text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,10.12.2020
 COM(2020) 830 final
 2020/0366(COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (AE) 2017/2403 maidir le húdaruithe iascaireachta le haghaidh shoithí iascaireachta an Aontais in uiscí na Ríochta Aontaithe agus maidir le hoibríochtaí iascaireachta shoithí na Ríochta Aontaithe in uiscí an Aontais
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 De bhun Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013
 1
 (Bun‐Rialachán an Chomhbheartais Iascaigh), tá rochtain chothrom ag soithí iascaireachta an Aontais ar uiscí an Aontais agus ar acmhainní faoi réir rialacha an Chomhbheartais Iascaigh. Ó dheireadh na hidirthréimhse, ní bheidh feidhm a thuilleadh ag an gComhbheartas Iascaigh maidir leis an Ríocht Aontaithe. Ní bheidh uiscí na Ríochta Aontaithe (an fharraige teorann agus an limistéar eacnamaíoch eisiach máguaird) mar chuid d'uiscí an Aontais a thuilleadh ansin.
 Chun inbhuanaitheacht an iascaigh a ráthú agus i bhfianaise thábhacht an iascaigh le haghaidh slí bheatha eacnamaíoch cuid mhór pobal, tá sé tábhachtach go mbeidh an deis ann fós socruithe a dhéanamh le go mbeidh rochtain chómhalartach ag soithí an Aontais agus ag soithí na Ríochta Aontaithe ar uiscí a chéile tar éis an 31 Nollaig 2020 go dtí go dtabharfar comhaontú iascaigh i gcrích leis an Ríocht Aontaithe. Is é cuspóir an Rialacháin seo an creat dlíthiúil iomchuí a chruthú le haghaidh rochtain den sórt sin.
 De réir mar a fhoráiltear i gCoinbhinsiún na Náisiún Aontaithe maidir le Dlí na Farraige an 10 Nollaig 1982 ("UNCLOS") agus i gComhaontú na Náisiún Aontaithe maidir le Forálacha Choinbhinsiún na Náisiún Aontaithe maidir le Dlí na Farraige an 10 Nollaig 1982 i ndáil le Caomhnú agus le Bainistiú Stoc Éisc Traslimistéir agus Stoc Éisc Mórimirceach an 4 Lúnasa 1995 ("UNFSA") a chur chun feidhme, chun stoic éisc áirithe chomhroinnte, stoic éisc traslimistéir áirithe agus stoic éisc mhórimirceacha áirithe a bhainistiú teastaíonn comhar gach tíre a bhfuil an stoc ina huiscí (na Stáit chósta) agus na tíortha a saothraíonn a gcabhlaigh an stoc sin (na Stáit iascaireachta). Féadfar an comhar sin a bhunú faoi chuimsiú socruithe ad hoc i measc na dtíortha a bhfuil leas san iascach acu.
 Ní mór teacht ar chomhaontú maidir le deiseanna iascaireachta don bhliain 2021, agus ní mór don Ríocht Aontaithe iad a chomhaontú freisin. Beidh na socruithe sin ina mbonn do chobhsaíocht gníomhaíochtaí iascaireachta agus ní mór iad a bhunú agus lánurraim á tabhairt do na ceanglais a leagtar amach in Airteagail 61 agus 62 de UNCLOS. Ba cheart é a bheith d'aidhm ag na socruithe sin saothrú inbhuanaithe ar bheo-acmhainní muirí mar aon le cobhsaíocht laistigh d'uiscí an Aontais agus d'uiscí na Ríochta Aontaithe a áirithiú.
 Le Rialachán (AE) 2017/2403
 2
 (Rialachán SMEFF) leagtar amach na rialacha a bhaineann le hoibríochtaí iascaireachta a dhéanann soithí iascaireachta de chuid an Aontais in uiscí tríú tír agus soithí tríú tír in uiscí an Aontais.
 Maidir le hoibríochtaí iascaireachta a dhéanann soithí iascaireachta de chuid an Aontais in uiscí tríú tír, déantar foráil le SMEFF go bhféadfaidh Ballstát brataí údaruithe díreacha a dheonú don oibreoir agus bunaítear leis na coinníollacha agus na nósanna imeachta le haghaidh na húdaruithe sin a dheonú. I bhfianaise líon na soithí iascaireachta de chuid an Aontais a dhéanann gníomhaíochtaí iascaireachta in uiscí na Ríochta Aontaithe, d'fhéadfadh moilleanna móra teacht as na coinníollacha agus as na nósanna imeachta sin mar aon le méadú ar an ualach riaracháin i gcás ina n‐údaróidh an Ríocht Aontaithe do shoithí an Aontais iascaireacht a dhéanamh in uiscí na Ríochta Aontaithe. Is gá coinníollacha agus nósanna imeachta sonracha a bhunú chun a éascú don Ríocht Aontaithe údarú a thabhairt do shoithí iascaireachta an Aontais chun gníomhaíochtaí iascaireachta a oibriú in uiscí na Ríochta Aontaithe. Ba cheart na coinníollacha agus na nósanna imeachta sin a bheith comhionann leis na ceanglais údarúcháin a leagtar síos le SMEFF do shoithí tríú tír a dhéanann gníomhaíochtaí iascaireachta in uiscí an Aontais.
 Ba cheart feidhm a bheith ag na rialacha sonracha dá bhforáiltear sa togra seo ón lá tar éis dheireadh na hidirthréimhse. Tá deonú údaruithe faoi réir phrionsabal na ‘cómhalartachta’, i.e. ar choinníoll go leathnóidh an Ríocht Aontaithe cearta rochtana ionas go bhféadfaidh soithí an Aontais gníomhaíochtaí iascaireachta a dhéanamh in uiscí na Ríocht Aontaithe ar bhonn atá sásúil don Aontas. Dá réir sin, ní dheonófar údaruithe ach amháin má thugann agus a mhéid a thugann an Ríocht Aontaithe údaruithe do shoithí an Aontais chun úsáid a bhaint as deiseanna iascaireachta a leithdháiltear orthu.
