) Nr.
 1496/20047, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 964/20038.
 (4) Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi, KLR kilmės nagrinėjamajam
 produktui nustatytų priemonių taikymas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2052/20049
 išplėstas iš Indonezijos siunčiamiems importuojamiems produktams, Tarybos
 reglamentu (EB) Nr. 2053/200410 – iš Šri Lankos siunčiamiems importuojamiems
 produktams, o Tarybos reglamentu (EB) Nr. 655/200611 – iš Filipinų siunčiamiems
 importuojamiems produktams, deklaruotiems kaip Filipinų, Indonezijos ir Šri Lankos
 kilmės arba ne.
 (5) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/200812 nustatytos antidempingo priemonės dabar
 taip pat taikomos iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos importuojamam
 nagrinėjamajam produktui.
 2. Prašymas atlikti peržiūras
 (6) Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, taikomų
 importuojamoms KLR ir Tailando kilmės VVJD, galiojimo pabaigą13, Komisija gavo
 prašymą atlikti peržiūras pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis.
 (7) Tokį prašymą 2008 m. kovo 5 d. gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį, šiuo atveju
 daugiau nei 50 %, visų Bendrijos VVJD, vardu pateikė Europos Sąjungos sandūriniu
 būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas
 (toliau – pareiškėjas).
 (8) Pagal 11 straipsnio 2 dalį pateiktas prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus
 priemonių galiojimui dempingas greičiausiai būtų tęsiamas arba pasikartotų ir
 Bendrijos pramonei vėl būtų daroma žala.
 5
 Anksčiau buvo Awaji Sangyo Co Ltd., ̨r. OL C 152/2007, p. 16.
 6
 OL L 84, 1996 4 3, p. 46.
 7
 OL L 275, 2004 8 25, p. 1.
 8
 OL L 139, 2003 6 6, p. 1. Su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1496/2004 (OL L 275, 2004
 8 25, p. 1).
 9
 OL L 355, 2004 12 1, p. 4.
 10
 OL L 355, 2004 12 1, p. 9.
 11
 OL L 116, 2006 4 29, p. 1.
 12
 OL L 275, 2008 10 16, p. 18.
 13
 OL C 238, 2007 10 10, p. 20.
 LT 6 LT
 ---pagebreak--- (9) Pagal 11 straipsnio 3 dalį pateiktas prašymas buvo grindžiamas pareiškėjo pateikta
 informacija, kad iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui galiojanti
 priemonė yra nebepakankama žalingam dempingo poveikiui pašalinti, ypač
 atsižvelgiant į priemonės taikymo išplėtimą iš Taivano siunčiamam importuojamam
 produktui. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nebegalima išplėstosios
 priemonės netaikymo Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, ir Nian Hong Pipe Fittings Co.
 Ltd. pagamintiems importuojamiems produktams laikyti pagrįstu, nes šios bendrovės,
 kaip teigiama, vengia priemonių, pavyzdžiui, persiunčia KLR kilmės VVJD per
 Taivaną.
 (10) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų,
 pagrindžiančių priemonių taikymo pabaigos peržiūros ir dalinės tarpinės peržiūros,
 kurias atliekant būtų nagrinėjamas tik Kinijos Liaudies Respublikos kilmės
 importuojamiems produktams galiojančių ir iš Taivano siunčiamiems
 importuojamiems produktams išplėstų antidempingo priemonių netaikymas Chup Hsin
 Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taivanas) ir Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd,
 Kaohsiung (Taivanas) pagamintoms VVJD, inicijavimą, Komisija pagal pagrindinio
 reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis inicijavo peržiūras (toliau – dabartinės
 peržiūros)14.
 3. Tyrimas
 3.1. Su tyrimu susijusios šalys
 (11) Apie peržiūrų inicijavimą Komisija oficialiai pranešė Bendrijos gamintojams
 pareiškėjams, kitiems Bendrijos gamintojams, nagrinėjamųjų šalių, įskaitant Taivaną,
 eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir (arba) prekiautojams, naudotojams
 ir jų susijusioms asociacijoms, taip pat eksportuojančių šalių vyriausybių atstovams.
 (12) Komisija išsiuntė klausimynus visoms šioms šalims ir šalims, kurios pranešė apie save
 per pranešime apie iniciavimą nurodytą laikotarpį. Be to, Komisija suinteresuotosioms
 šalims suteikė galimybę pareikšti nuomonę raštu ir prašyti išklausyti per pranešime
 apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
 (13) Klausimyno atsakymai gauti iš abiejų Taivano eksportuojančių gamintojų ir trijų
 atrinktų Bendrijos gamintojų, taip pat iš trijų atrinktų nesusijusių Bendrijos
 importuotojų (žr. 14–17 konstatuojamąsias dalis).
 3.2. Atranka
 (14) Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų, nesusijusių
 Bendrijos nagrinėjamojo produkto importuotojų ir prašymą parėmusių Bendrijos
 gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal
 pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei
 būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paragino minėtas šalis pateikti
 pranešimo apie inicijavimą 5.1 dalies a punkto i–iii papunkčiuose nurodytą
 informaciją ir išsiuntė atrankos formas, kuriose prašoma pateikti konkrečią informaciją
 apie kiekvieno susijusio Bendrijos gamintojo, eksportuojančio gamintojo ir
 importuotojo vidutinę pardavimo apimtį ir kainas.
 14
 OL C 138, 2008 6 5, p. 42.
 LT 7 LT
 ---pagebreak--- (15) Kinijos ir Tailando eksportuojantys gamintojai atsakymų nepateikė, todėl atranka buvo
 nereikalinga.
 (16) Devyni Bendrijos gamintojai užpildė atrankos formą. Atrinkti keturi Bendrijos
 gamintojai remiantis jų pardavimo Bendrijos rinkoje per peržiūros tiriamąjį laikotarpį
 apimtimi. Šie gamintojai buvo paprašyti užpildyti visą klausimyną. Viena iš atrinktų
 bendrovių neužpildė viso klausimyno, todėl buvo pašalinta iš atrinktų bendrovių
 grupės. Trys galiausiai atrinktos bendrovės pagamino daugiau kaip 59 % visos
 Bendrijos pramonės produkcijos, o jų parduodama produkcija sudarė 62 % viso
 Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduoto kiekio.
 (17) Atrankos formą užpildė devyni nagrinėjamojo produkto importuotojai. Remiantis
 nagrinėjamojo produkto importo į Bendriją iš nagrinėjamųjų šalių per peržiūros
 tiriamąjį laikotarpį apimtimi, atrinkti keturi importuotojai. Tačiau viena iš bendrovių
 vėliau neužpildė viso klausimyno, todėl buvo pašalinta iš atrinktų bendrovių grupės.
 3.3. Tyrimas ir tikrinamieji vizitai
 (18) Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga
 siekiant nustatyti dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Bendrijos
 interesus, taip pat įsitikinti, ar, norint pašalinti žalingą dempingą, vis dar galima
 pateisinti KLR galiojančių išplėstųjų antidempingo priemonių netaikymą tam tikroms
 9 konstatuojamojoje dalyje nurodytų bendrovių gaminamoms VVJD. Tikrinamieji
 vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose.
 a) Atrinkti Bendrijos gamintojai:
 – Erne Fittings GmbH – Schlins, Austrija, įskantat susijusią bendrovę Siekmann
 Fittings, GmbH – Lohne, Vokietija;
 – Interfit S.A. – Maubeuge, Prancūzija;
 – Virgilio CENA & Figli S.p.A. – Brescia, Italija.
 b) Atrinkti nesusiję importuotojai:
 – BSS Group plc – Leicester, JK;
 – Eurobridas Fittings, S.A. – Zaragoza, Ispanija;
 – Manfred Geldbach GmbH & Co. – Gelsenkirchen, Vokietija.
 c) Eksportuojantys Taivano gamintojai:
 – Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. – Kaohsiung;
 – Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd – Kaohsiung.
 d) Panašios šalies (JAV) gamintojas:
 – Weldbend Corporation, Argo – Illinois, JAV.
 3.4. Peržiūros tiriamasis laikotarpis
 LT 8 LT
 ---pagebreak--- (19) Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2007 m.
 balandžio 1 d. – 2008 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis
 laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti
 svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2004 m. sausio 1 d. iki
 PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).
 B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
 1. Nagrinėjamasis produktas
 (20) Nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip pirminiame tyrime ir pirmojoje priemonių
 taikymo pabaigos peržiūroje – tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando
 kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias
 detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno
 (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo ne didesnis kaip
 609,6 mm ir kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams.
 (21) VVJD gaminamos daugiausiai pjaustant ir formuojant vamzdžius ir vamzdelius. Jos
 naudojamos vamzdžiams ir vamzdeliams jungti ir jų yra įvairių formų: alkūnės,
 reduktoriai, trišakiai ir movos, taip pat skirtingų dydžių ir medžiagos rūšių. VVJD
 daugiausia naudojamos naftos chemijos pramonėje, statyboje, energetikoje, laivų
 statyboje ir pramonės įrenginiuose. Parduodant naftos chemijos pramonėje naudoti
 skirtas VVJD, taikomas ANSI pasaulinis standartas. Kai parduodamos VVJD, skirtos
 naudoti kitais tikslais, dažniausiai Bendrijoje taikomas DIN standartas.
