type: other

text:
Stadgar SPÖ – Svensk förening för otorhinolaryngologi, huvud- och halskirurgi
 Stadgar för Sveriges privata öronläkarförening
 Org nr 802430 1056
 Från SPÖs konstituerande möte och första årsmöte 2005-09-10.
 § 1. Sveriges privata Öronläkarförening (SPÖ), är en förening av läkare, specialister i öron- näs- halssjukdomar och huvud-halskirurgi (ÖNH-sjukdomar), foniatri och/eller audiologi, verksamma inom sjukvård huvudsakligen annan än offentlig vård.
 § 2. Föreningens ändamål är
 att tillvarata medlemmarnas yrkesmässiga intressen,
 att öka medlemmarnas kunskap inom medicinsk kvalitetssäkerhet,
 så att medlemmarna i sin hälso- och sjukvårdande verksamhet kan upprätthålla hög kompetens, god kontinuitet och tillgänglighet, samt upprätthålla högt ställda etiska och professionella krav.
 § 3. Föreningens verksamhetsår och räkenskapsår är 1 juli – 30 juni.
 § 4. Som medlem kan antas läkare med specialistkompetens inom ÖNH-sjukdomar, foniatri och/eller audiologi, och som innehar svensk läkarlegitimation. Medlem ska vara ansluten till svensk SFOHH. Ansökan om medlemskap insänds skriftligt till styrelsen för SPÖ. Medlemskap beviljas av styrelsen.
 § 5. Till hedersmedlem kan på förslag av styrelsen vid ordinarie föreningsmöte, kallas person som på framstående sätt främjat föreningens syften. Hedersmedlem är befriad från årsavgift och deltar ej i ordinarie föreningsmöte.
 § 6. Medlem erlägger årligen till föreningen av ordinarie föreningsmöte fastställd medlemsavgift, och i förekommande all särskild serviceavgift. Medlem som underlåtit att betala avgift innan nästa verksamhetsårs ordinarie föreningsmöte anses ha utträtt ur föreningen.
 § 7. Medlem vilkens yrkesmässiga verksamhet upphört, kan fortsättningsvis tillhöra föreningen.
 § 8. Medlem som allvarligt skadat föreningens eller svenska läkarkårens anseende kan uteslutas ur föreningen genom beslut på ordinarie föreningsmöte. För beslut om uteslutning krävs 2/3 majoritet av avgivna röster.
 § 9. Föreningen sammanträder till ordinarie föreningsmöte en gång årligen på en tid som styrelsen bestämmer.
 Styrelsen skall utsända kallelse till ordinarie föreningsmöte senast fyra veckor före mötet. Kallelsen skall vara skriftlig och innehålla uppgift om tid och plats förmötet, samt vilka ärenden som skall behandlas.
 § 10. Vid ordinarie föreningsmöte skall följande ärenden förekomma
 -val av ordförande och sekreterare för mötet,
 -val av två justeringsmän,
 -mötets stadgeenliga utlysande,
 -styrelsens verksamhetsberättelse för närmast föregående verksamhetsår,
 -styrelsens redovisning för den ekonomiska förvaltningen under senast avslutat verksamhetsår, revisorernas berättelse och fråga om ansvarsfrihet för styrelsens ledamöter,
 -ärenden som styrelsen förelagt mötet, eller som medlem anmält till styrelsen senast två månader före mötet,
 -fastställande av årsavgift,
 -rapport från representant i SFOHH,
 -rapport från representant från förhandlingar av nationella taxan,
 -rapport från utbildningsansvarig,
 -val av styrelseledamöter enlig § 14,
 -val av två revisorer och en revisorssuppleant,
 -val av valberedning enligt § 21,
 – val av representant i SFOHH,
 -val av utbildningsansvarig,
 -val av representant vid förhandlingar av nationella taxan.
 § 11. Vid omröstning på föreningsmöte har varje närvarande medlem, men de begränsningar som anges i § 5, en röst.
 Omröstning vid personval sker öppet, om inte annat begärs. Vid lika röstetal avgörs val genom lottning.
 Andra frågor avgörs också genom öppen omröstning. Vid lika röstetal gäller den mening som biträdes av mötesordförande.
 Medlem som inte kan närvara vid på möte kan lämna fullmakt för röstning till annan föreningsmedlem.
 § 12. Extra föreningsmöte skall hållas när styrelsen finner det lämpligt, eller när revisorerna eller minst 1/3 av medlemmana så begär. Mötet ska då hållas inom sex veckor.
 Kallelse till extra föreningsstämma med föredragslista skall utskickas senast två veckor före mötet. Vid extra föreningsmöte får endast behandlas ärenden som angivits i kallelsen till mötet.
 § 13. Utöver ordinarie föreningsmöte bör föreningsmöte hållas en gång årligen. Detta möte bör omfatta ett program med vetenskapligt och utbildningsmässigt innehåll, och kan förläggas samtidigt som ordinarie föreningsmöte. För detta möte ansvarar styrelsen.
 § 14. Föreningens styrelse består av ordförande, sekreterare, kassör samt minst tre övriga ledamöter. Styrelsens ledamöter väljs för en tid av två år, och bör om möjligt utses så att landets olika delar är representerade. Ordförande, kassör och en övrig ledamot väljs varje udda år. Sekreterare och två övriga ledamöter väljs varje jämt år. Omval av styrelseledamot kan ske för ytterligare period. Styrelsen utser inom sig vid behov en vice ordförande.
 § 15. Styrelsen ansvarar för föreningens angelägenheter mellan föreningsmötena och har utöver vad i övrigt följer av dessa stadgar
 -att bereda ärenden som skall behandlas vid föreningsmöte och verkställa av möte fattade beslut,
 -att besluta i ärenden som inte kräver ställningstagande av föreningsmöte.
 § 16. Styrelsen sammanträder på kallelse av ordföranden. Ordföranden är skyldig att sammankalla styrelsen o minst två ledamöter så begär.
 Kallelse till styrelsemöte skall ske senast två veckor före datum för mötet.
 Styrelsen är beslutsför då minst fyra ledamöter är närvarande. Styrelsen får fatta beslut per capsulam om samtliga ledamöter godkänner detta förfarande.
 Omröstning i styrelsen sker öppet. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst.
 § 17. Avgår styrelseledamot före mandattidens utgång skall val av ersättare genomföras vid nästa ordinarie föreningsmöte. Om styrelsen inte är beslutsför med kvarstående ledamöter, sker val vid extra föreningsmöte. Vid förfall för ordförande, sekreterare eller kassör utser styrelsen inom sig en ersättare.
 § 18. På föreningens vägnar utfärdad handling eller skrivelse undertecknas av styrelsens ordinarie ordförande och sekreterare, eller vid rutinmässiga ärenden av en av dessa.
 § 19. Det åligger ordföranden
 -att besluta i ärenden som inte är av principiell eller prejudicerande art, eller där tidsnöd förhindrar sammankallande av styrelsen,
 -att bereda ärenden som skall handläggas av styrelsen.
 § 20. Styrelsens förvaltning granskas årligen av två revisorer utsedda av föreningen.
 § 21. För beredning av val vid ordinarie föreningsmöte skall finnas en valberedning med två ledamöter. Det åligger valberedningen att senast fyra veckor före varje ordinarie föreningsmöte framlägga förslag till de val som skal förrättas. Varje år vid ordinarie föreningsmöte väljs en ledamot för tre år. Sammankallande är den ledamot som ingått längst i valberedningen. Omval kan ske för ytterligare period.
 § 22. Ändring av dessa stadgar kan endast beslutas vid ordinarie föreningsmöte. Ändringsförslaget skall redovisas i kallelsen till mötet. Förändring krävs att minst 2/3 av de vid mötet närvarande medlemmarna är ense om beslutet.
 Stadgar Sv Priv Öronläkarförening(pdf)


type: wikipedia

text:
Is stát é Illinois atá suite i Stáit Aontaithe Mheiriceá. Is é Springfield an phríomhchathair, agus is é Chicago an chathair is mó. Talamh íseal riascach i dtuaisceart an stáit; talamh chorr i ndeisceart an stáit. Tá an chathair ársa Cahokia sa stát seo.
 Contaetha in Illinois
 Bailte in Illinois
 Aurora
 Chicago (an chathair is mó)
 Elgin
 Joliet
 Maywood
 Naperville
 Peoria
 Rockford
 Springfield (príomhchathair)
 Wilmette
 Naisc sheachtracha
 Illinois.gov - Suíomh idirlín oifigiúil.
 Stáit Mheiriceá
 Stáit SAM a bhfuil ainmneacha a thagann ón teangacha na Meiriceánach Dúchasach orthu
 Áiteanna a bhfuil ainmneacha a thagann ón teangacha na Meiriceánach Dúchasach orthu


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 27.7.2017.
 COM(2017) 396 final
 2017/0172(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o utvrđivanju stajališta koje uime Unije treba donijeti Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU iz Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, u vezi s izmjenom Priloga IX. Protokolu I.: Prekomorske zemlje i područja
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj prijedlog odnosi se na odluku o utvrđivanju stajališta koje uime Unije treba donijeti Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU iz Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, u vezi s predviđenim donošenjem Odluke o izmjeni Priloga IX. Protokolu I. Sporazuma u pogledu prekomorskih zemalja i područja.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Sporazum o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane
 Cilj je Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane („Sporazum”) doprinos smanjenju i konačnom iskorjenjivanju siromaštva uspostavom trgovinskog partnerstva koje je u skladu s ciljem održivog razvoja, Milenijskim razvojnim ciljevima i Sporazumom iz Cotonoua.
 Sporazum je potpisan 15. listopada 2008. i privremeno se primjenjuje od 29. prosinca 2008.
 2.2.Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU
 Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU općenito je odgovorno za djelovanje i provedbu Sporazuma te prati ispunjavanje njegovih ciljeva. Sastaje se na ministarskoj razini redovito, barem svake dvije godine. Kako bi se postigli ciljevi Sporazuma, Zajedničko vijeće ima ovlasti donositi odluke u vezi sa svim pitanjima obuhvaćenima Sporazumom. Donesene odluke obvezujuće su za stranke i države potpisnice CARIFORUM-a koje poduzimaju sve mjere potrebne za njihovu provedbu u skladu s unutarnjim pravilima svake stranke i države potpisnice CARIFORUM-a.
 2.3.Predviđeni akt Zajedničkog vijeća CARIFORUM-EU
 Tijekom svojeg četvrtog sastanka 17. studenoga 2017. Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU donijet će odluku o izmjeni Priloga IX. Protokolu I. koji uključuje popis prekomorskih zemalja i područja („predviđeni akt”).
 Cilj je predviđenog akta osigurati da popis prekomorskih zemalja i područja u Prilogu IX. Protokolu I. Sporazuma bude ažuran i usklađen s Prilogom II. UFEU-u s obzirom na promjenu statusa triju područja s popisa.
 Saint-Barthélemy (FR) postao je 1. siječnja 2012. prekomorska zemlja ili područje pridruženo Europskoj uniji. Mayotte (FR) postao je 1. siječnja 2014. jedna od najudaljenijih regija Europske unije. Odluka Vijeća 2013/755/EU o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, koja se primjenjuje na sve prekomorske zemlje i područja navedene u Prilogu II. UFEU-u također je stupila na snagu 1. siječnja 2014. Stoga bi trebalo ažurirati popis prekomorskih zemalja i područja u Prilogu IX. Protokolu I. Sporazuma.
 Predviđeni akt obvezujući je za stranke u skladu s člankom 229. stavcima 1. i 2. Sporazuma.