 •Comhsheasmhacht le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana
 Neamhbhainteach
 •Comhsheasmhacht le beartais eile de chuid an Aontais
 Neamhbhainteach
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Is é is bunús dlí don togra seo Airteagal 43(2) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 •Coimhdeacht
 Réimse inniúlachta eisiaiche de chuid an Aontais is ea CBI agus rialú an chéanna de bhun Airteagal 3(d) den Chonradh agus níl feidhm ag prionsabal na coimhdeachta dá bhrí sin.
 Leis an ngníomh atá beartaithe, leasófaí Rialachán (AE) Uimh. 2017/2403 ón Aontas, ionas go dtabharfaí bunús dlí i ndlí an Aontais lena ndéanfaí foráil maidir leis an bhféidearthacht go ndéanfadh soithí na Ríochta Aontaithe gníomhaíochtaí iascaireachta in uiscí an Aontais agus go dtabharfaí nósanna imeachta údarúcháin isteach do lucht soithí ar mian leo iascaireacht a dhéanamh in uiscí na Ríochta Aontaithe, ar nósanna imeachta iad a bheadh simplithe agus níos éifeachtúla ná mar a bhí. Dá bhrí sin, is gá gníomhaíocht a dhéanamh ar leibhéal an Aontais agus ní fhéadfaí an toradh a bhaint amach trí ghníomhaíocht a dhéanamh ar leibhéal na mBallstát mar gheall ar inniúlacht eisiach an Aontais.
 •Comhréireacht
 Comhlíonann an togra prionsabal na comhréireachta. Meastar gur Rialachán comhréireach an Rialachán atá beartaithe mar is é is aidhm dó a áirithiú go bhféadfaí an status quo a áirithiú ó thaobh rochtain shoithí iascaireachta an Aontais ar uiscí na Ríochta Aontaithe trí choinníollacha údarúcháin cómhalartacha a leagan síos. Ar an gcaoi sin, seachnófar cur isteach mór agus moilleanna móra ar na nósanna imeachta údarúcháin.
 •An rogha ionstraime
 Is leasú ar Rialachán an gníomh seo.
 •An togra seo a chur chuig na parlaimintí náisiúnta
 Ní mór dréachtghníomhartha reachtacha, lena n‐áirítear tograí ón gCoimisiún, a seoladh chuig Parlaimint na hEorpa agus chuig an gComhairle, a chur ar aghaidh chuig na parlaimintí náisiúnta i gcomhréir leis an bPrótacal (Uimh. 1) maidir le ról na bParlaimintí náisiúnta san Aontas Eorpach, prótacal atá i gceangal leis na Conarthaí.
 De réir Airteagal 4 den Phrótacal, ní mór tréimhse ocht‐seachtaine a bheith ann idir an t‐am a chuirtear dréachtghníomh reachtach ar fáil do na parlaimintí náisiúnta agus an dáta a chuirtear ar chlár oibre sealadach na Comhairle é lena ghlacadh nó le seasamh a ghlacadh faoi nós imeachta reachtach.
 D'fhéadfadh eisceachtaí faoi Airteagal 4 a bheith ann i gcásanna práinne, áfach, agus ní mór cúiseanna na n‐eisceachtaí a lua sa ghníomh nó sa seasamh ón gComhairle.
 I bhfianaise an ghá atá ann foráil a dhéanamh maidir le nósanna imeachta chun oibríochtaí iascaireachta inbhuanaithe a údarú in uiscí na Ríochta Aontaithe agus an Aontais, ar a dhéanaí faoin lá tar éis an lae a scoirfidh dlí an Aontais d'fheidhm a bheith aige maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe, agus ós rud é gur gá foráil a dhéanamh maidir le nósanna imeachta chun oibríochtaí iascaireachta inbhuanaithe a údarú in uiscí na Ríochta Aontaithe agus an Aontais ar bhonn na cómhalartachta faoin lá sin ar a dhéanaí, chun scor tobann oibríochtaí iascaireachta sna huiscí sin a sheachaint, ní mór a mheas go bhfuil sé práinneach an togra seo a ghlacadh ag Parlaimint na hEorpa agus ag an gComhairle. Meastar, dá bhrí sin, gurb iomchuí dul ar iontaoibh eisceachta ón tréimhse ocht seachtaine dá dtagraítear in Airteagal 4 de Phrótacal Uimh. 1 maidir le ról na bparlaimintí náisiúnta san Aontas Eorpach, atá i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach, leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus leis an gConradh lena mbunaítear an Comhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach.
 3.TORTHAÍ Ó MHEASTÓIREACHTAÍ EX POST, Ó CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS Ó MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 •Meastóireachtaí ex post/seiceálacha oiriúnachta ar an reachtaíocht atá ann cheana
 Níl sin infheidhme ós cás uathúil sealadach eisceachtúil é an cás arb éigean an togra seo a bheartú dá bharr nach mbaineann le cuspóirí na reachtaíochta atá ann cheana.
 •Comhairliúcháin leis na páirtithe leasmhara
 D'ardaigh páirtithe leasmhara iascaigh agus ionadaithe éagsúla de chuid na mBallstát na dúshláin a eascraíonn as tarraingt siar na Ríochta Aontaithe as an Aontas mar aon le réitigh fhéideartha. Leag na hoibreoirí, na páirtithe leasmhara agus na Ballstáit lena mbaineann go léir béim ar an ngá atá le gníomhaíochtaí iascaireachta inbhuanaithe cómhalartacha a dheimhniú.