 2. Panašus produktas
 (22) Kaip ir atliekant pirminį tyrimą bei pirmąją priemonių taikymo pabaigos peržiūrą,
 nustatyta, kad nagrinėjamosiose šalyse gaminamos ir šalies viduje parduodamos ir
 (arba) į Bendriją eksportuojamos VVJD turi tokias pačias pagrindines fizines,
 technines ir chemines savybes bei tą pačią galutinio naudojimo paskirtį kaip produktai,
 kuriuos Bendrijos gamintojai pareiškėjai parduoda Bendrijoje, todėl yra laikomi
 panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
 C. DEMPINGO TĘSIMOSI AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
 (23) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar yra
 tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba
 pasikartos.
 1. Pirminės pastabos
 (24) Kaip jau buvo minėta, kadangi nė vienas KLR ir Tailando eksportuojantis gamintojas
 nebendradarbiavo, atlikdama tyrimą Komisija turėjo remtis kitų šaltinių informacija,
 kaip antai peržiūros prašymu, Eurostato ir Kinijos muitinės statistiniais duomenimis,
 taip pat panašioje šalyje surinkta informacija.
 2. Tailandas
 a) Normalioji vertė
 LT 9 LT
 ---pagebreak--- (25) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir atsižvelgiant į tai, kad Tailando
 eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, normalioji vertė nustatyta remiantis
 prašyme pateiktais duomenimis, t. y. apskaičiuotosios gamybos Tailande sąnaudos,
 prie kurių buvo pridėtos 15 % pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos bei
 11 % pelnas. Nebuvo pagrindo manyti, kad toks pelnas būtų didesnis už pelną, kurį
 paprastai gauna kiti eksportuotojai ar gamintojai parduodami tos pačios bendrosios
 kategorijos produktus jų kilmės šalies vidaus rinkoje, kaip numatyta 2 straipsnio 6
 dalies c punkte.
 b) Eksporto kaina
 (26) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir atsižvelgiant į tai, kad Tailando
 eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina apskaičiuota remiantis
 Eurostato duomenimis. Šie skaičiai buvo koreguojami pagal produkto rūšis
 proporcingai kiekvienos rūšies produkto tonažui remiantis prašyme pateikta
 informacija.
 c) Palyginimas
 (27) Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, eksporto kaina koreguota pagal pagrindinio
 reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgiant į krovinių gabenimo šalies viduje ir jūra,
 draudimo, komisinių ir pakavimo išlaidas.
 d) Dempingo skirtumas
 (28) Siekdama apskaičiuoti dempingo skirtumą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2
 straipsnio 11 dalį lygino vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine eksporto į
 Bendriją kaina gamintojo kainos EXW sąlygomis lygiu ir tuo pačiu prekybos lygiu.
 Atlikus palyginimą nustatyta, kad Tailando dempingo skirtumas yra 17,8 %, t. y. lygus
 sumai, kuria nustatyta normalioji vertė viršijo eksporto kainą.
 3. Kinijos Liaudies Respublika
 a) Normalioji vertė: panaši šalis
 (29) Galiojančios priemonės – tai vienas bendras visos šalies mastu nustatytas muitas,
 taikomas visų rūšių į Bendriją importuojamam KLR kilmės panašiam produktui. Taigi
 normalioji vertė buvo nustatyta remiantis informacija, gauta trečiojoje rinkos
 ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis). Pirminiame tyrime panašia šalimi buvo
 pasirinktas Tailandas. Tačiau pranešime apie inicijavimą panašia šalimi buvo
 numatyta pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas, nes peržiūros prašyme Bendrijos
 pramonė nurodė, kad dabar ši šalis tiktų labiau nei Tailandas. Vis dėlto, dėtos visos
 pastangos tam, kad būtų rastos galimos alternatyvos kitose trečiosiose šalyse, tačiau
 bendradarbiauti sutiko tik viena JAV bendrovė.
 (30) Įvertinus JAV rinkos dydį, importo lygį ir dėl jo esančią didelę konkurenciją, JAV
 laikytos tinkamu pasirinkimu remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi.
 Be to, kadangi Tailando eksportuotojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo, manyta,
 kad KLR normaliąją vertę labiau tiktų nustatyti remiantis patikrintais
 bendradarbiaujančios JAV bendrovės duomenimis. Paminėtina ir tai, kad, paskelbus
 pranešimą apie inicijavimą, nei viena suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl
 LT 10 LT
 ---pagebreak--- siūlymo pasirinkti JAV panašia šalimi. Todėl normalioji vertė nustatyta remiantis JAV
 gamintojo pateiktais duomenimis.
 b) Eksporto kaina
 (31) Kadangi KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio
 reglamento 18 straipsnio 1 dalį išvados dėl eksporto į Bendriją turėjo būti daromos
 remiantis turimais faktais. Laikantis tos pačios tvarkos kaip pirminiame tyrime,
 eksporto kaina buvo nustatyta remiantis Kinijos muitinės statistiniais duomenimis. Šie
 duomenys buvo sulyginti su Eurostato duomenimis. Rasti dideli kiekio ir kainos
 neatitikimai. Atsižvelgiant į tai, kad KLR, kaip įrodyta, vengė priemonių, daroma
 išvada, kad Eurostato duomenys nėra pakankamai tikslūs, todėl šioje peržiūroje
 nuspręsta jų nenaudoti.
 c) Palyginimas
 (32) Siekiant teisingo palyginimo ir remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10
 dalimi, atliekant koregavimą deramai atsižvelgta į transporto (krovinių gabenimo jūra),
 draudimo, kredito ir brokerių sąnaudų skirtumus, kurie, manyta, turėjo poveikio
 kainoms ir kainų palyginamumui.
 d) Dempingo skirtumas
 (33) Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, svertinė vidutinė normalioji
 vertė JAV gamintojo kainomis EXW sąlygomis buvo palyginta su svertine vidutine
 KLR gamintų eksporto kaina EXW sąlygomis tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus
 palyginimą nustatytas 100 % KLR dempingo skirtumas.
 e) Išvada
 (34) Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš abiejų šalių dempingo lygis tebebuvo aukštas.
 Tyrimas neatskleidė priežasčių, kodėl dempingas turėtų išnykti ar sumažėti, jei
 priemonės būtų panaikintos. Todėl buvo prieita prie išvados, kad dempingo tęsimosi
 tikimybė yra. Be to, reikia paminėti, kad nepaisant didelių antidempingo muitų,
 taikomų minėtų šalių eksportui, importas iš šių šalių labai išaugo. Tačiau nuspręsta,
 kad taip pat tikslinga išsiaiškinti, ar, panaikinus galiojančias priemones, dempingas
 pasikartotų padidėjusių eksporto apimčių požiūriu.
 4. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
 (35) Siekiant išsiaiškinti dempingo pasikartojimo tikimybę įvertinti šie veiksniai:
 nagrinėjamųjų šalių eksporto ir (arba) gamybos pajėgumų kitimas, KLR priemonių
 vengimo aplinkybės ir eksporto politika trečiųjų šalių rinkose.
 5. Tailandas
 (36) Kadangi Tailando eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, atlikdama šią analizę
 Komisija turėjo remtis informacija, kurią gavo iš kitų šaltinių, t. y. prašyme pateikta
 informacija. Remiantis prašyme pateiktais duomenimis nustatyta, kad metiniai
 Tailando gamybos pajėgumai yra 63 000 tonų, iš kurių tik 4 200 tonų suvartojama
 vidaus rinkoje, todėl Tailando pramonė yra labai priklausoma nuo eksporto.
 LT 11 LT
 ---pagebreak--- Apskaičiuota, kad per metus pagaminama 38 000 tonų. Taigi nustatyta, kad
 nepanaudoti pajėgumai – 25 000 tonų.
 (37) Atlikus tyrimą nustatyta, kad nei vienoje pasaulio rinkoje nebūtų galima realizuoti tiek
 produkcijos, nes Tailandui jau taikomos antidempingo priemonės. JAV taiko 10,68–
 52,6 % dydžio muitus produktui, kuris iš esmės yra toks pat kaip šiame tyrime
 nagrinėjamas produktas (produktui, kurio vidinis skersmuo ne didesnis kaip 14 colių).
 Be to, ankstesnė patirtis ir prašyme atlikti šią peržiūrą pateikti duomenys leidžia
 manyti, kad visame pasaulyje, ypač Pietryčių Azijoje, esama didžiulių perteklinių
 pajėgumų.
 (38) Todėl, atsižvelgiant į galiojančius apribojimus ir aukštą kitose pagrindinėse rinkose
 taikomų priemonių lygį, yra tikimybė, kad, leidus priemonėms nustoti galioti, didelė
 Tailando perteklinio pajėgumo dalis bus nukreipta į ES rinką.