 3.Stajalište koje treba donijeti uime Unije
 Sporazum je potpisan 15. listopada 2008. i privremeno se primjenjuje od 29. prosinca 2008.
 Cilj je predloženog stajališta koje treba donijeti uime Unije da predviđeni akt postane obvezan.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđaju se odluke kojima se „utvrđuju stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 4.1.2.Primjena u ovom slučaju
 Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU tijelo je osnovano Sporazumom.
 Akt koji treba donijeti Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU akt je koji proizvodi pravne učinke. Prema međunarodnom pravu predviđeni akt bit će obvezujući u skladu s člankom 229. stavcima 1. i 2. Sporazuma.
 Predviđeni akt ne dopunjuje niti izmjenjuje institucijski okvir Sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova odluke iz članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta u odnosu na koji se donosi stajalište uime Unije.
 4.2.2.Primjena u ovom slučaju
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnosi se na zajedničku trgovinsku politiku.
 Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. zajedno s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 2017/0172 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o utvrđivanju stajališta koje uime Unije treba donijeti Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU iz Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, u vezi s izmjenom Priloga IX. Protokolu I.: Prekomorske zemlje i područja
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Sporazum o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane
 1
 („Sporazum”), potpisan je 15. listopada 2008. i privremeno se primjenjuje od 29. prosinca 2008.
 (2)U skladu s člankom 229. stavcima 1. i 2. Sporazuma Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU može donijeti odluke koje su obvezujuće za stranke i države potpisnice CARIFORUM-a koje poduzimaju sve mjere potrebne za njihovu provedbu u skladu s unutarnjim pravilima svake stranke i države potpisnice CARIFORUM-a.
 (3)Tijekom svojeg četvrtog sastanka 17. studenoga 2017. Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU donijet će odluku o izmjeni Priloga IX. Protokolu I. koji uključuje popis prekomorskih zemalja i područja.
 (4)Budući da će odluka za Uniju biti obvezujuća, primjereno je utvrditi stajalište koje uime Unije treba donijeti Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU.
 (5)Priloženi Prijedlog odluke Vijeća pravni je instrument kojim se izmjenjuje Prilog IX. Protokolu I. Sporazuma. Cilj je te izmjene osigurati da popis prekomorskih zemalja i područja u Prilogu IX. Protokolu I. Sporazuma bude ažuran i usklađen s Prilogom II. UFEU-u s obzirom na promjenu statusa triju područja.
 (6)Budući da će se aktom Zajedničkog vijeća CARIFORUM-EU izmijeniti Prilog IX. Protokolu I. Sporazuma, primjereno je objaviti ga u Službenom listu Europske unije nakon donošenja.
 (7)U skladu s člankom 17. stavkom 1. UEU-a Komisija će predstavljati Uniju u Zajedničkom vijeću CARIFORUM-EU. Države članice podržavaju stajalište Unije u skladu s člankom 4. stavkom 3. UEU-a,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koju će uime Unije donijeti Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU na četvrtom sastanku 17. studenoga 2017. temelji se na nacrtu Odluke Zajedničkog vijeća CARIFORUM-EU priloženom ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena Komisiji i državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL L 289, 30.10.2008., str. 3.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 27.7.2017.
 COM(2017) 396 final
 PRILOG
 Prijedloguodluke Vijeća
 o utvrđivanju stajališta koje uime Unije treba donijeti Zajedničko vijeće CARIFORUM-EU iz Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, u vezi s izmjenom Priloga IX. Protokolu I.: Prekomorske zemlje i područja
 PRILOG
 NACRT
 ODLUKE br. .../2017 ZAJEDNIČKOG VIJEĆA CARIFORUM-EU
 od ...
 osnovanog Sporazumom o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, u vezi s izmjenom Priloga IX. Protokolu I.: Prekomorske zemlje i područja
 ZAJEDNIČKO VIJEĆE CARIFORUM-EU,
 uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane („Sporazum”), a posebno članak 41. njegova Protokola I.,
 budući da:
 (1)Protokolom I. Sporazuma – o definiciji pojma „proizvoda s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje – definiraju se prekomorske zemlje i područja kao prekomorske zemlje i područja iz njegova Priloga IX.,
 (2)Zbog promjene statusa Mayottea
 1
 i Saint-Barthélemyja
 2
 i stupanja na snagu Odluke Vijeća 2013/755/EU o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji
 3
 , trebalo bi ažurirati popis prekomorskih zemalja i područja u Prilogu IX. Protokolu I. Sporazuma,
 ODLUČILO JE:
 Članak 1.
 Prilog IX. Protokolu I. zamjenjuje se Prilogom priloženom ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu [...]
 Sastavljeno u [...] [...] 2017.
 Za države CARIFORUM-a
 Za stranku EU-a
 PRILOG IX. Protokolu I.
 Prekomorske zemlje i područja
 Za potrebe ovog Protokola „prekomorske zemlje i područja” znači sljedeće zemlje i područja iz Priloga II. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije:
 (Ovaj popis ne dovodi u pitanje status tih zemalja i područja ni buduće promjene njihova statusa.)
 1.Prekomorske zemlje i područja koji imaju posebne odnose s Kraljevinom Danskom:
 –Grenland.
 2.Prekomorske zemlje i područja koji imaju posebne odnose s Francuskom Republikom:
 –Nova Kaledonija i pridružena područja,
 –Francuska Polinezija,
 –Sveti Petar i Mikelon,
 –Saint-Barthélemy,
 –Francusko južno i antarktičko područje,
 –Wallis i Futuna.
 3.Prekomorske zemlje i područja koji imaju posebne odnose s Kraljevinom Nizozemskom:
 –Aruba,
 –Bonaire,
 –Curaçao,
 –Saba,
 –Sint Eustatius,
 –Sint Maarten.
 4.Prekomorske zemlje i područja koji imaju posebne odnose s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske:
 –Angvila,
 –Bermuda,
 –Kajmanski otoci,
 –Falklandski otoci,
 –Južna Georgia i otoci Južni Sandwich,
 –Monserrat,
 –Pitcairn,
 –Sveta Helena i pridružena područja,
 –Britansko antarktičko područje,
 –Britansko područje Indijskog oceana,
 –Otoci Turks i Caicos,
 –Britanski Djevičanski Otoci.
 (1)
 Odluka Vijeća 2012/419/EU od 11. srpnja 2012. o izmjeni statusa prekomorske zemlje Mayotte u odnosu na Europsku uniju (SL L 204, 31.7.2012., str. 131.)
 (2)
 Odluka Vijeća 2010/718/EU od 29. listopada 2010. o izmjeni statusa otoka Saint-Barthélemy u odnosu na Europsku uniju (SL L 325, 9.12.2010., str. 4.)
 (3)
 Odluka Vijeća 2013/755/EU o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji (SL L 76, 15.3.2014., str. 56.)


text:
ECLI:SI:VDSS:2010:PDP.65.2010
 VDS0005043
 Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek za razveljavitev odpovedi in za ugotovitev, da je redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga z dne 18. 5. 2009 nezakonita in da tožniku delovno razmerje pri toženi stranki ni prenehalo, ampak je trajalo do izdaje sodbe sodišča prve stopnje. Nadalje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je tožena stranka dolžna tožniku za obdobje nezakonitega prenehanja delovnega razmerja vzpostaviti delovno razmerje po pogodbi o zaposlitvi z dne 9. 1. 2007, priznati delovno dobo, ga prijaviti v socialno zavarovanje, obračunati bruto plačo, po plačilu davkov in prispevkov izplačati neto plačo z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva zapadlosti posameznega mesečnega zneska plače do plačila, priznati in izplačati vse druge pravice in denarne prejemke iz delovnega razmerja in plačati odškodnino v višini 11.700,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva izdaje sodbe sodišča prve stopnje do plačila (1. točka izreka). Poleg tega je sodišče prve stopnje odločilo, da stranki sami krijeta svoje stroške postopka (2. točka izreka).
 Zoper izpodbijano sodbo (razen zoper odločitev o stroških postopka tožene stranke) se je iz vseh pritožbenih razlogov, to je zaradi bistvenih kršitev določb postopka, zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter zmotne uporabe materialnega prava, pritožil tožnik. Pritožbenemu sodišču je predlagal, da izpodbijani del sodbe spremeni in tožbenemu zahtevku ugodi oziroma da ga razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. Navedel je, da pisnega vabila na zagovor ni prejel pravočasno, ampak šele na zagovoru, kot je izpovedal ob zaslišanju na naroku za glavno obravnavo. O uvedbi postopka odpovedi je bil le ustno obveščen, z očitanimi kršitvami obveznosti iz delovnega razmerja je bil le pavšalno seznanjen. Datum prejema pisne obdolžitve je tožena stranka vpisala naknadno, kar se sklada z izpovedjo priče B.P. (sindikalnega zaupnika), ki se ni spomnil, ali je tožnik v času, ko ga je obvestil o postopku odpovedi, razpolagal s pisno obdolžitvijo. V zvezi z utemeljenostjo kršitve obveznosti iz delovnega razmerja je tožnik navedel, da sodišče prve stopnje ne bi smelo verjeti pričam, da je datum 31. 3. 2009 na odredbi za delo preko polnega delovnega časa ostal po pomoti. Vse priče, ki so to izpovedale, so zaposlene pri toženi stranki in so bile udeležene v postopku odpovedi, tako da so zainteresirane za izid spora. Njihova verodostojnost je glede na odvisnost od tožene stranke vprašljiva. Na obeh odredbah za delo preko polnega delovnega časa je zapisan isti datum (31. 3. 2009), tako da ne gre za pomoto. Odredbi je tožena stranka predložila kot verodostojni listini, kar bi moralo sodišče prve stopnje upoštevati ter ugotoviti, da delo preko polnega delovnega časa ni bilo odrejeno skladno z zakonskimi določbami. Odklonitev nezakonito odrejenega dela ne predstavlja kršitve obveznosti iz delovnega razmerja. Zaradi odklonitve toženi stranki škoda ni nastala. Sicer pa tudi niso bile podane okoliščine, ki bi dopuščale odreditev dela preko polnega delovnega časa, niti tega ne dopušča narava dejavnosti, ki jo tožena stranka opravlja. Kot so potrdile vse priče, se delo preko polnega delovnega čas opravlja stalno, kar izključuje možnost, da bi šlo v posameznem primeru za izjemno situacijo. Ob koncu pritožbe je tožnik še navedel, da se sodišče prve stopnje ni določno opredelilo do utemeljenosti pisnega opozorila pred odpovedjo, čeprav predstavlja predpostavko za zakonitost odpovedi. Priče so izpovedale, da v času, ko naj bi tožnik kršil obveznosti iz delovnega razmerja s kajenjem, kadilnic ni bilo. Druge očitane kršitve, da je tožnik brcnil v stroj, pa tožena stranka ni dokazala, o tem so izpovedale le priče, ki niso verodostojne, ker so zainteresirane za izid spora. Na izpovedi ni mogoče opreti odločitve o utemeljenosti tožbenega zahtevka, ampak je treba – glede na to, da je predmet presoje redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga, ki predstavlja hudo sankcijo za delavca – upoštevati izpoved tožnika, ki je pojasnil, zakaj je treba s strojem v določenih primerih ravnati bolj grobo.