 •Bailiú agus úsáid saineolais
 Neamhbhainteach
 •Measúnú tionchair
 Ní gá measúnú tionchair a dhéanamh, ós rud é gur cás eisceachtúil é agus nach bhfuil ach beagán riachtanas ag baint leis an tréimhse ina gcuirfear chun feidhme athrú stádais na Ríochta Aontaithe. Níl aon rogha bheartais ar fáil atá éagsúil ó thaobh ábhair agus dlí de, ach amháin an rogha atá beartaithe.
 •Oiriúnacht rialála agus simpliú
 Neamhbhainteach
 •Cearta bunúsacha
 Níl aon iarmhairt ag an togra seo ar chosaint ceart bunúsach.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Níl aon impleacht bhuiséadach ag an togra.
 5.EILIMINTÍ EILE
 Neamhbhainteach
 2020/0366 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (AE) 2017/2403 maidir le húdaruithe iascaireachta le haghaidh shoithí iascaireachta an Aontais in uiscí na Ríochta Aontaithe agus maidir le hoibríochtaí iascaireachta shoithí na Ríochta Aontaithe in uiscí an Aontais
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 43(2) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa
 3
 ,
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)An 29 Márta 2017, chuir an Ríocht Aontaithe isteach fógra á rá go raibh rún aici tarraingt siar as an Aontas de bhun Airteagal 50 den Chonradh ar an Aontas Eorpach.
 (2)Sa Chomhaontú maidir le Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann a bheith ag tarraingt siar as an Aontas Eorpach agus as an gComhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach ('an Comhaontú um Tharraingt Siar') tá socruithe chun forálacha dhlí an Aontais a chur i bhfeidhm maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe tar éis an dáta a scoirfidh na Conarthaí d'fheidhm a bheith acu maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe. Beidh feidhm ag an gComhbheartas Iascaigh (CBI) maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe le linn na hidirthréimhse i gcomhréir leis an gcomhaontú sin agus scoirfidh sé d'fheidhm a bheith aige an 31 Nollaig 2020.
 (3)Nuair a scoirfidh feidhm de bheith ag CBI maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe, ní bheidh uiscí na Ríochta Aontaithe (an fharraige teorann agus an limistéar eacnamaíoch eisiach máguaird) mar chuid d'uiscí an Aontais a thuilleadh. Dá bhrí sin, in éagmais comhaontú iascaigh leis an Ríocht Aontaithe, tá an baol ann nach mbeidh soithí an Aontais ná soithí na Ríochta Aontaithe in ann leas iomlán a bhaint as na deiseanna iascaireachta a d'fhéadfadh a bheith ar fáil don bhliain 2021.
 (4)Chun inbhuanaitheacht an iascaigh a ráthú, agus i bhfianaise thábhacht an iascaigh le haghaidh slí bheatha eacnamaíoch cuid mhór pobal san Aontas agus sa Ríocht Aontaithe, ba cheart an deis a choinneáil ar bun socruithe a dhéanamh le go mbeidh rochtain chómhalartach ag soithí an Aontais agus ag soithí na Ríochta Aontaithe ar uiscí a chéile tar éis an 31 Nollaig 2020. Ba cheart, dá bhrí sin, go gcruthófaí leis an Rialachán seo an creat dlíthiúil iomchuí le haghaidh rochtain chómhalartach den sórt sin.
 (5)Maidir le raon feidhme críochach an Rialacháin seo agus aon tagairt don Ríocht Aontaithe ann, ní áirítear Giobráltar ann.
 (6)Tá deiseanna iascaireachta don bhliain 2021 le bunú ag an Aontas agus ag an Ríocht Aontaithe agus lánurraim á tabhairt do na ceanglais a leagtar amach in Airteagail 61 agus 62 de Choinbhinsiún na Náisiún Aontaithe maidir le Dlí na Farraige
 4
 . Chun saothrú inbhuanaithe ar bheo-acmhainní muirí agus cobhsaíocht laistigh d'uiscí an Aontais agus d'uiscí na Ríochta Aontaithe a áirithiú, socrófar na leithdháiltí agus na scaireanna cuótaí maidir leis na Ballstáit agus leis an Ríocht Aontaithe i gcomhréir leis an dlí is infheidhme de chuid an Aontais agus na Ríochta Aontaithe faoi seach.
 (7)I bhfianaise phatrúin iascaireachta sheanbhunaithe shoithí na Ríochta Aontaithe in uiscí an Aontais agus a mhalairt, agus chun rochtain chómhalartach a fháil ar uiscí, ba cheart don Aontas foráil a dhéanamh maidir le sásra do shoithí na Ríochta Aontaithe chun rochtain a fháil ar uiscí an Aontais trí bhíthin údaruithe, chun bheith in ann iascaireacht a dhéanamh ar na scaireanna cuóta a leithdháilfear ar an Ríocht Aontaithe, faoi na coinníollacha céanna a bhfuil feidhm acu maidir le soithí an Aontais. Níor cheart údaruithe iascaireachta den sórt sin a dheonú ach amháin má leanann agus a mhéid a leanann an Ríocht Aontaithe de bheith ag cur údaruithe ar fáil do shoithí an Aontais chun leanúint d'iascaireacht a dhéanamh laistigh d'uiscí na Ríochta Aontaithe.
 (8)Le Rialachán (AE) 2017/2403 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 5
 leagtar amach na rialacha maidir le húdaruithe iascaireachta a eisiúint do shoithí agus údaraithe a bhainistiú le haghaidh soithí in uiscí faoi cheannasacht nó faoi dhlínse tríú tír agus do shoithí iascaireachta tríú tír agus iad i mbun oibríochtaí iascaireachta in uiscí an Aontais.