 6. Kinijos Liaudies Respublika
 a) Gamyba ir pajėgumų naudojimas
 (39) Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisijos tarnybos
 turėjo remtis turimais faktais. Apie Kinijos pramonę turima mažai informacijos, todėl
 darant toliau pateiktas išvadas remtasi prašyme pateikta informacija ir Kinijos
 muitinės statistiniais duomenimis. Šios išvados taip pat grindžiamos informacija,
 paskelbta atliekant panašų tyrimą JAV.
 (40) Remiantis šiais šaltiniais, visas Kinijos nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumas
 yra apie 365 000 tonų per metus. Dabar Kinija kasmet pagamina, kaip apskaičiuota
 prašyme, maždaug 291 000 tonų. Šie duomenys apskaičiuoti remiantis Kinijos
 eksporto visame pasaulyje apimtimi, kaip matyti iš muitinės prekybos statistinių
 duomenų (apie 70 000 tonų per metus), ir vidaus vartojimu (apie 221 000 tonų per
 metus).
 (41) Remiantis šiais skaičiavimais, Kinijos nepanaudoti pajėgumai turėtų siekti 74 000
 tonų, kurių beveik pakaktų visam ES vartojimui (79 813 tonų) patenkinti.
 (42) Kadangi KLR, kaip Tailandui, JAV taiko 35,06–182,9 % antidempingo priemones,
 galima manyti, kad didelė Kinijos perteklinio pajėgumo dalis bus nukreipta į ES rinką.
 (43) Tai, kad nepaisant didelių antidempingo muitų (58,6 %), taikomų iš Kinijos
 eksportuojamiems produktams, Kinijos eksportuojantys gamintojai sugebėjo labai
 padidinti eksportą į ES (nuo 2 550 tonų 2004 m. iki 10 268 tonų per PTL), rodo
 nuolatinį didelį Kinijos eksportuotojų susidomėjimą ES rinka.
 7. Priemonių vengimo aplinkybės
 (44) Be to, kaip rodo daug kartų pasitaikę mėginimai vengti Tarybos reglamentu
 (EB) Nr. 964/2003 nustatytų priemonių eksportuojant per Taivaną, Indoneziją, Šri
 Lanką ir Filipinus, matyti, kad Kinijos eksportuotojai pasirengę naudotis bet kokiomis
 priemonėmis tam, kad galėtų eksportuoti į ES.
 LT 12 LT
 ---pagebreak--- (45) Įvertinus Kinijos muitinės statistinius duomenis tampa dar aiškiau, kad Kinijos
 eksportuojantiems gamintojams ES rinka yra labai patraukli, nes į ES jie eksportuoja
 vienomis didžiausių savo eksporto kainų (nepaisant to, kad tai dempingo kainos).
 8. Išvada
 (46) Atlikus tyrimą nustatyta, kad abu KLR ir Tailando eksportuojantys gamintojai per
 PTL dempingą tęsė.
 (47) Abiejų šalių nepanaudoti pajėgumai siekė 99 000 tonų – kur kas daugiau nei visa
 Bendrijos produkcija per PTL (86 723 tonų) ir net daugiau nei visas tuo pačiu
 laikotarpiu Bendrijoje suvartotas kiekis (79 813 tonų).
 (48) Atsižvelgiant į tai, kad KLR turi didelius nepanaudotus gamybos pajėgumus ir kad jau
 būta priemonių vengimo atvejų, yra didelė tikimybė, kad panaikinus galiojančias
 priemones Kinijos eksportuojantys gamintojai labai padidintų nagrinėjamojo produkto
 eksportą į Bendriją dempingo kainomis.
 (49) Dėl Tailando reikėtų pasakyti, kad, atsižvelgiant į tai, jog Tailando bendrovės
 orientuoja savo veiklą į eksportą, ir į Bendrijos rinkos patrauklumą, labai tikėtina, kad
 panaikinus galiojančias priemones šios bendrovės atnaujintų nagrinėjamojo produkto
 eksportą į Bendrijos rinką dideliais kiekiais ir dempingo kainomis.
 (50) Galiausiai reikia paminėti Kinijos ir Tailando eksportuojančių gamintojų JAV rinkoje
 vykdomą dempingą ir JAV antidempingo priemones, kurių taikymas buvo atnaujintas
 2005 m. spalio mėn.
 (51) Apibendrinant, labai tikėtina, kad panaikinus priemones importas į Bendriją iš
 nagrinėjamųjų šalių bus tęsiamas dideliais kiekiais ir dempingo kainomis.
 D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
 (52) Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį Bendrijos pramonė – tai trys
 Bendrijos gamintojai, kurių vardu buvo pateiktas prašymas ir kurie buvo atrinkti, taip
 pat prašymą parėmę šeši Bendrijos gamintojai. Taigi Bendrijos pramonė pagamino
 didžiąją dalį visos Bendrijos produkcijos, t. y. šiuo atveju daugiau kaip 76 %.
 E. PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE
 1. Vartojimas Bendrijos rinkoje
 (53) Visa Bendrijos produkcija nustatyta remiantis devynių skundą parėmusių Bendrijos
 gamintojų informacija ir prašyme nurodyta apskaičiuotąja nebendradarbiavusių
 Bendrijos gamintojų gamybos apimtimi.
 (54) Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos gamintojai daugiausia savo produkcijos
 pardavė prekiautojams, kurie eksportavo nagrinėjamąjį produktą iš Bendrijos, t. y.
 parduota produkcija nebuvo skirta vartoti Bendrijos rinkoje. Kiek produkcijos minėti
 prekiautojai pardavė eksportui į kitas trečiųjų šalių rinkas, per tyrimą nebuvo galima
 nustatyti. Todėl tikrasis Bendrijoje suvartotas kiekis buvo nustatytas remiantis visu
 Bendrijoje pagamintos produkcijos kiekiu, kaip nurodyta 53 konstatuojamojoje dalyje,
 LT 13 LT
 ---pagebreak--- ir bendru Bendrijos nagrinėjamojo produkto importo ir eksporto kiekiu, nustatytu
 remiantis Eurostato duomenimis.
 (55) Taigi per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijoje suvartojamas kiekis išaugo 28 % – nuo
 62 317 tonų 2004 m. iki 79 813 tonų pert PTL.
 1 LENTELĖ – Suvartojimas Bendrijoje
 Suvartojimas Bendrijoje 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 Tonos 62 317 57 492 64 919 77 095 79 813
 Indeksas (2004 m.=100) 100 92 104 124 128
 Metinis pokytis -8 12 20 4
 Šaltinis: Eurostatas, prašymas, patikrinti Bendrijos pramonės klausimyno atsakymai.
 2. Dabartinis importas iš nagrinėjamųjų šalių
 a) Kiekis ir rinkos dalis
 (56) Siekiant nustatyti bendrą nagrinėjamojo produkto importo iš KLR kiekį nuspręsta, kad
 tikslinga įtraukti produkto, importuojamo iš tų šalių, kurioms pagal pagrindinio
 reglamento 13 straipsnio 3 dalį buvo išplėstas dabartinių antidempingo priemonių
 taikymas, t. y. Šri Lankos, Indonezijos, Filipinų ir Taivano (žr. 2 ir 4
 konstatuojamąsias dalis), kiekį. Laikyta, kad iš šių šalių importuojami produktai yra
 KLR kilmės produktai. Taigi bendras iš KLR ir Tailando importuotas VVJD kiekis
 padidėjo nuo 6 861 tonų 2004 m. iki 17 605 tonų per PTL, t. y. 157 %. Šio importo
 rinkos dalis, išreikšta Bendrijoje suvartojamo kiekio procentais, padidėjo nuo 11 %
 2004 m. iki 22 % per PTL.
 2 LENTELĖ – Importas iš nagrinėjamųjų šalių
 Importas (tonomis) 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 KLR, įskaitant Filipinus, 6 083 6 705 10 621 15 326 16 004
 Indoneziją, Šri Lanką ir
 Taivaną
 Rinkos dalis 10 % 12 % 16 % 20 % 20 %
 Tailandas 778 558 1 623 1 700 1 601
 Rinkos dalis 1% 1% 2% 2% 2%
 Visos nagrinėjamosios šalys 6 861 7 263 12 244 17 026 17 605
 Rinkos dalis 11 % 13 % 19 % 22 % 22 %
 Šaltinis: Eurostatas
 LT 14 LT
 ---pagebreak--- b) Importuojamų produktų kainos ir priverstinis kainų mažinimas
 (57) KLR ir Tailando eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, todėl eksporto kaina
 nustatyta remiantis Eurostato duomenimis. Dėl 56 konstatuojamojoje dalyje nurodytų
 priežasčių vidutinė KLR eksporto kaina taip pat nustatyta remiantis vidutinėmis
 eksporto iš Šri Lankos, Indonezijos ir Filipinų, t. y. šalių, kurioms dėl priemonių
 vengimo buvo išplėstas priemonių taikymas, kainomis. Todėl per nagrinėjamąjį
 laikotarpį vidutinė nagrinėjamojo produkto eksporto iš KLR kaina, įskaitant priemonių
 vengimą, padidėjo 17 % – nuo 997 EUR už toną iki 1 169 EUR už toną, eksporto iš
 Tailando kaina padidėjo 69 % – nuo 1 223 EUR už toną iki 2 067 EUR už toną, o
 eksporto iš Taivano kaina padidėjo 22 % – nuo 1 412 EUR už toną iki 1 718 EUR už
 toną. Iš viso vidutinė produkto eksporto iš nagrinėjamųjų šalių, įskaitant Taivaną,
 kaina padidėjo nuo 1 137 EUR 2004 m. iki 1 479 EUR per PTL, t. y. 30 %. Per tą patį
 laikotarpį pabrangus pagrindinei žaliavai – plieno vamzdžiams – smarkiai padidėjo
 gamybos sąnaudos.