 V odgovoru na pritožbo je tožena stranka prerekala tožnikove navedbe in pritožbenemu sodišču predlagala, da pritožbo kot neutemeljeno zavrne in da potrdi izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje. Navedla je, da je tožniku pisno obdolžitev vročila v kadrovski službi 6. 5. 2009 skupaj z vabilom na zagovor, kar je tožnik potrdil ob zaslišanju. Zagovor je bil določen za 12. 5. 2009 in na željo tožnika preložen na 13. 5. 2009. Tožnik se je zagovora udeležil, na zagovoru ni zatrjeval, da vabila ni prejel. V kolikor slednje ne bi bilo res, ne bi mogel prositi za preložitev zagovora niti se zagovora ne bi mogel udeležiti. V zvezi z delom preko polnega delovnega časa je tožena stranka navedla, da je bilo odrejeno nekaj dni prej, priča I.P. je pojasnila razloge za odreditev ter potrdila, da je tožena stranka upoštevala zakonske omejitve. Nadalje je tožena stranka v postopku pred sodiščem prve stopnje obrazložila, da zaradi narave dela prihaja do nihanj v proizvodnji in da je bilo delo preko polnega delovnega časa za vikend vedno odrejeno v sredo ali četrtek. Za več mesecev vnaprej tožena stranka nadurnega dela ni mogla odrediti. V konkretnem primeru je tožniku nadrejena delavka, C.J., delo odredila pred prvomajskimi prazniki, kot je potrdila ob zaslišanju. Iz plačnih list tožnika je nadalje razvidno, da dela preko polnega delovnega časa ni opravljal. Ni ga hotel opravljati, saj se je – kot je izpovedala priča M.Ž. – poleg službe honorarno ukvarjal z izdelovanjem fasad in pleskanjem. Sodišče prve stopnje se je opredelilo do očitkov v pisnem opozorilu pred odpovedjo, očitki so bili utemeljeni. Storitve očitanih kršitev obveznosti iz delovnega razmerja tožnik ni zanikal, potrdile so jih priče, ki so bile zaslišane na naroku za glavno obravnavo. Ob koncu je tožena stranka opozorila na tožnikov odnos do dela po prejemu odpovedi, ko je med delovnim časom bral časopis.
 Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani del sodbe v mejah pritožbenih razlogov, ki jih je uveljavljal tožnik, in v skladu z 2. odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 in nadaljnji) po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka po 1., 2., 3., 6., 7., 11. točki, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje, 12. in 14. točki 2. odstavka 339. člena ZPP ter na pravilno uporabo materialnega prava. Pri navedenem preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje ni zagrešilo absolutnih bistvenih kršitev določb postopka, na katere se pazi po uradni dolžnosti, da je popolno in pravilno ugotovilo dejansko stanje ter da je izpodbijana odločitev materialnopravno pravilna in zakonita.
 Tožena stranka je tožniku 18. 5. 2009 redno odpovedala pogodbo o zaposlitvi iz krivdnega razloga po 3. alinei 1. odstavka 88. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR; Ur. l. RS, št. 42/02 in nadaljnji). Predhodno ga je 15. 1. 2009 pisno opozorila na izpolnjevanje obveznosti iz delovnega razmerja in na možnost odpovedi v primeru ponovne kršitve, kot se za zakonitost redne odpovedi iz krivdnega razloga zahteva v 1. odstavku 83. člena ZDR. Navedla je, da je 28. 5. 2008 že prejel pisno opozorilo pred odpovedjo zaradi nespoštovanja evidentiranja delovnega časa, 14. 1. 2009 pa je zjutraj dvakrat močno brcnil v stroj za rezanje jeder (priloga A1). V redni odpovedi iz krivdnega razloga z dne 18. 5. 2009 (priloga A4) pa je tožena stranka tožniku očitala tri kršitve obveznosti iz delovnega razmerja, vendar je bila le kršitev v zvezi s neupravičenim zavračanjem dela preko polnega delovnega časa zajeta v pisni obdolžitvi, tako da je sodišče prve stopnje presojo utemeljeno omejilo na to kršitev.
 Skladno z 2. in 3. odstavkom 83. člena ZDR mora delodajalec pred redno odpovedjo pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga delavcu omogočiti zagovor v razumnem roku, ki ne sme biti krajši od treh delovnih dni. V pisnem vabilu na zagovor mora biti naveden obrazložen razlog, zaradi katerega se namerava podati odpoved, ter datum, ura in kraj zagovora. Vročiti ga je treba osebno, enako kot odpoved. Pri zagovoru lahko po pooblastilu delavca sodeluje sindikat.
 Tožena stranka je v obravnavani zadevi izpolnila vse formalne zahteve, ki so za zakonitost redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga določene v zakonu, kot je pravilno zaključilo sodišče prve stopnje. Tožnika je predhodno pisno opozorila na izpolnjevanje obveznosti iz delovnega razmerja in možnost odpovedi, vročila mu je obrazloženo vabilo na zagovor, ki po vsebini predstavlja pisno obdolžitev (priloga A2). Zgolj na podlagi dejstva, da priča B.P. (sindikalni zaupnik) o prejemu vabila na zagovor ni znal izpovedati, ni mogoče šteti za dokazano, da tožnik vabila (pisne obdolžitve) ni prejel, kot neutemeljeno navaja pritožba. Na vabilu je poleg tožnikovega podpisa zapisan datum 6. 5. 2009, ko naj bi ga po navedbah tožene stranke prejel v kadrovski službi. Sodišče prve stopnje utemeljeno ni verjelo navedbi tožnika, da vabila na zagovor ni prejel, kot je razvidno iz zapisnika z naroka za glavno obravnavo z dne 5. 11. 2009 je ob zaslišanju najprej potrdil prejem vabila na zagovor, nato pa je svojo izpoved dvakrat spremenil in ob koncu zatrjeval, da je vabilo na zagovor prejel šele po zagovoru ter da je bil le ustno obveščen s strani sindikalnega zaupnika (ki izpovedi ni potrdil). Sicer pa pritožbeno sodišče še dodaja, da se je tožnik zagovora udeležil, da se je opredelil do očitane kršitve obveznosti iz delovnega razmerja. Iz tega razloga pritrjuje zaključku v izpodbijani sodbi, da mu je tožena stranka zagovor omogočila in da v zvezi z zagovorom ni ravnala nezakonito.
 V zvezi s pisnim opozorilom pred odpovedjo je v 1. odstavku 83. člena ZDR določeno le, da mora biti podano najkasneje v šestdesetih dneh od ugotovitve kršitve in najkasneje v šestih mesecih od nastanka kršitve ter da ga je mogoče upoštevati le, če delavec ponovno krši obveznosti iz delovnega razmerja v enem letu od prejema.
 Do očitkov v opozorilo se sodišče prve stopnje sicer ni podrobneje opredelilo, kot navaja pritožba, vendar to ne vpliva na pravilnost presoje o (ne)utemeljenosti tožbenega zahtevka za ugotovitev nezakonitosti odpovedi. Skladno s stališči Vrhovnega sodišča RS (na primer v sklepu opr. št. VIII Ips 294/2005 z dne 6. 12. 2005 in v sodbi opr. št. VIII Ips 227/2005 z dne 8. 11. 2005) je pisno opozorilo pred odpovedjo pogoj za kasnejšo redno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga, če delavec kršitve obveznosti iz delovnega razmerja ponavlja. Glede dokaznega bremena je dolžnost delodajalca le, da dokaže njegov obstoj, vsebinsko neutemeljenost pa mora – drugače kot obstoj utemeljenega razloga za odpoved, ko je dokazno breme skladno s 1. odstavkom 82. člena ZDR na delodajalcu – zatrjevati in dokazovati delavec (stališče Vrhovnega sodišča RS na primer v sodbi opr. št. VIII Ips 474/2006 z dne 10. 4. 2007 in v sodbi opr. št. VIII Ips 476/2008 z dne 8. 9. 2009). Neutemeljenosti opozorila pred redno odpovedjo tožnik ni dokazal, obstoj kršitve obveznosti iz delovnega razmerja (brcanje stroja za razrez, torej neprimerno vedenje na delovnem mestu) so potrdile priče I.P. in M.Ž., katerih izpovedi je sodišče prve stopnje povzelo v obrazložitvi izpodbijane sodbe, kar dokazuje, da je bilo predhodno pisno opozorilo pred odpovedjo utemeljeno in da je ta pogoj za zakonitost redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga izpolnjen. Druge morebitne kršitve obveznosti iz delovnega razmerja v pisnem opozorilu pred odpovedjo z dne 15. 1. 2009, ki je predmet presoje v zvezi z redno odpovedjo pogodbe o zaposlitvi z dne 18. 5. 2009, niso vsebovane (na primer kajenje na delovnem mestu, neprimeren odnos s sodelavci) in pritožbene navedbe, ki se nanje nanašajo, niso bistvene. Iz tega razloga se pritožbeno sodišče po 1. odstavku 360. člena ZPP do njih ni opredelilo.
 Utemeljenost v redni odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga očitane kršitve je sodišče prve stopnje presojalo na podlagi izpovedi prič I.P. (vodje oddelka tiskanja etiket), M.Ž. (vodje oddelka tiska, nadomestnega vodje oddelka dodelave, v katerem je delal tožnik), A.B. (tiskarja, sodelavca tožnika) in tožnika. Pričam je utemeljeno verjelo, saj so njihove izpovedi skladne med seboj in s predloženo listinsko dokumentacijo, pred zaslišanjem so bile skladno z določbo 2. odstavka 238. člena ZPP opomnjene na dolžnost govoriti resnico, da ne smejo ničesar zamolčati, in opozorjene na posledice krive izpovedi. Sprejeto dokazno oceno je sodišče prve stopnje v obrazložitvi izpodbijane sodbe izčrpno in prepričljivo pojasnilo ter navedlo, zakaj in v katerem delu je tožnikov zagovor ocenilo kot neprepričljiv. Pritožbene navedbe so zato v delu, v katerem oporekajo dokaznim zaključkom v izpodbijani sodbi, neutemeljene.
 Priče I.P., M.Ž. in A.B. pritožba neutemeljeno ocenjuje kot neverodostojne zgolj zato, ker so zaposlene pri toženi stranki. V 8. členu ZPP je uveljavljeno načelo proste presoje dokazov, kar pomeni, da verodostojnost izvedenega dokaza oceni sodišče, pri čemer ni vezano na dokazna pravila, ki bi vnaprej določila njegovo vrednost. Tako zgolj pa podlagi domnevno odvisnega položaja priče v razmerju do ene izmed pravdnih strank ni mogoče šteti, da njeni izpovedi ni mogoče verjeti.
 Pritožbeno sodišče soglaša z nadaljnjim zaključkom sodišča prve stopnje, da je tožena stranka zakonito odredila delo preko polnega delovnega časa. Odredbo je po 2. odstavku 143. člena ZDR izdala v pisni obliki pred začetkom dela, upoštevala je omejitve, ki so določene v 3. odstavku istega člena ZDR in v postopku pred sodiščem prve stopnje dokazala zakonit razlog za odreditev dela preko polnega delovnega časa iz 1. odstavka 143. člena ZDR – dokazala je, da opravlja dejavnost, v kateri je vezana na roke za dobavo etiket in mora v primeru zamud plačati pogodbeno dogovorjene kazni, zaradi usposobljenosti posameznih delavcev za delo s stroji, pa dela ne morejo opraviti drugi ali novi delavci.