 (9)Go háirithe, leis an Rialachán sin leagtar síos rialacha maidir le hoibríochtaí iascaireachta a dhéanann soithí iascaireachta an Aontais in uiscí tríú tír lasmuigh de chreat comhaontaithe, agus déantar foráil ann go bhféadfaidh Ballstát brataí údaruithe díreacha a dheonú agus bunaítear na coinníollacha agus na nósanna imeachta le haghaidh deonú údaruithe den sórt sin. Ag cur san áireamh líon shoithí iascaireachta an Aontais a dhéanann gníomhaíochtaí iascaireachta in uiscí na Ríochta Aontaithe, bheadh moilleanna nach beag ann mar gheall ar na coinníollacha agus na nósanna imeachta sin agus bheadh ualach breise riaracháin ann in éagmais comhaontú um tharraingt siar nó comhaontú iascaigh. Dá bhrí sin, is gá foráil a dhéanamh maidir le coinníollacha agus nósanna imeachta sonracha chun eisiúint na n‐údaruithe do shoithí iascaireachta an Aontais a éascú don Ríocht Aontaithe le haghaidh gníomhaíochtaí iascaireachta a oibriú in uiscí na Ríochta Aontaithe.
 (10)Is gá maolú ar na rialacha is infheidhme maidir le soithí iascaireachta tríú tír agus foráil a dhéanamh maidir le coinníollacha agus nósanna imeachta sonracha lena dtugtar cead don Aontas údaruithe a eisiúint do shoithí iascaireachta na Ríochta Aontaithe chun gníomhaíochtaí iascaireachta a oibriú in uiscí an Aontais.
 (11)Dá bhrí sin, ba cheart Rialachán (AE) 2017/2403 a leasú dá réir.
 (12)I gcomhréir le hAirteagal 4(3) de Rialachán (CEE, Euratom) Uimh. 1182/71 ón gComhairle
 6
 , scoirfidh feidhm de bheith ag gníomhartha, atá socraithe ar dháta ar leith, ar dhul in éag dtuair dheireanach an lae a thiteann ar an dáta sin. Dá bhrí sin, ba cheart feidhm a bheith ag an Rialachán seo amhail ón 1 Eanáir 2021.
 (13)Ós rud é go dtiocfaidh deireadh leis an idirthréimhse dá bhforáiltear sa Chomhaontú um Tharraingt Siar an 31 Nollaig 2020, in éagmais comhaontú lena gcumhdaítear iascach arna thabhairt i gcrích leis an Ríocht Aontaithe, ba cheart don Rialachán seo teacht i bhfeidhm mar ábhar práinne agus ba cheart feidhm a bheith aige ón 1 Eanáir 2021. Mar bheart teagmhasachta, ba cheart feidhm a bheith aige go dtí an dáta is luaithe de na dátaí seo a leanas: An 31 Nollaig 2021 nó an dáta a thiocfaidh comhaontú lena rialaítear iascach idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe i bhfeidhm nó a mbeidh feidhm shealadach aige.
 (14)I bhfianaise an ghá atá ann an Rialachán seo a ghlacadh roimh an lá a scoirfidh dlí an Aontais d'fheidhm a bheith aige maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe de bhun Airteagail 126 agus 127 den Chomhaontú um Tharraingt Siar, agus ós rud é gur gá foráil a dhéanamh maidir le nósanna imeachta chun oibríochtaí iascaireachta inbhuanaithe a údarú in uiscí na Ríochta Aontaithe agus an Aontais ar bhonn na cómhalartachta faoin lá sin ar a dhéanaí, d'fhonn scor tobann oibríochtaí iascaireachta a sheachaint, measadh gurb iomchuí foráil a dhéanamh maidir le heisceacht ar an tréimhse ocht seachtaine dá dtagraítear in Airteagal 4 de Phrótacal Uimh. 1 maidir le ról na bParlaimintí náisiúnta san Aontas Eorpach, atá i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach, leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus leis an gConradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh do Fhuinneamh Adamhach.
 (15)Chun go mbeidh oibreoirí an Aontais agus na Ríochta Aontaithe araon in ann leanúint de bheith ag iascaireacht, níor cheart údaruithe iascaireachta le haghaidh gníomhaíochtaí in uiscí an Aontais a dheonú ar shoithí na Ríochta Aontaithe má mheasann an Coimisiún, agus ag brath ar a mhéid a mheasann sé, go ndéanfaidh an Ríocht Aontaithe cearta rochtana a dheonú do shoithí an Aontais chun dul i mbun oibríochtaí iascaireachta in uiscí na Ríochta Aontaithe ar bhonn na cómhalartachta,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leasuithe ar Rialachán (AE) Uimh. 2017/2403
 Leasaítear Rialachán (AE) 2017/2403 mar a leanas:
 (1)i gCaibidil II de Theideal II, cuirtear isteach Roinn 4 mar seo a leanas:
 "Roinn 4
 Údaruithe do shoithí iascaireachta an Aontais in uiscí na Ríochta Aontaithe
 Airteagal 18a
 Raon feidhme
 De mhaolú ar Roinn 3, beidh feidhm ag an Roinn seo maidir le hoibríochtaí iascaireachta a dhéanann soithí iascaireachta an Aontais in uiscí na Ríochta Aontaithe.
 Airteagal 18b
 Sainmhíniú
 Chun críocha na Roinne seo, ciallaíonn ‘uiscí na Ríochta Aontaithe’ uiscí faoi cheannasacht nó faoi dhlínse na Ríochta Aontaithe arna mbunú i gcomhréir leis an dlí idirnáisiúnta.
 Airteagal 18c
 An nós imeachta maidir le húdarú iascaireachta a fháil ón Ríocht Aontaithe.