 (58) Palyginus atrinktų Bendrijos gamintojų kainas EXW sąlygomis su tinkamai
 pakoreguotomis Eurostato kainomis nustatyta, kad dėl importo iš KLR kainos
 priverstinai mažinamos 54,8 %, iš Tailando – 20 %, o iš Taivano – 33,5 %.
 3. Importas iš kitų trečiųjų šalių
 (59) Antidempingo muitai taikomi iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos importuojamam
 produktui; kaip praneša Eurostatas, importas iš šių šalių per nagrinėjamąjį laikotarpį
 labai sumažėjo (t. y. mažiau kaip 1 % Bendrijoje suvartojamo kiekio).
 (60) Bendras VVJD importas iš trečiųjų šalių, išskyrus ankstesnėje konstatuojamojoje
 dalyje minėtas šalis, padidėjo nuo 4 679 tonų 2004 m. iki 10 563 tonų PTL pabaigoje,
 t. y. 126 %. Šio importo rinkos dalis padidėjo iki 13 % Bendrijoje suvartojamo kiekio.
 Tai reiškia, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ši dalis išaugo 76 % – nuo 8 iki 13 %.
 3 LENTELĖ – Importas iš kitų trečiųjų šalių ir rinkos dalis
 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 Importas iš kitų 4 679 6 134 6 795 9 993 10 563
 trečiųjų šalių (tonomis)
 Indeksas 100 131 145 214 226
 (2004 m.=100)
 Rinkos dalis 8% 11 % 10 % 13 % 13 %
 Indeksas 100 142 139 173 176
 (2004 m.=100)
 Šaltinis: Eurostatas ir pareiškėjo pateikta informacija apie rinką.
 4 LENTELĖ – Pagrindiniai importo į Bendriją srautai
 Pagrindiniai importo iš 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. RIP
 kitų trečiųjų šalių
 LT 15 LT
 ---pagebreak--- srautai tonomis pagal
 šalis
 Izraelis 78 945 1 231 2 455 3 293
 Turkija 650 506 467 1 991 2 138
 Vietnamas 767 695 1 225 1 748 2 134
 Indija 1 537 1 763 1 553 1 703 1 065
 Šaltinis: Eurostatas ir pareiškėjo pateikta informacija apie rinką.
 4. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis
 4.1. Pirminė pastaba
 (61) Kaip kito tokie ekonominiai rodikliai kaip gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų
 naudojimas, užimtumas, našumas, pardavimas, rinkos dalis ir augimas, buvo
 vertinama remiantis iš visų Bendrijos gamintojų gauta informacija; kaip kito kainos,
 pelningumas, pinigų srautai, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijas, atsargos,
 investicijų grąža ir darbo užmokestis, buvo vertinama remiantis patikrinta atrinktų
 Bendrijos gamintojų išsamiuose klausimyno atsakymuose pateikta informacija.
 4.2 Su visa Bendrijos pramone susiję duomenys
 a) Našumas, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
 (62) Visa Bendrijos pramonės gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 8 %, o
 gamybos pajėgumas – 5 %. Tuo pačiu laikotarpiu šiek tiek padidėjo pajėgumų
 naudojimas. Tačiau tai reikia vertinti atsižvelgiant į 28 % padidėjusį Bendrijoje
 suvartojamą kiekį.
 5 LENTELĖ – Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 Gamybos apimtis (tonomis) 80 044 73 049 82 950 85 536 86 723
 Gamybos pajėgumai (tonomis) 154 840 155 740 160 890 162 910 163 210
 Pajėgumų naudojimas (%) 52 % 47 % 52 % 53 % 53 %
 Šaltinis: Eurostatas, prašymas, patikrinti Bendrijos pramonės klausimyno atsakymai.
 b) Užimtumas ir našumas
 (63) Užimtumo lygis Bendrijos pramonėje visu nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko palyginti
 stabilus, išskyrus 2005 m., kuomet užfiksuotas 1 % smuktelėjimas. Našumas,
 vertinamas vieno darbuotojo našumu tonomis, padidėjo 9 %.
 6 LENTELĖ – Užimtumas ir našumas
 LT 16 LT
 ---pagebreak--- 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 Užimtumas (nagrinėjamasis 1 297 1 073 1 268 1 289 1 287
 produktas)
 Našumas (tonomis 62 68 65 66 67
 darbuotojui)
 c) Parduotas kiekis ir rinkos dalis
 (64) Bendrijos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis Bendrijos rinkoje
 padidėjo 4 % – nuo 59 399 tonų 2004 m. iki 61 991 tonos per PTL. Tačiau per visą
 nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis nuolat mažėjo.
 Taip bendra Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 21 %. Kaip minėta pirmiau,
 didelė Bendrijos produktų dalis parduodama eksportui per prekiautojus. Taigi rinkos
 dalis buvo išreikšta visos Bendrijos produkcijos dalimi iš tikrojo Bendrijoje
 suvartojamo kiekio atėmus visą eksportuotą kiekį.
 7 LENTELĖ – Parduoto produkto kiekis ir rinkos dalis
 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 ES nesusijusioms šalims 59 399 51 461 57 299 60 193 61 991
 parduoto produkto kiekis
 (tonomis)
 Rinkos dalis 81 % 77 % 71 % 65 % 65 %
 Indeksas (2004 m.=100) 100 94 87 80 79
 d) Augimas
 (65) Nors Bendrijoje suvartojamas kiekis nuo 2004 m. iki PTL padidėjo 28 %, 21 %
 sumažėjusi Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis ir tuo pačiu metu padidėjęs
 importas iš nagrinėjamųjų šalių aiškiai rodo, kad Bendrijos pramonė negalėjo
 dalyvauti rinkos augimo procese.
 e) Dempingo skirtumo dydis
 (66) Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtį, užimamą
 rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Bendrijos pramonei
 negalima laikyti nereikšmingu.
 f) Atsigavimas po dempingo
 (67) Kaip rodo teigiami daugumos pirmiau išvardytų rodiklių pokyčiai, Bendrijos
 pramonės finansinė padėtis nuo 2004 m. iki 2008 m. pradžios iš dalies atsigavo nuo
 žalingo nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kainomis poveikio.
 4.3 Tik su atrinktais Bendrijos gamintojais susiję duomenys
 LT 17 LT
 ---pagebreak--- a) Atsargos
 (68) Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos padidėjo 3 %. Atsargų sukaupta daug
 daugiau 2007 m., nes tuo metu didėjo plieno vamzdžių kainos, taigi bendrovės
 sukaupė didesnes atsargas.
 8 LENTELĖ – Atsargos
 Laikotarpio 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 pabaigos atsargos
 Tonos 7 449 7 206 7 580 8 510 7 703
 Šaltinis: patikrinti atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.
 b) Vidutinės pardavimo kainos
 (69) Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo
 Bendrijos rinkoje kainos palaipsniui didėjo. Nuo 2004 m. iki PTL jos iš viso padidėjo
 57 %. Šis augimas iš dalies paaiškinamas tuo, kad padidėjo pagrindinės žaliavos –
 plieno vamzdžių – kaina ir iš dalies tuo, kad du Bendrijos gamintojai perėjo prie tam
 tikrų brangesnių rūšių VVJD gamybos.
 9 LENTELĖ – Vidutinė pardavimo kaina
 Pardavimo kaina 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 EUR/t 1 779 2 128 2 482 2 738 2 790
 Indeksas 100 120 139 154 157
 (2004 m.=100)
 Šaltinis: patikrinti atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.
 c) Vidutinės gamybos sąnaudos
 (70) Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės gamybos sąnaudos taip pat palaipsniui didėjo –
 daugiausia dėl padidėjusių plieno kainų. Vidutinės gamybos sąnaudos didėjo nuo
 1 628 EUR už toną iki 2 401 EUR už toną per PTL, t. y. 48 %.