 Odredba o nadurnem delu (priloga B2) ne predstavlja javne listine, kot zmotno meni pritožba. Skladno s 1. odstavkom 224. člena ZPP je javna listina listina v fizični ali elektronski obliki, ki jo v predpisani obliki izda državni organ v mejah svoje pristojnosti, in listina, ki jo izda v taki obliki samoupravna lokalna skupnost, družba ter druga organizacija ali posameznik pri izvrševanju javnega pooblastila, ki je poverjeno z zakonom. Javna listina in listina, ki je po posebnih predpisih izenačena z javno listino, dokazujeta resničnost tistega, ker potrjujeta ali določata. Slednje ne velja za odredbo, ki jo izda delodajalec, v vsakem primeru pa bi tožena stranka lahko dokazovala, da posamezni podatki v listini oziroma v odredbi niso resnični. To je storila v konkretnem primeru. Sodišče prve stopnje je na podlagi izpovedi priče I.P. pravilno ugotovilo, da je datum izdaje listine (31. 3. 2009) zapisan po pomoti, na podlagi izpovedi priče A.B. pa, da je bila odredba o delu preko polnega delovnega časa izdana dva do tri dni prej.
 Pritožbeno sodišče še dodaja, da je bilo tožniku delo preko polnega delovnega časa odrejeno za termina od 1. do 3. 5. 2009 in od 9. 5. 2009 do 10. 5. 2009 (vsakokrat po osem ur), pri čemer je pri presoji odpovedi mogoče upoštevati le dejstvo, da je tožnik odklonil delo v prvem terminu, saj je bilo že 6. 5. 2009 izdano vabilo na zagovor. Iz tega razloga se v zvezi z odklonitvijo dela v drugem terminu ni mogel zagovarjati. Kljub temu pritožbeno sodišče soglaša z odločitvijo, da je redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga z dne 18. 5. 2009 zakonita, saj za odpoved zadošča že odklonitev dela preko polnega delovnega časa v terminu od 1. do 3. 5. 2009, tožena stranka pa je dokazala, da je tožnik neopravičeno odklonil odrejeno delo, s čimer je kršil obveznosti iz delovnega razmerja. Razlog je utemeljen, kot je pravilno presodilo sodišče prve stopnje, saj je opravljanje dela preko polnega časa v primerih izjemno povečanega obsega dela zaradi izpolnitve pogodbenih obveznosti za toženo stranko ključnega pomena.
 Nebistvena je pritožbena navedba, da tožena stranka zaradi odklonitve dela preko polnega delovnega časa ni utrpela škode, ker nastanek škode ni bistven pogoj za zakonitost odpovedi. Sicer pa odpoved v konkretnem primeru niti ni bila podana zaradi škode, ki jo naj bi tožnik povzročil, ampak zaradi tega, ker ni izpolnjeval obveznosti iz delovnega razmerja.
 Ker niso bili podani niti pritožbeni razlogi, ki jih je uveljavljal tožnik, niti tisti, na katere se pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in po 353. členu ZPP potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.
 Odločitev o pritožbenih stroških temelji na 1. odstavku 165. člena ZPP v povezavi s 1. odstavkom 154. člena ZPP. Tožnik sam krije svoje pritožbene stroške, ker v postopku s pritožbo ni uspel.
 ZDR člen 82, 82/1, 83, 83/1, 83/2, 88, 88/1, 88/1-3.
 P2RvYy0yMDEwMDQwODE1MjQ4MjE0


text:
Comme cesser de fumer dalana du lapiaz le livre lire - Arrêter de fumer grace l'hypnose - Séance complète
 Posted on 15.12.2017 15.12.2017 by downheartgeekbso
 Malgré que l'on soit assez informé des méfaits du tabac. C'est une véritable aide, comme je le temps de lire le livre, Cesser de fumer est.
 Thérapies pour cesser de fumer. Le contenu de ce site est Le lien de causalité entre le tabagisme et le cancer du poumon avait été fumer des produits. Ce médecin a d’ailleurs déjà sorti 3 ouvrages traitant l’arrêt du tabac. Livre arrêter de fumer de fumer, le livre Lire pour arrêter de fumer.
 La méthode du lapiaz comme de cesser Le fait de boire de l'alcool comporte des boissons gazeuses ou du jus de. Comme cesser de boire et fumer le mode de. Ce médecin a d’ailleurs déjà sorti 3 ouvrages traitant l’arrêt du tabac. Livre arrêter de fumer de fumer, le livre Lire pour arrêter de fumer.
 Ce médecin a d’ailleurs déjà sorti 3 ouvrages traitant l’arrêt du tabac. Livre arrêter de fumer de fumer, le livre Lire pour arrêter de fumer. Malgré que l'on soit assez informé des méfaits du tabac. C'est une véritable aide, comme je le temps de lire le livre, Cesser de fumer est. De fumer. Il est désormais considéré comme l de fumer. Je lui ai acheté le livre de comment cesser de fumer rapidement - livre de. De la le À les et des en du a un pour. Ce produit peut les aider à cesser de fumer, le TDAH, Lécrivain américain le livre comme cesser de fumer.
 Thérapies pour cesser de fumer. Le contenu de ce site est Le lien de causalité entre le tabagisme et le cancer du poumon avait été fumer des produits. De fumer. Il est désormais considéré comme l de fumer. Je lui ai acheté le livre de comment cesser de fumer rapidement - livre de. Malgré que l'on soit assez informé des méfaits du tabac. C'est une véritable aide, comme je le temps de lire le livre, Cesser de fumer est. Ce médecin a d’ailleurs déjà sorti 3 ouvrages traitant l’arrêt du tabac. Livre arrêter de fumer de fumer, le livre Lire pour arrêter de fumer. De la le À les et des en du a un pour. Ce produit peut les aider à cesser de fumer, le TDAH, Lécrivain américain le livre comme cesser de fumer.
 Ce médecin a d’ailleurs déjà sorti 3 ouvrages traitant l’arrêt du tabac. Livre arrêter de fumer de fumer, le livre Lire pour arrêter de fumer. Comment cesser de fumer. A découvrir sur le site Pocket de l’agit Cliquez ici pour lire la Thème du site: Allen carr en livre de poche. Malgré que l'on soit assez informé des méfaits du tabac. C'est une véritable aide, comme je le temps de lire le livre, Cesser de fumer est.
 Thérapies pour cesser de fumer. Le contenu de ce site est Le lien de causalité entre le tabagisme et le cancer du poumon avait été fumer des produits. Thérapies pour cesser de fumer. Le contenu de ce site est Le lien de causalité entre le tabagisme et le cancer du poumon avait été fumer des produits.
 Ce médecin a d’ailleurs déjà sorti 3 ouvrages traitant l’arrêt du tabac. Livre arrêter de fumer de fumer, le livre Lire pour arrêter de fumer. Alen comme le moyen facile de cesser de fumer. Cesser de fumer du jour au lendemain est un défi qui nécessite beaucoup d'engagement et de persévérance. Ce médecin a d’ailleurs déjà sorti 3 ouvrages traitant l’arrêt du tabac. Livre arrêter de fumer de fumer, le livre Lire pour arrêter de fumer.
 Thérapies pour cesser de fumer. Le contenu de ce site est Le lien de causalité entre le tabagisme et le cancer du poumon avait été fumer des produits. De la le À les et des en du a un pour. Ce produit peut les aider à cesser de fumer, le TDAH, Lécrivain américain le livre comme cesser de fumer.
 Ce médecin a d’ailleurs déjà sorti 3 ouvrages traitant l’arrêt du tabac. Livre arrêter de fumer de fumer, le livre Lire pour arrêter de fumer. Alen le lapiaz facile de cesser boire. Bonjour J'ai pris la décision de prendre du kudzu pour m'aider à arrêter de Levachov comme de cesser boire et fumer. Alen le lapiaz facile de cesser boire. Bonjour J'ai pris la décision de prendre du kudzu pour m'aider à arrêter de Levachov comme de cesser boire et fumer. Malgré que l'on soit assez informé des méfaits du tabac. C'est une véritable aide, comme je le temps de lire le livre, Cesser de fumer est.
 Alen comme le moyen facile de cesser de fumer. Cesser de fumer du jour au lendemain est un défi qui nécessite beaucoup d'engagement et de persévérance. Alen comme le moyen facile de cesser de fumer. Cesser de fumer du jour au lendemain est un défi qui nécessite beaucoup d'engagement et de persévérance. Alen le lapiaz facile de cesser boire. Bonjour J'ai pris la décision de prendre du kudzu pour m'aider à arrêter de Levachov comme de cesser boire et fumer. Alen le lapiaz facile de cesser boire. Bonjour J'ai pris la décision de prendre du kudzu pour m'aider à arrêter de Levachov comme de cesser boire et fumer.
 Comment cesser de fumer. A découvrir sur le site Pocket de l’agit Cliquez ici pour lire la Thème du site: Allen carr en livre de poche. Comment cesser de fumer. A découvrir sur le site Pocket de l’agit Cliquez ici pour lire la Thème du site: Allen carr en livre de poche. Thérapies pour cesser de fumer. Le contenu de ce site est Le lien de causalité entre le tabagisme et le cancer du poumon avait été fumer des produits.
 De fumer. Il est désormais considéré comme l de fumer. Je lui ai acheté le livre de comment cesser de fumer rapidement - livre de. De la le À les et des en du a un pour. Ce produit peut les aider à cesser de fumer, le TDAH, Lécrivain américain le livre comme cesser de fumer. Ce médecin a d’ailleurs déjà sorti 3 ouvrages traitant l’arrêt du tabac. Livre arrêter de fumer de fumer, le livre Lire pour arrêter de fumer. La méthode du lapiaz comme de cesser Le fait de boire de l'alcool comporte des boissons gazeuses ou du jus de. Comme cesser de boire et fumer le mode de.
 Alen le lapiaz facile de cesser boire. Bonjour J'ai pris la décision de prendre du kudzu pour m'aider à arrêter de Levachov comme de cesser boire et fumer. De fumer. Il est désormais considéré comme l de fumer. Je lui ai acheté le livre de comment cesser de fumer rapidement - livre de.
 De la le À les et des en du a un pour. Ce produit peut les aider à cesser de fumer, le TDAH, Lécrivain américain le livre comme cesser de fumer. Malgré que l'on soit assez informé des méfaits du tabac. C'est une véritable aide, comme je le temps de lire le livre, Cesser de fumer est.
 De fumer. Il est désormais considéré comme l de fumer. Je lui ai acheté le livre de comment cesser de fumer rapidement - livre de. Comment cesser de fumer. A découvrir sur le site Pocket de l’agit Cliquez ici pour lire la Thème du site: Allen carr en livre de poche.