 1.Ballstát brataí a d'fhíoraigh go bhfuil na coinníollacha a leagtar amach in Airteagal 5 á gcomhlíonadh, cuirfidh sé an t‐iarratas comhfhreagrach nó liosta na n‐iarratas ar údarú ón Ríocht Aontaithe chuig an gCoimisiún.
 2.I ngach iarratas nó liosta iarratas, beidh an fhaisnéis arna hiarraidh ag an Ríocht Aontaithe le haghaidh údarú a eisiúint, agus í leagtha amach san fhormáid is gá, arna cur in iúl ag an Ríocht Aontaithe don Choimisiún.
 3.Cuirfidh an Coimisiún an fhaisnéis agus an fhormáid dá dtagraítear i mír 2 ar fáil do na Ballstáit. Féadfaidh an Coimisiún iarraidh a chur chuig an mBallstát brataí chun aon fhaisnéis bhreise is gá a fháil chun a fhíorú go bhfuil na coinníollacha dá dtagraítear i mír 1 agus i mír 2 á gcomhlíonadh.
 4.Má chinneann an Coimisiún, ar an iarratas nó ar aon fhaisnéis bhreise a iarrtar de bhun mhír 3 a fháil, go bhfuil na coinníollacha a leagtar amach i mír 1 agus i mír 2 á gcomhlíonadh, cuirfidh sé an t‐iarratas ar aghaidh chuig an Ríocht Aontaithe gan mhoill.
 5.A luaithe a chuireann an Ríocht Aontaithe an Coimisiún ar an eolas go bhfuil cinneadh déanta aici údarú do shoitheach iascaireachta de chuid an Aontais a eisiúint nó a dhiúltú, cuirfidh an Coimisiún an Ballstát brataí ar an eolas láithreach dá réir sin.
 6.Ní fhéadfaidh Ballstát brataí údarú iascaireachta a eisiúint ach amháin d'oibríochtaí iascaireachta in uiscí na Ríochta Aontaithe tar éis é a chur ar an eolas gur chinn an Ríocht Aontaithe údarú a eisiúint don soitheach ábhartha Aontais.
 7.Ní chuirfear tús le hoibríochtaí iascaireachta go dtí go mbeidh údarú iascaireachta eisithe ag an mBallstát brataí agus ag an Ríocht Aontaithe araon.
 8.I gcás ina gcuireann an Ríocht Aontaithe an Coimisiún ar an eolas go bhfuil cinneadh déanta aici údarú iascaireachta i leith soitheach iascaireachta de chuid an Aontais a chur ar fionraí nó a tharraingt siar, cuirfidh an Coimisiún an Ballstát brataí ar an eolas láithreach dá réir sin. Déanfaidh an Ballstát a údarú iascaireachta a chur ar fionraí nó a tharraingt siar i dtaca le hoibríochtaí iascaireachta in uiscí na Ríochta Aontaithe dá réir sin.
 9.I gcás ina gcuireann an Ríocht Aontaithe an Ballstát brataí ar an eolas ar bhonn díreach go bhfuil cinneadh déanta aici údarú iascaireachta do shoitheach iascaireachta de chuid an Aontais a eisiúint, a dhiúltú, a chur ar fionraí nó a tharraingt siar, cuirfidh an Ballstát brataí an Coimisiún ar an eolas dá réir sin láithreach. Déanfaidh an Ballstát a údarú iascaireachta a chur ar fionraí nó a tharraingt siar i dtaca le hoibríochtaí iascaireachta in uiscí na Ríochta Aontaithe dá réir sin.
 Airteagal 18d
 Faireachán
 Déanfaidh an Coimisiún faireachán ar eisiúint na n‐údaruithe iascaireachta ón Ríocht Aontaithe d'oibreoirí iascaireachta a dhéanann soithí iascaireachta an Aontais in uiscí na Ríochta Aontaithe.”;
 (2)Cuirtear isteach an Teideal IIIa seo a leanas idir Teideal III agus Teideal IV:
 "TEIDEAL IIIa
 OIBRÍOCHTAÍ IASCAIREACHTA A DHÉANANN SOITHÍ IASCAIREACHTA NA RÍOCHTA AONTAITHE IN UISCÍ AN AONTAIS
 Airteagal 38a
 Raon feidhme
 De mhaolú ar Theideal III, beidh feidhm ag an Teideal seo maidir le hoibríochtaí iascaireachta a dhéanann soithí iascaireachta na Ríochta Aontaithe in uiscí an Aontais.
 Airteagal 38b
 Oibríochtaí iascaireachta a dhéanann soithí na Ríochta Aontaithe
 Féadfaidh soithí iascaireachta na Ríochta Aontaithe oibríochtaí iascaireachta a dhéanamh in uiscí an Aontais, i gcomhréir leis na coinníollacha a leagtar amach i reachtaíocht infheidhme de chuid an Aontais, ar choinníoll go ndeonaítear rochtain do shoithí an Aontais chun oibríochtaí iascaireachta a dhéanamh in uiscí na Ríochta Aontaithe ar bhonn na cómhalartachta.
 Airteagal 38c
 Prionsabail ghinearálta
 1.Ní dhéanfaidh soitheach iascaireachta de chuid na Ríochta Aontaithe oibríochtaí iascaireachta in uiscí an Aontais murar eisigh an Coimisiún údarú iascaireachta don soitheach sin. Ní eiseofar an t‐údarú sin dó ach amháin má chomhlíonann sé na critéir incháilitheachta a leagtar amach i mír 2.