 10 LENTELĖ – Vidutinės gamybos sąnaudos
 Vieneto sąnaudos 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 EUR/t 1 628 2 059 1 998 2 040 2 401
 Indeksas 100 127 123 125 148
 (2004 m.=100)
 Šaltinis: patikrinti atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.
 d) Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
 LT 18 LT
 ---pagebreak--- (71) Atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumo tendencijos buvo teigiamos, pelningumas
 didėjo proporcingai pardavimo kainų augimui. Nepaisant didelių problemų 2004 ir
 2005 m., bendras pelningumas per PTL buvo 9,1 %. Tai iš dalies galima paaiškinti
 tuo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pradėti gaminti didesnės pridėtinės vertės
 produktai.
 (72) 2004 – 2006 m. grynųjų pinigų srautas smarkiai svyravo, o vėliau iki nagrinėjamojo
 laikotarpio pabaigos labai sparčiai nuolat augo.
 11 LENTELĖ – Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 Pelningumas 1,8 % 1,2 % 7,2 % 10,6 % 9,1 %
 Indeksas (2004 m.=100) 100 70 403 598 514
 Grynųjų pinigų srautas (tūkst. 3 320 1 425 7 577 10 100 12 308
 EUR)
 Indeksas (2004 m.=100) 100 43 228 304 371
 Šaltinis: patikrinti atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.
 e) Investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
 (73) Atrinktų Bendrijos gamintojų investicijos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 115 %.
 Siekiant didesnio našumo, daugiausia investicijų skirta įrenginiams tobulinti ir
 logistikos gebėjimams didinti.
 (74) Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu
 ir (arba) nuostoliu, siejamu su nagrinėjamuoju produktu, per tą laikotarpį labai išaugo
 ir kito taip pat kaip pelningumas.
 (75) Komisijai nepateikta jokių įrodymų, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį būtų
 pablogėjusios ar pagerėjusios galimybės padidinti kapitalą.
 12 LENTELĖ – Investicijos ir investicijų grąža
 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL
 Investicijos (tūkst. 2 567 4 448 3 930 4 986 5 524
 eurų)
 Indeksas 100 173 153 194 215
 (2004 m.=100)
 Investicijų grąža 4% 2% 29 % 44 % 38 %
 Šaltinis: patikrinti atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.
 5. Išvada dėl Bendrijos pramonės padėties
 LT 19 LT
 ---pagebreak--- (76) Antidempingo priemonės turėjo teigiamos įtakos atrinktų Bendrijos gamintojų
 padėčiai, kaip rodo teigiami daugumos rodiklių pokyčiai nuo 2004 m. per palankaus
 ekonominio ciklo laikotarpį. Bendrijos pramonė padidino pardavimo kiekį ir kainas.
 Tokių žalos rodiklių kaip gamyba, gamybos pajėgumas, pelningumas, investicijos,
 investicijų grąža ir našumas kitimas taip pat buvo teigiamas. Nepaisant reikšmingo
 rinkos dalies praradimo, padidėjusios investicijos, skirtos gamybos įrangai gerinti,
 turėjo tiesioginės įtakos atrinktų gamintojų pelningumui.
 (77) Tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad Bendrijos gamintojai, norėdami padengti
 pastoviąsias išlaidas, turi išlaikyti tam tikrą gamybos ir pardavimo kiekio lygį. VVJD
 yra gaminami specialiai tam skirtais specializuotais įrenginiais, kurie yra reikšmingas
 sąnaudų veiksnys. Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktos bendrovės veikė maždaug
 50 % pajėgumu ir negalėjo žymiai padidinti pajėgumų naudojimo. Todėl pelningumui
 toliau neigiamą įtaką gali daryti mažėjanti gamyba.
 (78) Nepaisant pirmiau aprašytų teigiamų pokyčių, nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos
 pramonė prarado didelę rinkos dalį – nuo 81 % 2004 m. iki 65 % per PTL. Sumažėjus
 pardavimui, Bendrijos gamintojai sugebėjo vėl parduoti tiek, kiek pardavė 2004 m., o
 bendras Bendrijoje suvartojamas kiekis per tą laikotarpį padidėjo 28 %. Akivaizdu,
 kad Bendrijos pramonė nesugebėjo pasinaudoti reikšmingu suvartojimo Bendrijoje
 augimu. Be to, kai kuriuos iš minėtų teigiamų veiksnių lėmė tai, kad Jungtinėje
 Karalystėje nebeliko vieno reikšmingo gamintojo, kurio veiklą perėmė dvi prašymą
 parėmusios bendrovės.
 (79) Todėl galima daryti išvadą, kad KLR ir Tailandui nustatytos priemonės turėjo tam
 tikro teigiamo poveikio finansinei Bendrijos pramonės, kuri vėl ėmė veikti pelningai,
 padėčiai. Vis dėlto, nors Bendrijos pramonė sugebėjo šiek tiek padidinti gamybos ir
 pardavimo apimtį, ji prarado rinkos dalį, nepaisant to, kad paklausa Bendrijos rinkoje
 smarkiai išaugo. Tai rodo, kad, nepaisant investicijų į modernizuotus gamybos
 įrenginius, apskritai Bendrijos pramonės padėtis tebėra pažeidžiama ir labai priklauso
 nuo pakankamo kainų lygio ir pakankamų gamybos apimčių, galinčių absorbuoti
 dideles pastoviąsias sąnaudas.
 F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
 (80) Siekiant įvertinti galimą galiojančių priemonių taikymo pabaigos poveikį, buvo
 svarstyti toliau nurodyti veiksniai.
 (81) Atsižvelgiant į tai, kad nustatyti dideli priverstinio kainų mažinimo PTL skirtumai,
 spaudimas mažinti kainas Bendrijos rinkoje tebėra labai didelis. Nors Bendrijos
 gamintojų gamybos sąnaudos per šį laikotarpį padidėjo 48 % (daugiausia dėl
 padidėjusios žaliavos, t. y. plieno vamzdžių, kainos), vidutinė importo iš
 nagrinėjamųjų šalių kaina padidėjo tik 30 %.
 (82) Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai išaugo importo iš nagrinėjamųjų šalių
 rinkos dalis. Tai rodo, kad didžiąją dalį Bendrijos pramonės prarastos rinkos dalies
 užėmė nagrinėjamųjų šalių importas dempingo kainomis, dėl kurio, nepaisant
 galiojančių antidempingo muitų, Bendrijos pramonė buvo priversta smarkiai mažinti
 pardavimo kainas.
 LT 20 LT
 ---pagebreak--- (83) Be to, kaip minėta 40 ir 36 konstatuojamosiose dalyse, nepanaudoti pajėgumai
 nagrinėjamosiose šalyse yra daug didesni nei visa Bendrijos produkcija per PTL arba
 visas per tą laikotarpį Bendrijoje suvartotas kiekis. Todėl tikėtina, kad, panaikinus
 galiojančias priemones, dideli šiose šalyse pagamintų produktų kiekiai pateks į
 Bendrijos rinką. Kitose potencialiose eksporto rinkose galioja dideli antidempingo
 muitai, todėl patekti į Bendrijos rinką bus lengviau. Be to, kartotiniai bandymai vengti
 antidempingo priemonių patvirtina, kad nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių
 gamintojų susidomėjimas Bendrijos rinka yra labai didelis.
 (84) Atsižvelgiant į buvusią ir dabartinę nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų
 kainodaros politiką, manoma, kad bus importuojama mažomis kainomis, todėl bus
 smarkiai priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos. Importas mažomis
 kainomis neabejotinai turės neigiamos įtakos Bendrijos pramonei, kuri atsigavo tik dėl
 to, kad galėjo išlaikyti tam tikro dydžio kainas, tačiau tebėra menkai apsaugota nuo
 didelio masto importo mažomis dempingo kainomis.
 (85) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti
 priemonių, yra didelė tikimybė, kad dėl importo dempingo kaina Bendrijos pramonei
 daroma žala kartosis. Pirmiausia tikėtina, kad Bendrijoje kainų lygis smarkiai
 sumažės; tai turės didelės neigiamos įtakos Bendrijos gamintojų pelno lygiui, o tai ne
 tik kels pavojų nuo 2004 m. padarytoms reikšmingoms investicijoms, bet ir užkirs
 kelią tolesnėms investicijoms. Be to, neišvengiamai smarkiai mažės užimtumas
 Bendrijos pramonėje. Žalos pasikartojimo tikimybė pastaruoju metu dar didesnė
 atsižvelgiant ekonominį nuosmukį ir dėl jo susidariusią dabartinę padėtį.
 G. BENDRIJOS INTERESAI
 1. Įvadas
 (86) Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį buvo nagrinėjama, ar galiojančių
 antidempingo priemonių pratęsimas prieštarautų visos Bendrijos pramonės interesams.
 Nustatant Bendrijos interesus įvertinti visi susiję interesai, t. y. Bendrijos pramonės,
 nagrinėjamojo produkto importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai.