 Comme cesser de fumer dalana du lapiaz le livre lire 5 10 15
 Le moyen effectif de cesser de fumer avec la préparation
 5 thoughts on “Comme cesser de fumer dalana du lapiaz le livre lire”
 Cesser de fumer la course les résultats
 Comme cesser de fumer par la femme enceinte sur le précoce
 La dépendance du fumer ladolescent
 trilpaytebbe к записи Comme cesser de fumer dalana du lapiaz le livre lire


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0505(01)
 Protokoll 2 till avtalet mellan Europeiska atomenergigemenskapen, Japans regering, Rysslands regering och Förenta staternas regering om samarbete om teknisk projektering av den internationella termonuklära experimentreaktorn (ITER)
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 114 , 05/05/1994 s. 0026 - 0039 Finsk specialutgåva Område 11 Volym 30 s. 0005 Svensk specialutgåva Område 11 Volym 30 s. 0005
 PROTOKOLL 2 till Avtalet mellan Europeiska atomenergigemenskapen, Japans regering, Rysslands regering och Förenta staternas regering om samarbete om teknisk projektering av den internationella termonuklära experimentreaktorn (ITER)EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN (EURATOM), JAPANS REGERING, RYSSLANDS REGERING OCH FÖRENTA STATERNAS REGERING ("PARTERNA")SOM BEAKTAR Avtalet om samarbete om teknisk projektering (EDA) av en internationell termonukleär experimentreaktor (ITER) som parterna ingick den 21 juli 1992 ("avtalet"), särskilt artikel 3 i detta,SOM HAR INLETT den tekniska projekteringen (EDA) enligt avtalets protokoll 1, som också ingicks av parterna den 21 juli 1992, och som har för avsikt att gemensamt slutföra den tekniska projekteringen enligt protokoll 2,HAR ENATS OM FÖLJANDE.Avsnitt 1 Räckvidd Parterna skall gemensamt slutföra de verksamheter som anges i artikel 2 i avtalet. Dessa verksamheter skall genomföras i enlighet med de tekniska målsättningar för ITER som antagits enligt bestämmelserna i avtalet.Avsnitt 2 Särskild arbetsgrupp En särskild arbetsgrupp skall tillsättas som biträdd av direktören skall lägga fram förslag till rådet om hur de beslut som parterna senare antar om byggande, drift, utnyttjande och nedläggning av ITER skall genomföras, jfr artikel 2 e i avtalet.Avsnitt 3 Genomförande av arbetsprogrammet 1. Direktören skall genomföra arbetsprogrammet och aktualiseringar av detta efter godkännande av rådet i enlighet med de tidsplaner som är fastställda i programmet för de olika uppgifterna.2. Den tekniska beskrivningen av uppgifter, tilldelningen av uppgifter och genomförandevillkoren, som utformas enligt de av rådet uppställda riktlinjerna för tilldelning av uppgifter, skall fastställas i uppgiftsavtalet. Uppgiftsavtalet utformas av direktören och undertecknas av denne och ledaren för den lokalgrupp som har tilldelats uppgiften. Uppgiftsavtalet skall ingås i enlighet med det godkända arbetsprogrammet och aktualiseringarna av detta.3. Ledarna för lokalgrupperna skall se till att direktören och medlemmar av den gemensamma centralgruppen med direktörens godkännande inte utan giltiga skäl nekas tillträde till områden och lokaler där en uppgift som tilldelats en lokalgrupp genomförs för att utbyta erfarenheter, inspektera pågående arbete och utvärdera kvalitetsstyrningen. Lokalgruppens ledare skall i god tid underrättas om ett förestående besök. Närmare detaljer om sådant tillträde skall fastställas i uppgiftsavtalet.Avsnitt 4 Avtal om utstationering 1. I detta avsnitt avses med- utstationerande part: den part som ställer en person till den gemensamma centralgruppens förfogande i enlighet med artikel 8.2 i avtalet, oberoende av om den parten är personens arbetsgivare eller ej,- utstationerad person eller utstationerad personal: en eller flera personer som den utstationerande parten ställer till den gemensamma centralgruppens förfogande.2. Sedan en person har valts ut i enlighet med artikel 8.2 i avtalet skall personens arbetsgivare utan dröjsmål ställa denne till den gemensamma centralgruppens förfogande. För varje utstationerad person skall direktören utarbeta ett särskilt utstationeringsavtal som undertecknas av direktören, den utstationerade personen, dennes arbetsgivare och den enhet som ansvarar för verksamheten vid den gemensamma arbetsplats som personen skall knytas till. Om arbetsgivaren och den utstationerande parten inte är identiska, skall den utstationerande parten underteckna utstationeringsavtalet eller avtalen för att visa att den har ställt den utstationerade personalen till den gemensamma centralgruppens förfogande i enlighet med artikel 8.2 i avtalet. Direktörens utstationeringsavtal skall kontrasigneras av rådets ordförande.I utstationeringsavtalet skall anges det arbete och den gemensamma arbetsplats till vilken den utstationerade personen skall knytas, personens rapporteringsskyldighet samt att den utstationerade personen och dennes arbetsgivare skall följa bestämmelserna i artiklarna 8.2 och 15 i avtalet samt bestämmelserna i detta stycke, i den utsträckning dessa avser utstationeringen, och att den utstationerade personen skall följa de interna säkerhetsregler som skall iakttas i den gemensamma arbetsplatsens lokaler. Utstationeringsavtalet får inte ha längre giltighet än protokollet.Avsnitt 5 Avslutande av arbetet och slutrapportering När arbetsprogrammet och de årliga aktualiseringarna godkänns skall rådet med hjälp av direktören se till att bestämmelser fastställs för ett snart och samordnat avslutande av det arbete som skall utföras enligt avtalet, inbegripet utarbetande av slutrapporten. Om det är nödvändigt eller lämpligt att parterna fattar beslut om ytterligare åtgärder skall rådet med hjälp av direktören lägga fram förslag om detta.Avsnitt 6 Resurser De resurser som krävs för att genomföra detta protokoll skall ställas till förfogande av parterna i enlighet med berörda bestämmelser i avtalet.Avsnitt 7 Varaktighet Detta protokoll träder i kraft när parterna har undertecknat det och skall förbli i kraft så länge avtalet gäller.Utfärdat i Wien den 21 mars 1994 i fyra exemplar.På Europeiska atomenergigemenskapens vägnarCorrado PIRZIO BIROLIPå Japans regerings vägnarKunisada KUMEPå Rysslands regerings vägnarNikalai S. CHEVERENPå Förenta staternas regerings vägnarJohn B. RITCH IIIFörhandlarnas gemensamma synpunkter När förhandlingarna om det sista förslaget till protokoll 2 avslutades på ovannämnda dag var förhandlarna eniga om följande:1. Detaljerade tekniska målsättningarDe detaljerade tekniska målsättningar för ITER som avses i avsnitt 1 i protokoll 2 skall antas av parterna som handlar genom rådet. Rådet antog dessa detaljerade tekniska målsättningar den 15 och 16 december 1992 (se tillägg 1).2. Riktlinjer för genomförande av tilldelade uppgifterDe riktlinjer för genomförande av tilldelade uppgifter som avses i avsnitt 3 i protokoll 2 skall antas av rådet. Rådet antog dessa riktlinjer den 22 april 1993 (se tillägg 2).3. UtstationeringsavtalDe utstationeringsavtal som avses i avsnitt 4 i protokoll 2 bör vara så enhetliga som möjligt och överensstämma med de riktlinjer för utstationeringsavtal som anges i tillägg 3.Om den utstationerande parten inte är arbetsgivare till den utstationerade personen skall parten se till att den utstationerade personens arbetsgivare följer bestämmelserna i avsnitt 4 i protokoll 2 samt riktlinjerna.4. FinansieringVad avser avsnitt 6 i protokoll 2 gäller följande:1. Varje part skall bära sina egna kostnader föra) sina medlemmars och experters deltagande i arbete och möten i rådet, TAC, MAC och SWG, inbegripet kostnader för resor och uppehälle,b) sin personals utstationering till gemensamma arbetsplatser,c) sin lokalgrupps genomförande av uppgifter som den har tilldelas i enlighet med avsnitt 3 i protokoll 2,d) anordnande av arbetsmöten på sitt territorium och sin arbetsgrupps deltagande i arbetsmöten, inbegripet kostnader för resor och uppehälle.2. Vid tillämpningen av artikel 14 i avtalet skall rådet ta hänsyn till hur stora resurser varje värdpart har erbjudit som stöd till sin gemensamma arbetsplats.3. Andra utgifter som rådet anser vara nödvändiga för att genomföra protokoll 2 på ett tillfredsställande sätt kommer att finansieras genom den gemensamma fonden.5. Övervakning av den tekniska projekteringen av ITERVarje år skall man i enlighet med artikel 16 i avtalet kontrollera att arbetet framåtskrider i överensstämmelse med de allmänna ramarna i avsnitt 1 i tillägg 1. Särskilt skall de tekniska aspekterna och riktigheten av bedömningen av kostnaderna för att uppföra ITER kontrolleras enligt vad som anges i punkt 1 f i bilaga A till avtalet, även med utgångspunkt från lokala uppgifter om anläggningens viktigaste delar. Dessa utvärderingar kan leda till att ITER-rådet justerar riktlinjerna eller de tekniska lösningarna.6. KonstruktionsskissRådet har godkänt TAC-4-svaret att "konstruktionsskissen (tillägg 4) kommer att vara en god grund för fortsatt tekniskt projekteringsarbete efter 1) en ytterligare begränsad optimering av viktiga maskinparametrar för att åstadkomma en reserv för kostnadsökningar, 2) ändring av konstruktionsprincipen inom vissa områden och 3) en utvidgning av den tekniska kapaciteten för att öka flexibiliteten vid drift".TILLÄGG 1 DETALJERADE TEKNISKA MÅLSÄTTNINGAR FÖR ITER 1. Allmänna ramarDe detaljerade tekniska målsättningar och tekniska metoder som ligger till grund för ITER skall med lämpliga marginaler uppfylla målet att hålla kostnaderna för anläggningen inom de ramar som anges i slutrapporten från ITER:s CDA-fas samt säkerställa att anläggningen behåller sin betydelse inom det långsiktiga FoU-programmet för fusion.ITER bör utformas så att den fungerar säkert och visar fusionskraftens säkerhets- och miljöpotential.2. Prestanda och provningPlasmaITER:s inneslutning skall medge att kontrollerad antändning kan uppnås. Uppskattningen av ITER:s inneslutningskapacitet skall, liksom i CDA-fasen, bygga på etablerade, gynnsamma driftsformer.Med ITER bör man kunna åstadkomma följande:- Visa att kontrollerad antändning och förlängd förbränning är möjlig under tillräckligt lång tid för att uppnå stationära förhållanden under alla tidsintervall som är typiska för plasmaprocesser och för interaktionen mellan plasma och vägg samt för stationära förhållanden för nukleär provning av mantelns komponenter. Detta kan ske med hjälp av pulser med plan kurvtopp med en varaktighet på ca 1 000 s. För provning av olika mantelutformningar är det önskvärt med pulser med en varaktighet på ca 2 000 s.