 2.Féadfaidh an Coimisiún údarú iascaireachta a eisiúint do shoithí iascaireachta de chuid na Ríochta Aontaithe más amhlaidh an méid seo a leanas:
 (a)go bhfuil ceadúnas iascaireachta bailí ag an soitheach iascaireachta arna eisiúint ag údarás na Ríochta Aontaithe;
 (b)go bhfuil an soitheach iascaireachta liostaithe ag an Ríocht Aontaithe ar chlár cabhlaigh a bhfuil rochtain ag an gCoimisiún air;
 (c)go ndéanann an soitheach iascaireachta agus aon soitheach tacaíochta gaolmhar an scéim ábhartha uimhreach aitheantais long de chuid EMI a chur i bhfeidhm a mhéid a cheanglaítear faoi dhlí an Aontais;
 (d)nach n‐áirítear an soitheach iascaireachta ar liosta de shoithí NNN, ar liosta é a ghlac RFMO agus/nó an tAontas de bhun Rialachán NNN;
 (e)nach bhfuil an Ríocht Aontaithe liostaithe mar thír neamh‐chomhoibríoch de bhun Rialachán NNN ná mar thír a cheadaíonn deiseanna iascaireachta neamh‐inbhuanaithe de bhun Rialachán (AE) Uimh. 1026/2012;
 (f)go bhfuil deiseanna iascaireachta ar fáil don Ríocht Aontaithe.
 3.Soitheach de chuid na Ríochta Aontaithe atá údaraithe iascaireacht a dhéanamh in uiscí an Aontais, comhlíonfaidh sé na rialacha faoina rialaítear na hoibríochtaí iascaireachta atá á ndéanamh ag soithí de chuid an Aontais sa limistéar iascaireachta ina bhfuil sé ag oibriú.
 Airteagal 38d
 Nós imeachta maidir le húdaruithe iascaireachta a fháil
 1.Cuirfidh an Ríocht Aontaithe chuig an Coimisiún an t‐iarratas nó liosta na n‐iarratas ar údaruithe le haghaidh a cuid soitheach iascaireachta.
 2.Féadfaidh an Coimisiún faisnéis bhreise a iarraidh ar an Ríocht Aontaithe, ar faisnéis í atá riachtanach chun a fhíorú gur comhlíonadh na coinníollacha dá bhforáiltear in Airteagal 38c(2).
 3.Nuair a shuitear go bhfuil na coinníollacha dá bhforáiltear in Airteagal 38b agus Airteagal 38c(2) á gcomhlíonadh, féadfaidh an Coimisiún údarú iascaireachta a eisiúint agus cuirfidh sé an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit lena mbaineann ar an eolas dá réir gan mhoill.
 Airteagal 38e
 Údaruithe iascaireachta a bhainistiú
 1.I gcás nach gcomhlíontar aon cheann de na coinníollacha atá leagtha amach in Airteagal 38b agus Airteagal 38c(2) a thuilleadh, déanfaidh an Coimisiún an ghníomhaíocht iomchuí, lena n‐áirítear chun an t‐údarú a leasú nó a tharraingt siar agus cuirfidh sé an Ríocht Aontaithe agus na Ballstáit lena mbaineann ar an eolas dá réir.
 2.Féadfaidh an Coimisiún eisiúint údaruithe a dhiúltú nó a chur ar fionraí nó féadfaidh sé aon údarú arna eisiúint do shoitheach iascaireachta de chuid na Ríochta Aontaithe a tharraingt siar in aon cheann de na cásanna seo a leanas:
 (a)i gcás inar tháinig athrú ó bhonn ar chúinsí, go háirithe maidir le rochtain chómhalartach ar uiscí na Ríochta Aontaithe ag soithí an Aontais;
 (b)i gcás ina bhfuil bagairt thromchúiseach ann do shaothrú, do bhainistiú agus do chaomhnú inbhuanaithe acmhainní bitheolaíocha muirí;
 (c)i gcás ina bhfuil sé bunriachtanach chun iascaireacht NNN a chosc nó a shochtadh;
 (d)i gcás ina measann an Coimisiún gurb iomchuí ar bhonn thorthaí a chuid gníomhaíochtaí faireacháin de bhun Airteagal 18d;
 (e)i gcás ina ndiúltaíonn an Ríocht Aontaithe údarú go míchuí nó i gcás ina ndéanann sí an t‐údarú sin do shoithí an Aontais in uiscí na Ríochta Aontaithe a chúlghairm go míchuí.
 3.Cuirfidh an Coimisiún an Ríocht Aontaithe ar an eolas láithreach i gcás ina ndéanann sé údarú a dhiúltú, a chur ar fionraí nó a tharraingt siar, i gcomhréir le mír 2.
 Airteagal 38f
 Deireadh a chur le hoibríochtaí iascaireachta
 1.I gcás ina meastar go bhfuil na deiseanna iascaireachta a deonaíodh don Ríocht Aontaithe ídithe, tabharfaidh an Coimisiún fógra láithreach faoin méid sin don Ríocht Aontaithe agus d'údaráis chigireachta inniúla na mBallstát. D'fhonn a áirithiú go leanfar d'oibríochtaí iascaireachta na ndeiseanna iascaireachta neamhídithe, oibríochtaí lena bhféadfaí difear a dhéanamh do na deiseanna ídithe freisin, iarrfaidh an Coimisiún ar an Ríocht Aontaithe bearta teicniúla a chur in iúl dó, bearta lena gcuirtear cosc ar aon tionchar diúltach ar na deiseanna iascaireachta ídithe.
 2.Na húdaruithe iascaireachta a eisíodh do na soithí atá faoi bhratach na Ríochta Aontaithe, measfar go bhfuil siad ar fionraí, ó dháta an fhógra dá dtagraítear i mír 1, le haghaidh na n‐oibríochtaí iascaireachta lena mbaineann agus ní bheidh cead ag na soithí sin na hoibríochtaí iascaireachta sin a dhéanamh a thuilleadh.
 3.Measfar gur tarraingíodh údaruithe iascaireachta siar más rud é go mbaineann fionraí údaruithe iascaireachta i gcomhréir le mír 2 leis na hoibríochtaí uile ar deonaíodh na húdaruithe ina leith.