 (87) Siekdama įvertinti tikėtiną priemonių pratęsimo ar nepratęsimo poveikį, Komisija
 paprašė visų pirmiau nurodytų suinteresuotųjų šalių pateikti informacijos. Komisija
 išsiuntė atrankos klausimynus 62 nagrinėjamojo produkto importuotojams ir gavo
 devynis atsakymus. Komisija atrinko keturias bendroves, iš kurių trys pateikė išsamius
 klausimyno atsakymus. Naudotojai informacijos nepateikė.
 (88) Reikėtų priminti, kad atliekant ankstesnį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas
 neprieštarauja Bendrijos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra, kurią atliekant
 analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau buvo nustatytos, todėl galima
 įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį susijusioms šalims daro
 galiojančios antidempingo priemonės.
 (89) Taigi nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo tęsimosi ir žalos pasikartojimo
 tikimybės, yra įtikinamų priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu
 atveju Bendrijai nebūtų naudinga toliau taikyti priemones.
 2. Bendrijos pramonės interesai
 LT 21 LT
 ---pagebreak--- (90) Bendrijos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino
 teigiami jos ekonominės padėties pokyčiai, kai, nustačius dabar galiojančias
 antidempingo priemones, buvo atkurta veiksminga konkurencija. Iš tiesų, Bendrijos
 pramonės pastangos racionalizuoti gamybą ir didinti konkurencingumą per paskutinius
 dvejus nagrinėjamojo laikotarpio metus leido jai uždirbti pagrįstą pelną. Be to,
 Bendrijos pramonės eksporto veiklos pelningumas kito teigiama linkme, todėl galima
 teigti, kad trečiųjų šalių rinkose Bendrijos pramonė buvo konkurencinga
 (nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų eksportas išaugo 21 %).
 (91) Dėl 77 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių Bendrijos pramonė turi
 pagaminti tam tikrą kiekį standartinių produktų, kad sukurtų masto ekonomiją ir taip
 išliktų konkurencinga. Todėl standartiniai produktai tiesiogiai konkuruoja su iš KLR ir
 Tailando importuojamais produktais. Jei dempingo kaina importuojami produktai
 patektų į rinką, masto ekonomija – taigi ir veiklos Bendrijoje pelningumas – smarkiai
 sumažėtų. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad dabar galiojančios priemonės Bendrijos
 pramonei tebebus naudingos. Jeigu priemonės nebebus taikomos, tikėtina, kad
 Bendrijos pramonė patirs materialinę žalą.
 3. Importuotojų (prekiautojų) interesai
 (92) Nei vienas bendradarbiaujantis importuotojas neimportavo nagrinėjamojo produkto
 nei iš KLR, nei iš Tailando – tik iš Taivano. Atlikus tyrimą nenustatyta, kad
 galiojančios priemonės importuotojams būtų turėjusios materialaus poveikio. Kaip
 matyti iš kitoms trečiosioms šalims tenkančios importo rinkos dalies (13 %),
 akivaizdu, kad importuotojai sugebėjo rasti kitus tiekimo šaltinius – tai rodo, kad
 Bendrijos rinkoje užtikrinamos konkurencijos sąlygos.
 (93) Dėl Taivano: kaip nurodyta 98–105 konstatuojamosiose dalyse, dėl įtariamo
 priemonių vengimo iš naujo nagrinėtas šiuo metu dviem eksportuojantiems
 gamintojams galiojantis atleidimas nuo priemonių. Importuotojai teigė neabejojantys,
 kad panaikinus šioms bendrovėms taikomą atleidimą nuo priemonių, jie rastų kitus
 tiekimo šaltinius. Todėl jei priemonės liks galioti, tai neturės reikšmingos neigiamos
 įtakos importuotojams, nes jie naudosis kitais tiekimo šaltiniais. Tačiau reikia
 paminėti, kad tam tikrų problemų gali kilti specifinėje Britanijos standartinių produktų
 rinkoje, kurioje pasiūlos galimybės ribotos – žinomas tik vienas Europos gamintojas ir
 vienas Taivano gamintojas. Tačiau šis poveikis greičiausiai bus juntamas neilgai – kol
 atsiras kitų pasiūlos šaltinių.
 (94) Todėl daroma išvada, kad nustatytos galiojančios antidempingo priemonės reikšmingo
 neigiamo poveikio ekonominei nagrinėjamo produkto importuotojų padėčiai nepadarė.
 Tai patvirtina faktas, kad importuotojai tęsė nagrinėjamojo produkto prekybą dideliais
 kiekiais, o per nagrinėjamąjį laikotarpį importavo net daugiau. Be to, dėl tų pačių
 priežasčių nepanašu, kad toliau taikant priemones jų ekonominė padėtis ateityje
 pablogėtų.
 4. Naudotojų interesai
 (95) Nagrinėjamojo produkto naudotojai – tai daugiausia naftos chemijos ir statybos
 bendrovės. Komisija išsiuntė klausimynus 9 naudotojams. Atliekant dabartinį tyrimą
 nei vienas naudotojas nebendradarbiavo ir nepranešė apie save. Jų
 nebendradarbiavimas greičiausiai patvirtina tai, kad vamzdžių ir vamzdelių
 LT 22 LT
 ---pagebreak--- jungiamosios detalės sudaro labai mažą jų visų gamybos sąnaudų dalį ir kad dėl
 galiojančių priemonių jie neprarado konkurencingumo.
 5. Išvada dėl Bendrijos interesų
 (96) Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl galiojančių antidempingo priemonių Bendrijos
 pramonė ėmė veikti pelningai, nors dėl besitęsiančio importo dempingo kaina prarado
 reikšmingą rinkos dalį. Jeigu būtų leista nebetaikyti priemonių, iškiltų pavojus
 atsigavimo procesui ir, galimas daiktas, Bendrijos pramonė išnyktų.
 (97) Be to, manoma, kad anksčiau galiojančios priemonės neturėjo reikšmingo neigiamo
 poveikio naudotojų ir importuotojų ekonominei ir finansinei padėčiai. Todėl daroma
 išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl galiojančios antidempingo priemonės
 neturėtų būti toliau taikomos.
 H. TARPINĖ PERŽIŪRA DĖL ATLEISTŲJŲ TAIVANO BENDROVIŲ
 1. Pagrindiniai faktai
 (98) 2000 m. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 763/2000 antidempingo priemonių, nustatytų
 importuojamiems KLR kilmės produktams, taikymas buvo išplėstas tam tikroms iš
 Taivano siunčiamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar
 plieno, išskyrus detales, kurias pagaminto ir eksportavo Chup Hsin Enterprise Co. Ltd
 (Chup Hsin), Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, (Nian Hong) ir Rigid Industries Co.,
 Ltd. (Kaohsiung, Taivanas), nes nustatyta, kad šios bendrovės nevengė priemonių.
 (99) Atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą buvo peržiūrimas tik Chup Hsin ir Nian
 Hong atleidimas nuo išplėstųjų muitų.
 (100) Abi šios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą atsakydamos į Komisijos
 klausimyną ir sutikdamos, kad jų patalpose būtų surengti tikrinamieji vizitai.
 (101) Reaguodama į galutinio atskleidimo dokumentą, viena bendrovė teigė, kad inicijuoti
 dabartinį tyrimą netikslinga. Tiksliau, bendrovė teigė, kad 2000 m. ji buvo atleista nuo
 išplėstųjų priemonių, todėl jai jokios priemonės netaikomos ir negali būti peržiūrimos.
 Šiam teiginiui pagrįsti bendrovė nurodė PPO Apeliacinės tarybos pranešimą byloje dėl
 Meksikos jautienos ir ryžių. Šioje ataskaitoje aiškinama, kad Antidempingo susitarimo
 5.8 straipsnis taikomas naujiems tyrimams, kai nustatomas eksportuotojų de minimis
 dempingo skirtumas. 5.8 straipsnyje iš tikrųjų yra aiški nuoroda į „pagal 5.1 straipsnį
 pateiktą prašymą“. Tačiau šiuo atveju Chup Hsin ir kitos dvi bendrovės dalyvavo ne
 naujame antidempingo tyrime, o priemonių vengimo tyrime, kuris buvo inicijuotas
 remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsniu. Iš tikrųjų galima teigti, kad 2000 m.
 buvo nustatyta, kad iš Taivano importuojama vengiant KLR nustatytų priemonių,
 išskyrus trijų bendrovių importą, nes tuo metu jos neimportavo nagrinėjamojo
 produkto iš KLR. Pagrindiniu reglamentu neužkertamas kelias bet kada peržiūrėti tokį
 atleidimą nuo priemonių, jei esama priemonių vengimo įrodymų. Todėl dabartinės
 tarpinės peržiūros inicijavimas buvo iš tiesų pagrįstas ir teisiniu požiūriu teisingas.
 Todėl bendrovės argumentas atmetamas.
 (102) Kadangi nuo išplėstųjų muitų atleista remiantis pirminio priemonių vengimo tyrimo
 faktais, atliekant dabartinę peržiūrą nagrinėta, ar tie faktai vis dar teisingi. Remiantis
 LT 23 LT
 ---pagebreak--- pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalimis nagrinėta, ar įvykdytos priemonių
 vengimo sąlygos.