- Försöka visa fortvarig drift med hjälp av icke-induktiv strömgenerering i reaktorrelevanta plasmer.Tekniska prestanda och provningMed ITER bör man- kunna visa att den teknologi som krävs för en fusionsreaktor (bl.a. supraledande magneter och fjärrstyrning) finns tillgänglig,- kunna prova reaktordelar (t.ex. system för att avlägsna energi och partiklar från plasman),- kunna prova olika utformningar av tritiumalstrande mantlar för bruk i reaktorer. I de planerade modulproven ingår att visa en så stor bridningskapacitet att reaktorn kan bli självförsörjande på tritium samt producera högtemperaturvärme och elektricitet.3. KonstruktionskravVid val av parametrar för basanläggningen skall marginalerna vara så pass stora att man rimligen kan förvänta sig att uppnå den plasma och de tekniska prestanda som krävs. Konstruktionen bör vara så flexibel att förbättrade och nya funktioner kan införas och att plasmans prestanda kan optimeras under drift. Konstruktionen bör konfirmeras med hjälp av den vetenskapliga och tekniska databas som skall upprättas efter EDA-fasen.Anläggningen skall när plasman är antänd kunna klara en induktiv puls med plan kurvtopp på ca 1 000 s. Med hänsyn till slutmålet - fortvarig drift - skall ITER-anläggningen utformas så att den är förenlig med icke-induktiv strömgenerering och strömgenereringen skall finnas som möjlighet i det uppvärmningsystem som krävs för antändningen under den första driftsfasen.Vad avser provningen av komponenter under bestrålning och vid hög värmebelastning, dvs. under förhållanden som råder i en fusionsreaktor,- skall den genomsnittliga neutronbelastningen av väggen vara ca 1 MW/m2,- skall anläggningen utformas så att den kan tåla minst 1 MWa/m2, dvs. så att långtidsprovning av materialen kan genomföras.Det är önskvärt att anläggningen kan köras vid höga flödes- och strålningsnivåer. ITER-anläggningens konstruktörer bör undersöka om det är möjligt att använda ett bredare urval av driftsformer och vilka följder detta kan få. Anläggningens permanenta delar bör inte genom sin konstruktion hindra att man kan komma upp i bestrålningsnivåer på upp till 3 MWa/m2. För den andra driftsfasen skall konstruktionen ge möjlighet att ersätta skyddsmanteln med en bridermantel.4. Driftsmässiga kravITER-driften bör delas in i följande två faser:- Den första fasen - Basic Performance Phase - väntas pågå under tio år med några tusen timmar full DT-drift. Under denna fas bör man undersöka frågor i samband med kontrollerad antändning, förlängd förbränning, fortvarig drift och provning av mantelmoduler. Det förutsätts att tritium i tillräckliga kvantiteter kan tillföras utifrån under denna fas.- Genom försök med kontrollerad antändning i ITER-anläggningen kommer inneslutning, stabilitet och kontroll av orenheter i plasma som uppvärmts med alfapartiklar att undersökas. Genom försök med förbränning med längre varaktighet skall det dessutom undersökas hur man kan styra produktionen av fusionsenergi och plasmaprofilerna och hur man kan avlägsna heliumaskan.- Avsikten med de försök med strömgenerering som skall genomföras under denna fas är att visa att fortvarig förbränning i plasmer ger lika stor uppvärmning som den utifrån tillförda energin. Med hjälp av uppvärmningssystem i strömgenereringsform skall icke-induktiv strömgenerering utnyttjas för att styra profil och förbränning i syfte att åstadkomma bättre inneslutningsmetoder och att utvärdera vilka förhållanden och hur stor effekt ovanstående typ av fortvarig drift förutsätter. Beroende av resultatet av dessa försök kan det bli nödvändigt att installera kraftigare strömgenerering.- Funktionsprövning av mantelmoduler under denna fas förväntas totalt omfatta några tusen timmars förbränningstid parallellt med fysikprogrammet, bl.a. provserier med en varaktighet på tre till sex dagar med en neutronbelastning av väggen på omkring 1 MW/m2.- Den andra fasen - Enhanced Performance Phase - väntas också pågå ca tio år. Huvudvikten kommer att ligga på förbättring av prestanda i allmänhet och på genomförande av ett program för provning av komponenter och material vid högre bestrålning. Under denna fas skall drift med högre disponibilitet samt avancerade plasmadriftsmoder undersökas, och eventuellt kan det bli tal om demonstration av reaktorrelevanta mantelsegment. Denna fas skall även omfatta försök med kontinuerlig drift med en varaktighet av en till två veckor och då förväntas en bestrålning av minst 1 MWa/m2.Beslut om huruvida bridning skall ingå i denna fas skall fattas på grundval av om tritium finns tillgängligt från externa källor, vilka resultat provningen av bridermanteln har gett och vilka erfarenheter som har gjorts i fråga om plasmans och anläggningens prestanda.Genomförandet av denna fas bör bygga på en granskning av resultaten av föregående fas samt en bedömnng av det relativa värdet av de olika föreslagna delarna i programmet.TILLÄGG 2 RIKTLINJER FÖR TILLDELNING AV UPPGIFTER A. Godkännande och revision av uppgiftsavtal1. Uppgiftsavtal vars värde överstiger 300 IUA får ingås först sedan ITER-rådet har godkänt uppgiften, dess tekniska beskrivning och tilldelningen av uppgiften.2. Uppgiftsavtal vars värde är högst 300 IUA får ingås direkt av direktören och den berörda lokalgruppsledaren. Direktören skall genast underrätta de övriga tre lokalgruppsledarna om sådana uppgiftstilldelningar.3. Det totala värdet av uppgiftsavtal vars värde är högst 300 IUA och som tilldelats i enlighet med punkt 2 får inte överstiga 3 000 IUA under någon period mellan MAC:s möten.4. Uppgiftsavtal får ändras efter överenskommelse mellan direktören och den berörda lokalgruppsledaren för att smärre tekniska ändringar skall kunna genomföras inom ramen för det arbete som redan har godkänts av rådet. Ändringar av omfattningen av en uppgift som motsvarar ett värde på högst ± 20 % eller 300 IUA per uppgift får också göras efter överenskommelse mellan direktören och den berörda lokalgruppsledaren. Uppgifter som avser arbete som inte längre behövs får avslutas efter överenskommelse mellan direktören och den berörda lokalgruppsledaren. ITER-poängen till sådana uppgifter skall i så fall ändras i enlighet därmed. Ändringar som inte enbart består i 1) smärre tekniska ändringar, 2) ändringar av omfattningen motsvarande högst 300 IUA och 3) avslutning enligt beskrivningen ovan måste godkännas av rådet enligt de förfaranden som anges i avtalet för nya uppgiftstilldelningar. I sådana fall skall direktören anpassa ITER-poängen i enlighet därmed.5. Rådet skall underrättas om alla ändringar av uppgiftsavtalen som inte kräver rådets godkännande.B. Identifiering, definition och utvärdering av uppgifterFöljande riktlinjer skall följas vid identifiering och definition av uppgifter:1. Direktören, som skall identifiera uppgifterna i nära samverkan med lokalgruppsledarna, skall även fastställa de ITER-poäng som skall utgå till de parter som åtar sig att genomföra uppgifterna. Denna samverkan bör så långt möjligt leda till en gemensam uppfattning om hur man mest praktiskt och effektivt kan identifiera och definiera uppgifter och fastställa kostnaderna för dem.2. Innan uppgiftsförteckningen skickas officiellt till lokalgruppsledarna skall direktören informera dessa om förteckningen och om de poäng som kommer att utgå till den part som åtar sig en uppgift. Parter som är intresserade av att åta sig en uppgift bör genast underrätta direktören så att denne, om mer än en part uttrycker ett sådant intresse, i nära samverkan med lokalgruppsledarna kan fastställa hur dessa intressen bäst bör beaktas, antingen genom att uppgiften delas upp i mindre delar eller genom att arbetet utförs parallellt eller gemensamt.3. Senast två månader efter det att parterna har fått uppgiftsförteckningen och den tekniska beskrivningen från direktören skall de anmäla vilka uppgifter de är intresserade av i en officiell skrivelse som skall innehålla följande:a) En beskrivning av vilka möjligheter parten har att uppfylla specifikationer och att iaktta tidsplanerna samt uppgift om huruvida man har tillgång till de resurser, faciliteter och den sakkunskap som krävs.b) Uppgift om var man planerar att arbetet skall utföras. Om det inte är möjligt att ange detta därför att parten tillämpar iterativa kontrakteringsförfaranden, skall denne i stället ange vilken typ av institution som väntas medverka. Ett defintivt besked skall lämnas så snart det är avgjort vilka institutioner som skall genomföra uppgiften.c) En bedömning av vilka tekniska risker uppgiften medför och, om risken är hög, eventuella förslag till parallella insatser.4. Direktören skall föreslå vilka uppgifter som skall tilldelas de olika lokalgrupperna på grundval av ovannämnda information, riktlinjerna i punkt 1 c i bilaga B till avtalet och dessa riktlinjer. Förslagen skall lämnas i det arbetsprogram som direktören med jämna mellanrum skall lägga fram för rådet i enlighet med artikel 11 i avtalet.5. När enskilda uppgiftsavtal ingås skall direktören se till att ITER-poängen även omfattar relevant arbete som avser dessa uppgifter och som parten har satt igång efter undertecknandet av ITER EDA-avtalet och protokoll 1.6. Inom området för varje uppgiftssystem skall det råda en lämplig balans i fördelningen av uppgifter mellan parterna. Vid bedömningen av balansen skall hänsyn tas till de tilldelade uppgifternas kvalitativa egenskaper, bl. a. provningsanläggningens art och den teknologiska nivån.7. Om inte någon part har anmält intresse för en uppgift skall direktören i nära samverkan med lokalgruppsledarna försöka att intressera åtminstone någon part. Om detta inte lyckas får direktören hänskjuta frågan till ITER-rådet i enlighet med artikel 21.1.8. För vissa uppgifter kan det vara berättigat med parallella insatser från mer än en part, t.ex. när den tekniska risken förefaller stor eller när det finns andra osäkerhetsmoment. Eventuellt kan tilldelningen av uppgifter ske i olika etapper.9. ITER:s direktör skall i nära samverkan med lokalgruppsledarna se till att uppdelningen av arbetet i uppgifter som omfattas av uppgiftsavtal inte blir mer omfattande än vad som är nödvändigt för ett effektivt genomförande, samtidigt som man måste se till att arbetet fördelas på ett rimligt sätt mellan parterna. Varje uppgiftsavtal skall omfatta ett lämpligt, sammanhängande och självständigt arbetsområde med väldefinierade kontaktytor mot övriga områden.10. Fördelningen av konstruktionsarbetet mellan den gemensamma centralgruppen och lokalgrupperna skall generellt ske enligt principen att den gemensamma centralgruppen endast skall utföra sådant arbete som lämpligast utförs av en central enhet. Utgångspunkten är att den totala ITER-poängen till konstruktionsuppgifter som utförs av lokalgrupperna skall motsvara ungefär 500 manår.C. Urvalskriterier1. En anmälan om intresse för en uppgift skall beaktas endast om det framgår av anmälan att specifikationerna kan uppfyllas och tidsplanerna iakttas och att de nödvändiga faciliteterna och den nödvändiga sakkunskapen finns tillgänglig.Innan en intresseanmälan avslås på grund av att de tekniska kraven inte är uppfyllda skall ITER:s direktör underrätta den berörda lokalgruppsledaren, som inom en kort frist skall ges tillfälle att revidera partens förslag.2. Valet mellan de intresseanmälningar som uppfyller de tekniska kraven skall i första hand grundas påa) den tekniska erfarenheten och kapaciteten hos de institutioner som föreslås genomföra uppgiften,b) den tekniska risken med den föreslagna metoden,c) den uppvisade insikten om de tekniska och ledningsmässiga kraven.Andra faktorer - bl.a. behovet att säkerställa en lämplig balans mellan uppgifterna inom området för ett viss uppgiftssystem, parternas prioritering av arbetet, det föreslagna angreppssättets kvalitet - bör beaktas i lämplig omfattning.D. MAC:s rollMAC skall samlas så ofta som krävs för att säkerställa att direktörens förslag snabbt verkställs mellan rådets möten. Elektroniska och andra kommunikationsmedel skall utnyttja så att rådet snabbt kan godkänna enhälliga rekommendationer från MAC. I övriga fall krävs rådets godkännande enligt det normala rådsförfarandet.E. Brister i en parts genomförande av konstruktions- och FoU-uppgifter1. Med brister i en parts genomförande av en tilldelad uppgift avses att en lokalgrupp inte är i stånd att på ett tillfredsställande sätt genomföra den uppgift som den har tilldelats i ett uppgiftsavtal eller att en lokalgrupp inte är i stånd att genomföra uppgiften med en tillräckligt hög standard i fråga om konstruktionsutformning och sakkunskap.Varje uppgiftsavtal skall innehålla en standardparagraf med de allmänna principer som gäller vid brister i genomförandet.2. Om en lokalgruppsledare finner att det finns risk för att en tilldelad uppgift inte kan genomföras på ett