 Airteagal 38g
 Ró‐iascaireacht cuótaí in uiscí an Aontais
 I gcás ina suífidh an Coimisiún gur sháraigh an Ríocht Aontaithe na cuótaí stoic nó na cuótaí do ghrúpa stoc a leithdháileadh uirthi, déanfaidh an Coimisiún asbhaintí ó chuótaí eile a leithdháileadh ar Ríocht Aontaithe. Déanfaidh an Coimisiún a dhícheall a áirithiú go mbeidh méid na hasbhainte comhsheasmhach le méid na n‐asbhaintí a forchuireadh ar Bhallstáit i gcúinsí comhchosúla.
 Airteagal 38h
 Rialú agus forfheidhmiú
 1.Soitheach de chuid na Ríochta Aontaithe atá údaraithe iascaireacht a dhéanamh in uiscí an Aontais, comhlíonfaidh sé na rialacha rialúcháin faoina rialaítear oibríochtaí iascaireachta atá á ndéanamh ag soithí de chuid an Aontais sa limistéar iascaireachta ina n‐oibríonn sé.
 2.Soitheach de chuid na Ríochta Aontaithe atá údaraithe iascaireacht a dhéanamh in uiscí an Aontais, soláthróidh sé don Choimisiún nó don chomhlacht a d'ainmnigh an Coimisiún agus, más ábhartha, don Bhallstát cósta, na sonraí sin a cheanglaítear ar shoithí an Aontais a chur chuig an mBallstát brataí faoin Rialachán um Rialú.
 3.Déanfaidh an Coimisiún, nó an comhlacht a d'ainmnigh sé, na sonraí arna bhfáil i gcomhréir le mír 2 a chur chuig an mBallstát cósta.
 4.Soitheach de chuid na Ríochta Aontaithe atá údaraithe iascaireacht a dhéanamh in uiscí an Aontais, soláthróidh sé, arna iarraidh sin ag an gCoimisiún nó ag an gcomhlacht a d'ainmnigh an Coimisiún, tuarascálacha na mbreathnóirí a táirgeadh faoi na cláir bhreathnóirí is infheidhme.
 5.Déanfaidh Ballstát cósta aon sárú a rinne soithí iascaireachta na Ríochta Aontaithe, lena n‐áirítear na smachtbhannaí gaolmhara, a thaifeadadh sa chlár náisiúnta dá bhforáiltear in Airteagal 93 den Rialachán um Rialú.
 Airteagal 2
 Teacht i bhfeidhm agus cur i bhfeidhm
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh feidhm aige ón lá tar éis an lae a scoirfidh dlí an Aontais d'fheidhm a bheith aige maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe de bhun Airteagail 126 agus 127 den Chomhaontú um Tharraingt Siar go dtí an dáta is luaithe de na dátaí seo a leanas:
 (1)31 Nollaig 2021;
 (2)an dáta a thiocfaidh comhaontú lena rialaítear iascach idir an tAontas agus an Ríocht Aontaithe i bhfeidhm nó a bheidh feidhm shealadach aige.
 Ní bheidh feidhm ag an Rialachán seo, áfach, má thagann an comhaontú dá dtagraítear i bpointe (2) den dara mír i bhfeidhm nó má chuirtear i bhfeidhm go sealadach é faoi dháta theacht i bhfeidhm an Rialacháin seo.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 (1)
 Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2013 maidir leis an gComhbheartas Iascaigh, lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1954/2003 ón gComhairle agus Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009 ón gComhairle agus lena n‐aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 2371/2002 ón gComhairle, Rialachán (CE) Uimh. 639/2004 ón gComhairle agus Cinneadh 2004/585/CE ón gComhairle, (IO L 354, 28.12.2013, lgh. 22–61).
 (2)
 Rialachán (AE) 2017/2403 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 12 Nollaig 2017 maidir le bainistiú inbhuanaithe a dhéanamh ar chabhlaigh iascaireachta sheachtracha, agus lena n‐aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 1006/2008 ón gComhairle (IO L 347, 28.12.2017, lch. 81).
 (3)
 IO C , , lch. .
 (4)
 Coinbhinsiún na Náisiún Aontaithe maidir le Dlí na Farraige agus Comhaontú an 28 Iúil 1994 maidir le cur chun feidhme Chuid XI de (IO L 179, 23.6.1998, lch. 3).
 (5)
 Rialachán (AE) 2017/2403 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 12 Nollaig 2017 maidir le bainistiú inbhuanaithe a dhéanamh ar chabhlaigh iascaireachta sheachtracha, agus lena n‐aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 1006/2008 ón gComhairle (IO L 347, 28.12.2017, lch. 81).
 (6)
 Rialachán (CEE, Euratom) Uimh. 1182/71 ón gComhairle an 3 Meitheamh 1971 lena gcinntear na rialacha is infheidhme maidir le tréimhsí, dátaí agus teorainneacha ama (IO L 124, 8.6.1971, lch. 1).


type: other

text:
Art. 20, inc. VII da Lei 6530/78
 Art 20. Ao Corretor de Imóveis e à pessoa jurídica inscritos nos órgãos de que trata a presente lei é vedado:
 Pg. 127. Seção 3. Diário Oficial da União DOU de 28/05/2019
 (Resolução - COFECI no 326/92), e artigos 20 , incisos I , II VII e IX , da Lei no 6.530 /78 e 38 , incisos I , II , III , VIII... - COFECI no 326/92), artigo 20 , incisos I , e IX da Lei no 6.530 /78 e artigo 38 , incisos I , II , e X do Decreto no... da Resolução - COFECI no 13/78 e 26 , § 4o da Lei Federal no 9.784...