 2. Prekybos pobūdžio pasikeitimas
 (103) Remiantis nustatytais faktais, Nian Hong iš KLR importavo visų rūšių VVJD (alkūnes,
 reduktorius, movas ir trišakius). Bendrovė teigė, kad šie importuojami produktai yra
 ne nagrinėjamasis produktas, o pusfabrikačiai. Atlikus tyrimą šie teiginiai
 nepatvirtinti. Be to, nustatyta, kad Nian Hong šias prekes tik nuožulniai pjaustė,
 ženklino savo logotipu ir pakavo, o tai sudarė mažiau kaip 10 % visų gamybos
 sąnaudų. Be to, Taivano muitinės importo iš KLR deklaracijoje buvo nurodytas
 nagrinėjamojo produkto KN kodas (730793), t. y. gatavas produktas.
 (104) Chup Hsin klausimyno atsakyme nepateikė duomenų apie KLR kilmės VVJD pirkimą
 ar perpardavimą. Tik per vietoje surengtą tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad ši bendrovė
 importavo VVJD iš KLR. Kaip matyti iš surinktų įrodymų, importuota per Japonijos
 bendrovę. Po tikrinamojo vizito bendrovė teigė visas importuotas KLR kilmės VVJD
 pardavusi Taivano vidaus rinkoje. Bendrovė pateikė patikslintus kai kurių klausimyno
 atsakymo lentelių duomenis. Tačiau tai, kad informacija apie importą iš KLR nebuvo
 pateikta iš pat pradžių, laikyta klaidinimu pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir
 priežastimi rimtai abejoti prieš tikrinamąjį vizitą ir po jo pateiktos informacijos
 patikimumu.
 (105) Kaip minėta pirmiau, Chup Hsin ir Nian Hong buvo iš pradžių atleistos nuo priemonių
 dėl to, kad tuo metu nei viena jų nepirko VVJD iš KLR, tačiau dabar padėtis pasikeitė.
 Atsižvelgiant į nustatytus priemonių vengimo veiksmus galima teigti, kad prekybos
 pobūdis pasikeitė, nes minėtos dvi bendrovės dabar taip pat siunčia KLR kilmės
 produktus per Taivaną.
 3. Pagrįstos priežasties ar ekonominio pagrindo trūkumas
 (106) Nei vienai bendrovei nebuvo jokios kitos pagrįstos priežasties arba pakankamo
 ekonominio pagrindo reeksportuoti iš KLR importuotus produktus, išskyrus
 antidempingo priemonių vengimą.
 (107) Nian Hong produktus keitė tik šiek tiek, todėl šios bendrovės sukurta papildoma
 produkto vertė buvo labai maža.
 (108) Dėl Chup Hsin: tai, kad ši bendrovė klausimyno atsakymuose nepateikė duomenų apie
 KLR kilmės importuojamus produktus, pirma, laikyta klaidinimu, antra, leido manyti,
 kad bendrovė žinojo vengianti KLR kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios
 detalėms nustatytų priemonių. Be to, remiantis abiejų bendrovių pateiktais įrodymais
 per tyrimą nustatyta, kad prekes į Taivaną buvo galima importuoti iš trečiosios šalies ir
 reeksportuoti jas su Taivano kilmės sertifikatu iš esmės jų nepakeitus.
 4. Muito taisomojo poveikio mažinimas panašių produktų kainų ir (arba) kiekio
 požiūriu
 (109) Remiantis Eurostato duomenimis, eksportas iš Taivano į Bendriją iš viso išaugo 209 %
 nuo 2 372 tonų 2003 m. iki 7 335 tonų per PTL. Nors 2003 – 2005 m. eksporto apimtis
 iš esmės nesikeitė, tačiau nuo 2006 m. iki PTL galo smarkiai išaugo. Dvi Taivano
 LT 24 LT
 ---pagebreak--- bendrovės, kurių eksportas per PTL sudarė beveik visą Taivano nagrinėjamojo
 produkto eksportą į ES, 2005 m. – PTL eksportą į ES padidino 206 %.
 (110) Susijusio importo kiekis sudarė 9 % Bendrijoje suvartojamo kiekio, ir tai laikoma
 reikšmingu rodikliu. Todėl akivaizdu, kad labai pasikeitus prekybos srautams
 sumažėjo taisomasis priemonių poveikis į Bendrijos rinką importuojamo kiekio
 požiūriu.
 (111) Dėl iš Taivano siunčiamų produktų kainų: remiantis Eurostato duomenimis, vidutinės
 iš Taivano importuojamų produktų eksporto kainos per PTL siekė 1 718 EUR už toną,
 t. y. buvo daug mažesnės už Bendrijos pramonės kainas (-33,5 %). Palyginus atrinktų
 Bendrijos gamintojų kainas EXW sąlygomis su Chup Hsin ir Nian Hong patikrintomis
 eksporto kainomis paaiškėjo, kad esama atitinkamai maždaug 86,6 % ir 71 %
 priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis, t. y. tokia procentine dalimi, kuria šių
 bendrovių eksporto kainos buvo mažesnės už nežalingas Bendrijos pramonės kainas.
 Taigi nustatyto antidempingo muito taisomasis poveikis yra mažinamas kainos
 požiūriu.
 (112) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, pasikeitus prekybos
 srautams ir smarkiai padidėjus importui iš Taivano labai mažomis kainomis, sumažėjo
 antidempingo priemonių taisomasis poveikis panašaus produkto kiekio ir kainos
 požiūriu.
 5. Dempingo įrodymas įvertinus anksčiau panašiam produktui nustatytas normaliąsias
 (113) Siekiant nustatyti, ar esama įrodymų, kad per TL į Bendriją eksportuodamos
 nagrinėjamąjį produktą dvi Taivano bendrovės vykdė dempingą, eksporto kainos
 nustatytos remiantis pačių bendrovių pateiktais duomenimis.
 (114) Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalimi, šios eksporto kainos buvo
 lyginamos su anksčiau panašiam produktui nustatyta normaliąja verte. 2003 m.
 atliekant priemonių taikymo pabaigos peržiūrą KLR normaliajai vertei nustatyti
 tinkama panašia rinkos ekonomikos šalimis buvo pasirinktas Tailandas.
 (115) Siekiant teisingai palyginti normaliąją vertę ir eksporto kainą, atliekant koregavimus
 buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų
 palyginimui. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį ir remiantis per
 tikrinamuosius vizitus surinkta informacija buvo koreguojamos transporto ir kredito
 sąnaudos.
 (116) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį palyginus per pirminį tyrimą
 nustatytą normaliosios vertės svertinį vidurkį su per šį peržiūros tyrimą nustatytu
 eksporto kainų svertiniu vidurkiu, išreikštus CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš
 sumokant muitą procentais, nustatyta, kad importuodamos vamzdžių ir vamzdelių
 jungiamąsias detales abi Taivano bendrovės vykdė dempingą. Nustatyta, kad
 procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą
 dempingo skirtumai yra atitinkamai 56,09 % ir 44,77 %.
 6. Išplėstųjų priemonių netaikymo iš Taivano importuojamiems produktams peržiūros
 išvados
 LT 25 LT
 ---pagebreak--- (117) Atsižvelgiant į minėtą išvadą dėl priemonių vengimo ir remiantis pagrindinio
 reglamento 13 straipsnio 1 dalies pirmu sakiniu, KLR kilmės nagrinėjamajam
 produktui galiojančių antidempingo priemonių taikymas turėtų būti išplėstas iš Chup
 Hsin bei Nian Hong siunčiamam nagrinėjamajam produktui.
 7. Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis
 (118) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusių
 aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu.
 (119) Dėl Nian Hong: atlikus tyrimą nustatyta, kad ši bendrovė kelerius metus nieko
 negamino ir kad visos iš šios bendrovės eksportuotos vamzdžių ir vamzdelių
 jungiamosios detalės buvo importuotos iš KLR. Atsižvelgiant į tai, kad jau keleri
 metai kaip ši bendrovė pati produkcijos negamina, nėra pagrindo manyti, kad tokia
 padėtis nėra ilgalaikė.
 (120) Dėl Chup Hsin: kaip minėta 104 konstatuojamojoje dalyje, šios bendrovės pateikta
 informacija laikyta nepatikima. Tai, kad Komisijos klausimyne ši bendrovė nenurodė
 duomenų apie iš Kinijos importuotus produktus, laikoma pagrindu matyti, jog ji žinojo
 vengianti priemonių, ir nėra jokios informacijos, patvirtinančios, kad ateityje ji
 neketina tęsti šios veiklos.
 (121) Todėl PTL rezultatus galima laikyti tebegaliojančiais. Taigi pagal pagrindinio
 reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir atsižvelgiant į tai, kad buvo nustatyta, jog abu
 Taivano eksportuojantys gamintojai – Chup Hsin ir Nian Hong – vengia priemonių,
 tikslinga panaikinti atleidimą nuo išplėstųjų priemonių.