tillfredsställande sätt skall han genast underrätta direktören om detta.3. Om direktören anser att det finns risk för bristfälligt genomförande av en uppgift skall han utfärda en officiell "varning på grund av brister i genomförandet" till den berörda lokalgruppsledaren i vilken det anges- varför direktören anser att det finns risk för att uppgiften inte genomförs på tillfredsställande sätt,- hur lång tid lokalgruppsledaren har på sig att på ett för direktören övertygande sätt göra troligt att uppgiften kan genomföras på ett tillfredsställande sätt.När det gäller uppgifter med poäng på högst 300 IUA får direktören sedan omedelbart omfördela uppgiften till en annan part.4. När det gäller uppgifter med poäng som överstiger 300 IUA skall en kopia av den officiella varningen skickas till rådet för kännedom.Om det vid utgången av den frist som fastställs i varningen inte har gjorts troligt att uppgiften kan genomföras på ett tillfredsställande sätt, skall direktören lämna ett förslag till rådet om hur uppgiften skall behandlas i fortsättningen.5. När direktören enligt förfarandet i punkt 4 lägger fram förslag till hur en uppgift eller en del av denna skall omfördelas till en annan part skall det av förslaget till rådet framgå- vilket arbete som skall omfördelas och hur detta förhåller sig till det ursprungliga uppgiften,- den part till vilken uppgiften kommer att omfördelas,- storleken på de ITER-poäng som skall omfördelas,- den information och den utrustning som den part som inte har uppfyllt sina förpliktelser skall ställa till förfogande vad avser arbete som genomförts. Affärshemligheter som gemensamma centralgruppen redan har fått med skyldighet att behandla förtroligt skall lämnas till den part som övertar uppgiften. Affärshemligheter som inte har ställts den gemensamma centralgruppens förfogande behöver inte lämnas till den part som övertar arbetet.6. Om en uppgift eller en del av denna har omfördelats eller dragits in på grund av brister i genomförandet skall direktören på alla sätt försöka tilldela den återstående ITER-uppgiften på ett sätt som svarar mot principen i bilaga B om att uppgifterna skall fördelas någorlunda rättvist. I detta sammanhang får parter som genomför sina uppgift på ett tillfredsställande sätt inte fråntas arbete.F. Återanvändning av anordningar och andra tillgångar som avslutade uppgiftsavtal har gett upphov tillI direktörens uppmaning till parterna att sända in intresseanmälningar skall när så är lämpligt finnas uppgift om hur anordningar och andra tillgångar som avslutade uppgiftsavtal har gett upphov till skall återanvändas under EDA-fasen. Särskilda bestämmelser i uppgiftsavtalet skall förhandlas fram av direktören och den eller de berörda lokalgruppsledarna.D e f i n i t i o n e rFöljande uttryck används vid utarbetandet av riktlinjer för tilldelning av uppgifter:uppgift: det arbete som utförs av den gemensamma centralgruppen eller av en lokalgrupp. En uppgift som tilldelas en lokalgrupp omfattas av ett uppgiftsavtal. Det kan finnas hundratals uppgiftsavtal. I en uppgift som tilldelats en lokalgrupp kan andra lokalgrupper medverka.området för ett uppgiftssystem: en grupp av uppgifter som omfattar ett naturligt ITER-system. Det kan finnas tiotals uppgiftssystem.uppgiftstilldelning: ett förfarande som tillämpas när enskilda lokalgrupper och den gemensamma centralgruppen tilldelas uppgifter.uppgiftsavtal: ett kontrakt som innehåller en teknisk beskrivning av uppgiften, resultaten av uppgiftstilldelningen och villkoren för genomförandet.etappvis tilldelning: en metod för tilldelning av uppgifter som är så tekniskt komplexa eller innebär en så stor risk att det är berättigat att tilldelningen sker steg för steg i vilka konceptualisering, utformning, utveckling och provning (eller andra steg) successivt tilldelas samma part, flera olika parter eller en grupp parter med minskande antal medlemmar. I det sistnämnda fallet utförs de inledande uppgifterna av flera parter medan de därpå följande uppgifterna utförs av färre parter.konstruktionsuppgift: uppgift att genomföra konstruktionsverksamhet (både teknisk och fysisk konstruktion) som skall tilldelas den gemensamma centralgruppen och lokalgrupperna, för vilka en kostnadsberäkning ingick i den kostnadsberäkning av konstruktionsarbetet på 250 miljoner US-dollar som gjordes i januari 1989 i slutrapporten om principkonstruktionen för ITER (ITER Conceptual Design Activities - CDA).teknologiska FoU-uppgifter: de uppgifter till stöd för konstruktionsarbetet, bl.a. FoU inom grundläggande teknologi och inom specifika ingenjörsområden som fastställs i slutrapporten och vars totala kostnad uppskattades till ca 750 miljoner US-dollar i januari 1989 (400 respektive 350 miljoner US-dollar) i den rapporten.arbetsprogram: det dokument som avses i artikel 11 och som regelbundet skall preciseras närmare allt eftersom EDA utvecklas.ITER-poäng: det belopp i ITER-räkenskapsenheter (ITER Units of Account - IUA) (motsvarande 1 000 US-dollar enligt prisnivån i januari 1989) som ITER-direktören anslår till en viss FoU-uppgift inom konstruktion eller teknologi vid den tidpunkt då uppgiften skickas till lokalgruppsledarna med uppmaning om att inkomma med intresseanmälningar. Beloppet får ändras endast om uppgiftens omfattning ändras. Summan av alla sådana poäng skall motsvara uppskattningarna i slutrapporten från CDA.TILLÄGG 3 RIKTLINJER FÖR UTSTATIONERINGSAVTAL a) Utstationerad personal skall fortsätta att vara anställd av sin eventuella hittillsvarande arbetsgivare och kontraktet mellan den utstationerade personalen och arbetsgivaren skall fortsätta att gälla under utstationeringen. Arbetsgivaren skall fortsätta att betala ut löner och andra ersättningar, inbegripet sociala avgifter, tillägg och kostnadsersättningar enligt de lagar och bestämmelser som gäller för arbetsgivaren.b) Arbetsgivaren skall se till att olycksfallsförsäkring och andra försäkringar till förmån för den utstationerade personen enligt anställningsvillkoren fortsätter att gälla under utstationeringen till den gemensamma centralgruppen. Arbetsgivaren skall omedelbart underrätta sina därför ansvariga enheter och försäkringsbolaget om utstationeringen. Om ett befintligt försäkringsskydd för den utstationerade personen påverkas skall arbetsgivaren ansvara för att ett motsvarande försäkringsskydd ges.c) Arbetsgivarens semesterbestämmelser skall fortsätta att gälla under utstationeringen och direktören skall underrättas om dessa. Under utstationeringen avtalas semesterns förläggning och varaktighet med direktören, som skall underrätta arbetsgivaren. I enlighet med b skall arbetsgivarens bestämmelser om sjukledighet fortsätta att gälla under utstationeringen.d) Vad avser den utstationerade personalens befordringsgång skall arbetsgivaren ta hänsyn till den arbetsinsats som den utstationerade personalen har fullgjort under utstationeringen till den gemensamma centralgruppen.TILLÄGG 4 KONSTRUKTIONSSKISS (OUTLINE DESIGN) Rådet beaktade den tekniska rådgivningskommitténs (TAC) rapport om konstruktionsskissen och fann i anslutning till TAC:s rekommendation att rapporten är en acceptabel grund som parterna kan stödja sig på när de förbereder antagandet av protokoll 2, även om den mer detaljerade tekniska konstruktionen måste utvecklas för att lösa de tekniska problem som TAC har funnit.Följaktligen begär rådet att direktören skall undersöka samtliga rekommendationer i TAC:s rapport om konstruktionsskissen.Rådet begär särskilt, enligt TAC:s rekommendationer, att direktören och den gemensamma centralgruppen (JCT) skall genomföra en känslighetsanalys för att fastställa det bästa sättet att minska kostnaderna med minsta möjliga påverkan av prestandamarginalerna.ITER-konstruktionsskissen (outline design)I. InledningRapporten beskriver konstruktionsskissen för ITER under de första 18 månaderna av EDA. En sammanhängande konstruktion har utarbetats som med lämpliga säkerhetsmarginaler uppfyller de avtalade programmässiga och tekniska detaljmålen för ITER. Den beräknade kostnaden för att bygga ITER under den första fasen - Basic Performance Phase - är av den storleksordning som anges i slutrapporten om ITER CDA.Konstruktionsskissen är en grund för den fortsatta tekniska projekteringen, för inriktningen av ITER-forskningen och ITER-utvecklingen och för andra relaterade verksamheter inom ramen för ITER EDA-avtalet.II. Programmässiga och tekniska målsättningarDen övergripande programmmässiga målsättningen för ITER, såsom den anges i ITER EDA-avtalet, är att visa att fredlig användning av fusionsenergi är tekniskt och vetenskapligt genomförbar. ITER skall nå detta mål genom att visa kontrollerad antändning och förlängd förbränning av deuterium-tritiumplasmer med fortvarighet som slutmål, genom att demonstrera teknologier som är avgörande för en reaktor i ett integrerat system, och genom att utföra integrerad provning av de högvärmebelastade och nukleära komponenter som krävs för att utnyttja fusionsenergi för praktiska ändamål.ITER-rådet har i enlighet med bestämmelserna i protokoll 1 till ITER EDA-avtalet fastställt detaljerade tekniska målsättningar och hur de programmässiga målsättningarna i praktiken skall förverkligas på tekniskt bästa möjliga sätt.De viktigaste egenskaperna och parametrarna i konstruktionsskissen för ITER följer av de avtalade programmatiska och detaljerade tekniska målsättningarna. I beskrivningen av de detaljerade tekniska målsättningarna konstateras att två operationella faser är nödvändiga för att förverkliga den programmässiga målsättningen: Basic Performance Phase och Enhanced Performance Phase. I konstruktionsskissen preciseras konstruktionen för Basic Performance Phase och ges möjlighet att senare tillföra sådana funktioner som krävs för att förverkliga målsättningarna för Enhanced Performance Phase.Plasmans storlek, form och prestanda har i konstruktionsskissen fastställts så att målsättningen att visa kontrollerad antändning med induktiv puls som under antända förhållanden har en plan kurvtopp med en varaktighet av ca 1 000 s kan uppfyllas. Kärlkomponenternas egenskaper och tokamakens totala storlek bestäms av denna målsättning och av kravet att nukleära komponenter och högbelastade komponenter skall kunna provas under betingelser som är relevanta för en fusionsreaktor.I konstruktionsskissen beaktas säkerhetsmarginaler och tekniska marginaler som motsvarar detta stora steg inom fusionsutvecklingen.III. Konstruktionsskissens huvuddragIII.1 H u v u d p a r a m e t r a rHuvudparametrarna i konstruktionsskissen för ITER anges i tabell 1.