 I. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
 (122) Visoms susijusioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais
 remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones ir panaikinti
 atleidimą nuo išplėstojo muito, taikomą Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung ir
 Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung pagamintam nagrinėjamajam produktui.
 Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.
 (123) Atskleidus faktus vienas iš eksportuojančių gamintojų, kuriam panaikintas atleidimas,
 pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį pasiūlė įsipareigojimą.
 (124) Pasiūlymas išnagrinėtas, tačiau nustatyta, kad oficialus pasiūlymas be pagrįstos
 priežasties pateiktas pasibaigus pastaboms teikti nustatytam terminui. Bendrovės
 teigimu, pasiūlymas buvo grindžiamas produkcijos, kurią pagamino pati bendrovė ir
 kurią jai tiekė Taivano subrangovas, per PTL eksportuotu kiekiu, kuriam nebūtų
 taikomas joks antidempingo muitas.
 (125) Tačiau atsižvelgiant į tai, kad per tyrimą vietoje bendrovė nepajėgė pateikti įrodymų,
 kuriais remiantis būtų galima spręsti, kokia jos Bendrijoje parduodamos produkcijos
 dalis yra pagaminta Taivane, o kokia – importuojama iš KLR, bendrovės argumentas,
 kad eksporto duomenis galima patikrinti tam tikrose duomenų bazėse, nebuvo
 pagrįstas, nes į eksporto į Bendriją duomenis galėjo būti įtraukti KLR kilmės prekių
 duomenys. Be to, tai, kad bendrovė nepateikė duomenų apie savo importą iš KLR per
 PTL, buvo laikoma klaidinimu, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje,
 LT 26 LT
 ---pagebreak--- ir priežastimi rimtai abejoti prieš tikrinamąjį vizitą ir po jo bendrovės pateiktos
 informacijos patikimumu.
 (126) Dėl nurodytų priežasčių minėto eksportuojančio gamintojo pasiūlytas įsipareigojimas
 priimtas nebuvo.
 (127) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, kaip nustatyta pagrindinio
 reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, KLR ir Tailando kilmės arba iš Taivano
 siunčiamoms importuojamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms
 Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 nustatyti antidempingo muitai turėtų būti toliau
 taikomi.
 (128) Todėl taip pat reikėtų toliau taikyti KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytų
 priemonių taikymo išplėtimą, nustatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2052/200415 iš
 Indonezijos siunčiamiems importuojamiems produktams, Tarybos reglamentu (EB)
 Nr. 2053/200416 iš Šri Lankos siunčiamiems importuojamiems produktams ir Tarybos
 reglamentu (EB) Nr. 655/200617 iš Filipinų siunčiamiems importuojamiems
 produktams, kurie deklaruojami kaip Filipinų, Indonezijos ir Šri Lankos kilmės arba
 ne.
 (129) Išplėstųjų antidempingo priemonių netaikymą Chup Hsin ir Nian Hong pagamintoms
 VVJD reikėtų panaikinti. Todėl pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį
 šioms bendrovėms bus taikomas toks pat antidempingo muitas kaip KLR
 gamintojams.
 PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 1. Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių
 jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias
 detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies ar plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių
 didžiausias išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui
 sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7307
 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 ir ex 7307 99 90 (TARIC kodai 7307 93 11 91, 7307 93
 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93
 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99
 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99
 90 98), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
 2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos
 pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą,
 yra tokia:
 Šalis Bendrovė Muito Papildomas
 norma TARIC
 (%) kodas
 15
 OL L 355, 2004 12 1, p. 4.
 16
 OL L 355, 2004 12 1, p. 9.
 17
 OL L 116, 2006 4 29, p. 1.
 LT 27 LT
 ---pagebreak--- Kinijos Liaudies Visos bendrovės 58,6 -
 Respublika
 Tailandas Awaji Materia (Thailand) 7,4 8850
 Co. Ltd. Samutprakarn
 Thai Benkan Co. Ltd. 0 A 118
 Prapadaeng -
 Samutprakarn
 Visos kitos bendrovės 58,9 A 999
 3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
 2 straipsnis
 Galutinis antidempingo muitas, 1 straipsniu nustatytas importuojamiems Kinijos Liaudies
 Respublikos kilmės produktams, išplečiamas toms pačioms importuojamoms jungiamosioms
 detalėms, siunčiamoms iš Taivano (TARIC kodai: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30
 92 ir 7307 99 90 92; papildomas TARIC kodas A999), Indonezijos (TARIC kodai: 7307 93
 11 93, 7307 93 19 93, 7307 99 30 93 ir 7307 99 90 93), Šri Lankos (TARIC kodai: 7307 93
 11 94, 7307 93 19 94, 7307 99 30 94 ir 7307 99 90 94) ir Filipinų (TARIC kodai: 7307 93 11
 95, 7307 93 19 95, 7307 99 30 95 ir 7307 99 90 95) ir deklaruotoms kaip Taivano,
 Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų kilmės arba ne, išskyrus Rigid Industries Co. Ltd,
 Kaohsiung (Taivanas) (papildomas TARIC kodas A099) pagamintas jungiamąsias detales.
 Išplėstojo muito netaikymas tokioms pačioms jungiamosioms detalėms, pagamintoms Chup
 Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taivanas) (papildomas TARIC kodas A098) ir Nian
 Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taivanas) (papildomas TARIC kodas A100),
 panaikinamas.
 3 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
 leidinyje.
 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje [...]
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 [...]
 LT 28 LT


type: wikipedia

text:
A prosa medieval é um ciclo de histórias, geralmente de cavalaria, que dominaram o período medieval.
 Divisão
 Pode ser dividida em quatro tipos de narrativas:
 Cronicões: narrativas de fatos históricos importantes colocados em ordem cronológica, entremeados de fatos fictícios;
 Hagiografias: narrativas que contam a vida de santos (biografias)
 Nobiliários: ou livros de linhagens, são relatórios a respeito da vida de um nobre: sua árvore genealógica (antepassados), relação das riquezas e dos títulos de nobreza que possui, etc;
 Novelas de Cavalaria: narrativas literárias em capítulos que contam os grandes fatos de um herói (acompanhado de seus cavaleiros), entremeados de célebres histórias de amor.
 Tais histórias de amor não são melancólicas e platônicas como o que aparece nas cantigas: o herói cultua a amada, mas não se contenta apenas em vê-la; ele quer e é correspondido pela amada, que por ser casada (ou religiosa: "casada com Cristo"), torna-se adúltera para concretizar o seu amor; os obstáculos incentivam o herói na fase de conquista, ao invés de torná-lo impotente como acontece nas cantigas; a esse amor físico, adúltero, presente nas novelas e xácaras medievais, dá-se o nome de amor cortês, em que o casal central não tem final feliz e é severamente punido pelo pecado cometido.Os heróis medievais não têm a força física exagerada dos heróis da antigüidade clássica, mas são sempre jovens, belos e elegantes. Suas amadas são sempre "as mais belas do reino".
 Ciclos
 A maioria das novelas de cavalaria em língua portuguesa são traduções ou adaptações de novelas francesas ou inglesas. Dependendo de quem é o herói principal da novela, ela faz parte de um dos seguintes ciclos:
 Ciclo clássico: conjunto de novelas de cavalaria que narram as façanhas de heróis da Antigüidade;
 Ciclo carolíngio ou francês: novelas cujo herói é Carlos Magno;
 Ciclo arturiano ou bretão: as novelas deste ciclo são as mais famosas, adaptadas e traduzidas; o herói dessas novelas é o Rei Artur, sempre acompanhado de seus célebres cavaleiros da távola redonda.
 Essa Matéria da Bretanha é uma das fontes que dão origem às novelas de cavalaria portuguesas: tanto que as novelas portuguesas mais importantes pertencem ao Ciclo Arturiano ou Bretão, como "José de Arimatéia", "História de Merlin", etc. As novelas mais marcantes porém são:
 A Demanda do Santo Graal: narra a busca do cálice sagrado pelo rei Artur e os cavaleiros da távola redonda;
 Amadis de Gaula, de autoria de Vasco ou João de Lobeira.
 Palmeirim de Inglaterra, de Francisco de Moraes Cabral
 As novelas de cavalaria portuguesas também são inspiradas nas Canções de Gesta ou Matéria de França (cantigas que homenageavam os heróis e seus feitos). A prosa medieval portuguesa, como se pode concluir, é predominantemente do gênero épico.
 A Literatura Medieval Portuguesa expressa a simplicidade, a ingenuidade e a passividade do homem medieval e contém marcas do contexto em que foi produzida. Completamente dominado pelo medo do pecado e com o objetivo de agradar sempre a Deus, o homem medieval ainda consegue fazer uma literatura que em determinados momentos rompe com esse domínio: é o caso das novelas de cavalaria, dos romances ou xácaras. O segundo período medieval vai mostrar que esse "rompimento" vai aumentando com o passar do tempo, até que o homem consegue sair das trevas medievais definitivamente.
 Literatura da Idade Média