>Plats för tabell>Konstruktionsskissen visas i tvärsnitt och tredimensionellt i figur 1 och 2.III.2 F y s i k a l i s k g r u n d v a lFysikaliska undersökningar av plasmakärnan som bygger på statistisk analys samt uppskalning av försöksresultaten från ledande fursionsanläggningar har visat att konstruktionsskissen ger god säkerhet för fortvarig och kontrollerad antändning under en rad olika betingelser och driftsscenarier. Antändningsområdet är okänsligt i förhållande till osäkerheter i fysiska nyckelområden - uppnåbar plasmainneslutning, plasmans innehåll av orenheter samt avlägsnande av termiskt helium. De överordnade maskinparametrar har satts vid minimivärden som är nödvändiga för att uppnå en rimlig säkerhetsmarginal och för att undgå risk för skador till följd av plasmainstabilitet eller plasmasammanbrott.III.3 S u p r a l e d a n d e s p o l a r o c h m e k a n i s k s t r u k t u rITER-målsättningarna förutsätter att supraledande magneter används. Det överordnade magnetsystemet är integrerat i den mekaniska strukturen för att därigenom minimera spänningar under planerade driftsförhållanden. Systemet består av 24 toriodalfält, en central solenoid och sex externa poloidalfält. De toroidala fälten är fästade vid den centrala solenoiden för att uppnå maximal voltsekund (induktiv spänning gånger pulsvarigheten) och motbalanserar de elektromekaniska krafterna. De toroidala fälten är placerade i lager så att strukturell styvhet kan uppnås med hjälp av stålplattorna mellan de olika ledande lagren. Den centrala solenoiden är också placerad i lager med en tjockväggig ledare som ger den nödvändiga hållfastheten. Det poloidala spolsystemet är tillräckligt flexibelt för att tillgodose en rad olika plasmakonfigurationer som kan visa sig intressanta i Enhanced Performance Phase.III.4 V a k u u m k a m m a r e nVakuumkammaren är en dubbelväggig struktur framställd av 24 toroidalt förbundna segment sammansvetsade mellan portarna och fyllda med metallkulor och kylmedel. Den fungerar dessutom som skärmskydd och inneslutning. Det finns portar på tre nivåer, övre nivån (för installation och byte av skärmskydd), mellannivån (för uppvärmning och strömgenerering, provning av mantelmoduler, fjärrtillsyn samt diagnosticering) och nedre nivån (för divertoroperationer och pumpning).III.5 F ö r s t a v ä g g e n o c h s k y d d s m a n t e l nDen första väggen utgör en del av en vattenkyld skyddsmantel vid låg temperatur (≤ 200° C) som är utförd av konventionella konstruktionsmaterial. Det primära materialet är rostfritt stål, medan koppar används till ytor med hög värme för att ge goda säkerhetsmarginaler vid referensbelastning av väggen under Basic Performance Phase. Skyddsmanteln är uppdelad i invändigt och utvändigt separata komponenter och återigen uppdelad toroidalt, så att installation och utbyte kan ske genom den övre porten. Den första väggen är klädd med ett material med lågt masstal.Provmantelmodulerna installeras genom mellanporten. De sköts skilt ifrån skyddsmanteln och kan endast avlägsnas var för sig.I konstruktionsskissen har hänsyn tagits till framtida inbyggning av en bridermantel som kan visa sig nödvändig för att nå målsättningarna i Enhanced Performance Phase. Skärmskydd och bridermantel är båda självbärande, oberoende komponenter.>Hänvisning till >>Hänvisning till >III.6 D i v e r t o rKonstruktionsskissen inbegriper ett avancerat divertorkoncept i vilken effekt överförs från plasmakanten till divertorkammarens vägg innan den når divertorplattorna. Divertorn består av moduler som alla innehåller en rad kylda plattor som fångar upp effekten. Det använda kylmedlet medger att en avskärmningsmantel används.III.7 U p p v ä r m n i n g o c h s t r ö m g e n e r e r i n gOmkring 50 MW extern uppvärmning är inberäknat i konstruktionsskissen. Konstruktionen bygger på högfrekventa joncyklotronvågor (Ion Cyclotron Radio Frequency, ICFR), men även andra former av uppvärmning och strömgenerering, som t.ex. elektroncyklontronvågor och injektion av neutrala partiklar, är möjliga. ICRF-konstruktionen är utformad så att antennen kan utsända en vandringsvåg (fast wave) som sätter igång strömgenerering. Den totala effekten kan ökas till 100 MW eller mer utan antennändringar.III.8 K r y o s t a tKryostat är en fylld dubbelväggig stålkonstruktion som dessutom fungerar som avskärmningskomponent och inneslutande struktur.III.9 S ä k e r h e t o c h m i l j öITER-försöksanläggningen blir den första fusionsanläggning som omfattar en termonukleär reaktors viktigaste delar. ITER är konstruerad för säker drift samt för demonstration av fusionsenergins säkerhets- och miljöpotential. Konstruktionsskissen omfattar särskilt- snabb recirkulation av bränsle så att tritiumlagret blir minsta möjliga,- inneslutning av radioaktiva material bakom flera barriärer, bl.a. avskärmningsmantel, vakuumkammare och kryostat,- fysikaliska och tekniska marignaler.Hittillsvarande analyser visar att konstruktionsskissen överensstämmer med de förväntade lagstiftnings- mässiga gränserna för befolkningsexponering vid såväl rutinmässig drift som vid olyckstillfällen.IV. Kostnadsberäkning för uppförandetMot bakgrund av det hittillsvarande arbete uppskattas kostnaderna för uppförandet av ITER i enlighet med konstruktionsskissen till 5,6 miljarder US-dollar (prisnivån i januari 1989). En preliminär specificering av de viktigaste kostnaderna ges i tabell 2.>Plats för tabell>Kostnadsberäkningen bygger på de specifika förhållandena i konstruktionen som tillgodoser de tekniska målsättningarna med Basic Performance Phase. Den inkluderar inte ITER-gruppen. Uppskattningen är preliminär på detta tidiga stadium av projektet och kommer att aktualiseras fortlöpande allteftersom EDA-arbetet framskrider. Kostnaderna kan fastställas definitivt först när detaljprojekteringen, inkl. industriella kostnadsuppskattningar, är avslutad.


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0024
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟX αριθ. 24/2001, της 23ης Φεβρουαρίου 2001, για την τροποποίηση του παραρτήματος XXI (Στατιστικές) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 117 της 26/04/2001 σ. 0033 - 0034
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟXαριθ. 24/2001της 23ης Φεβρουαρίου 2001για την τροποποίηση του παραρτήματος XXI (Στατιστικές) της συμφωνίας για τον ΕΟΧΗ ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ TOY ΕΟΧ,Έχοντας υπόψη τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, μετά την τροποποίησή της με το πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, εφεξής "η συμφωνία", και ιδίως το άρθρο 98,Εκτιμώντας τα ακόλουθα:(1) Το παράρτημα XXI της συμφωνίας τροποποιήθηκε με την απόφαση αριθ. 98/2000 της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ, της 27ης Οκτωβρίου 2000(1).(2) Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 264/2000 της Επιτροπής, της 3ης Φεβρουαρίου 2000, σχετικά με την εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2223/96 του Συμβουλίου όσον αφορά τις βραχυπρόθεσμες στατιστικές δημοσίων οικονομικών(2) πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.(3) Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2223/96 δεν εφαρμόζεται στο Λιχτενστάιν,ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:Άρθρο 1Μετά το σημείο 19δ [Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2223/96 του Συμβουλίου] του παραρτήματος ΧΧΙ της συμφωνίας, παρεμβάλλεται το ακόλουθο σημείο: "19δα. 32000 R 0264: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 264/2000 της Επιτροπής, της 3ης Φεβρουαρίου 2000, σχετικά με την εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2223/96 του Συμβουλίου όσον αφορά τις βραχυπρόθεσμες στατιστικές δημοσίων οικονομικών (ΕΕ L 29 της 4.2.2000, σ. 4).Για τους σκοπούς της παρούσας συμφωνίας, οι διατάξεις του κανονισμού προσαρμόζονται ως ακολούθως:Ο παρών κανονισμός δεν εφαρμόζεται στο Λιχτενστάιν."Άρθρο 2Τα κείμενα του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 264/2000 στην ισλανδική και νορβηγική γλώσσα, τα οποία δημοσιεύονται στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, είναι αυθεντικά.Άρθρο 3Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις 24 Φεβρουαρίου 2001, υπό την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί προς τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ όλες οι κοινοποιήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας(3).Άρθρο 4Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.Βρυξέλλες, 23 Φεβρουαρίου 2001.Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧΟ ΠρόεδροςP. Westerlund(1) ΕΕ L 7 της 11.1.2001, σ. 27.(2) ΕΕ L 29 της 4.2.2000, σ. 4.(3) Δεν έχουν αναφερθεί συνταγματικές απαιτήσεις.


text:
 14.11.2014
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 329/6
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 1213/2014 НА КОМИСИЯТА
 от 11 ноември 2014 година
 относно класирането на някои стоки в Комбинираната номенклатура
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (1), и по-специално член 9, параграф 1, буква а) от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С цел да се осигури еднакво прилагане на Комбинираната номенклатура, приложена към Регламент (ЕИО) No 2658/87, е необходимо да се приемат мерки относно класирането на стоките, посочени в приложението към настоящия регламент.
 (2)
 С Регламент (ЕИО) No 2658/87 се определят общите правила за тълкуване на Комбинираната номенклатура. Тези правила се прилагат също така и към всяка друга номенклатура, която изцяло или частично се основава на нея, с която се добавят допълнителни подраздели към нея и която е създадена със специални разпоредби на Съюза с оглед на прилагането на тарифни и други мерки, свързани с търговията със стоки.
 (3)
 В съответствие с тези общи правила стоките, описани в колона 1 от таблицата в приложението, следва да бъдат класирани в кода по КН, посочен в колона 2, на основание на посоченото в колона 3 от същата таблица.
 (4)
 Целесъобразно е да се предвиди обвързващата тарифна информация, издадена по отношение на обхванатите от настоящия регламент стоки, която не е в съответствие с настоящия регламент, да може да продължи да бъде използвана от титуляря за известен период от време в съответствие с член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета (2). Този период следва да бъде определен на три месеца.
 (5)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стоките, описани в колона 1 от таблицата в приложението, се класират в Комбинираната номенклатура в кодовете по КН, посочени в колона 2 от същата таблица.
 Член 2
 Обвързващата тарифна информация, която не е в съответствие с настоящия регламент, може да продължи да бъде използвана в съответствие с член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 за срок от три месеца от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 11 ноември 2014 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Heinz ZOUREK
 Генерален директор на генерална дирекция „Данъчно облагане и митнически съюз“
 (1) ОВ L 256, 7.9.1987 г., стр. 1.
 (2) Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. относно създаване на Митнически кодекс на Общността (ОВ L 302, 19.10.1992 г., стр. 1).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Описание на стоките
 Класиране
 Код по КН
 Основания
 1
 2
 3
 Продукт, представляващ цилиндрично канюлирано тяло с резба, изработено от много твърда титанова сплав, с дължина между 20 и 56 mm.
 Продуктът има канюлирано стебло с външен диаметър от 4 mm и глава с шестоъгълно гнездо за завинтване. Стеблото е изцяло покрито с резба със стъпка 2 mm.
 Продуктът съответства на стандартите на ISO/TC 150 за винтове за импланти и е предназначен за използване в травматологичната хирургия при наместване на фрактури.
 Той се монтира в тялото с помощта на специални инструменти и посредством направляващ кабел, който се вмъква в канюлираното стебло и позволява прецизно поставяне през малък разрез в тялото.
 При вноса продуктът е в стерилна опаковка. Продуктът е маркиран с номер и следователно е проследим на всички етапи на производството и разпространението.
 9021 10 90
 Класирането се определя от разпоредбите на общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура и от текстовете на кодове по КН 9021, 9021 10 и 9021 10 90.
 Предвид своите обективни характеристики, а именно наличието на канюлирано стебло, продуктът не отговаря напълно на определението за винт от неблагородни метали. Следователно той не може да се счита за част за обща употреба (винт), както е посочено в забележка 2 към раздел XV. Затова се изключва класиране в позиция 8108.
 Поради това продуктът трябва да бъде класиран в код по КН 9021 10 90 като артикули и апарати за фрактури.