 Pg. 159. Seção 3. Diário Oficial da União DOU de 24/05/2019
 (Resolução - COFECI no 326/92), e artigos 20, incisos I, VII e IX, da Lei no 6.530/78 e 38, incisos I, II, VIII e X... no 14o Encontro Nordestino de Contabilidade. Fundamento Legal: Art. 25, Inciso I, da Lei no 8.666/93. Valor Total: R.../2019, com base no inciso II do artigo 24, da Lei no 8.666/93, para contratação d...
 Andamento do Processo n. 0517282-39.2011.4.02.5101 - Apelação Cível - 15/04/2019 do TRF-2
 ) e de anuidade (2003 e 2004), acrescida de encargos, no total de R$ 1.688,87, com fundamento no art. 20, X, da Lei no 6.530/78... pela Lei no 6.530/78, que disciplina o funcionamento de seus órgãos de fiscalização, e, em seu art. 16, VII, prevê..., da Lei no 6.530/78, c/c o artigo 38, inciso XI, do Decreto no 81.871/7...
 Inteiro Teor. AGRAVO DE INSTRUMENTO EM RECURSO DE REVISTA: Ag-AIRR 26649520125020068
 apontou ofensa aos arts. 3o da CLT, 723 do Código Civil, 6o, §2o, 20, VII, da Lei no 6.530/78 . Sustentou, em síntese...; Código de Processo Civil, artigo 348; artigo 350; Consolidação das Leis do Trabalho, artigo 818; Lei no 6530/1978, artigo 3o...) artigo 5o, inciso LV, da Constituição Federal. - violação do(a) Lei ...
 Inteiro Teor. AGRAVO DE INSTRUMENTO EM RECURSO DE REVISTA: AIRR 105179620155150066
 A C Ó R D A O 6a Turma GDCCAS /fe AGRAVO DE INSTRUMENTO. RECONHECIMENTO DE VÍNCULO DE EMPREGO. HORAS EXTRAORDINÁRIAS. O art. 896, § 1o-A, I, II e III da CLT, aplicável a todos os processos com
 Pg. 139. Seção 3. Diário Oficial da União DOU de 13/09/2018
 por infração aos incisos I, VII, VIII e IX do art. 20 da Lei 6530/78 e demais dispositivos constantes do termo por prejudicar os interesses confiados entre outros; e r.t. por infração aos incisos I,
 Pg. 138. Seção 3. Diário Oficial da União DOU de 13/09/2018
 CONSELHO FEDERAL DE MEDICINA EDITAL DE 11 DE SETEMBRO DE 2018 CONVOCAÇÃO DE CANDIDATO O Presidente do CONSELHO FEDERAL DE MEDICINA -CFM, no uso de suas atribuições legais e regimentais, mediante as
 Tribunal Regional do Trabalho da 10a Região - 10 meses
 Pg. 369. Judiciário. Tribunal Regional do Trabalho da 10a Região TRT-10 de 22/08/2018
 Não fosse o bastante, em sua defesa, a reclamada afirma que desde que a reclamante tornou-se mãe, em julho/2014, passou a trabalhar de forma remota, pela internet, comparecendo a pouquíssimos
 Pg. 383. Judiciário. Tribunal Regional do Trabalho da 10a Região TRT-10 de 22/08/2018
 manter a reclamada a par das respectivas negociações, respeitando o instrumento de parceria assinado por ambas. O documento data de 2012 e não deixa dúvidas quanto à ausência de dependência e
 Inteiro Teor. : RTOrd 18311420165100004 DF
 PODER JUDICIÁRIO JUSTIÇA DO TRABALHO TRIBUNAL REGIONAL DO TRABALHO DA 10a REGIAO 4a Vara do Trabalho de Brasília - DF RTOrd 0001831-14.2016.5.10.0004 RECLAMANTE: DANIELLE MORAES REGO PIRES IMPROTA
 Inciso VII do Artigo 20 da Lei no 6.530 de 12 de Maio de 1978
 Disponível em: https://www.jusbrasil.com.br/topicos/10972428/inciso-vii-do-artigo-20-da-lei-n-6530-de-12-de-maio-de-1978


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 I
 112th CONGRESS
 2d Session
 H. R. 4693
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 April 25, 2012
 Mr. Graves of Missouri introduced the following bill; which was referred to the Committee on Ways and Means
 A BILL
 To extend the temporary suspension of duty on 2,3-Quinolinedicarboxylic acid.
 1.2,3-Quinolinedicarboxylic acid
 (a)In generalHeading 9902.24.19 of the Harmonized Tariff Schedule of the United States (relating to 2,3-Quinolinedicarboxylic acid) is amended by striking the date in the effective period column and inserting 12/31/2015.
 (b)Effective dateThe amendment made by subsection (a) applies to goods entered, or withdrawn from warehouse for consumption, on or after the 15th day after the date of the enactment of this Act.


jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,11.2.2019
 COM(2019) 74 final
 2019/0036(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogus ja mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu XXVII lisa muutmist
 SELETUSKIRI
 1.Kavandatav reguleerimisese
 Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogus võetav seisukoht seoses ELi-Ukraina assotsieerimislepingu XXVII lisa (Koostöö energiavaldkonnas, sealhulgas tuumaalastes küsimustes) muutmist käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega.
 2.Ettepaneku taust
 2.1.ELi-Ukraina assotsieerimisleping
 Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on tagada raamistik poliitilise assotsieerumise ja majandusliku lõimumise järkjärguliseks saavutamiseks ELi ja Ukraina vahel. Lepinguga on ette nähtud kohustus reformida Ukraina majandussektoreid kooskõlas ELi õigustikuga ning eesmärk suurendada turuintegratsiooni ja lähendada Ukraina õigustikku ELi energeetikasektori õigustiku põhielementidele, tuginedes seejuures ELi energiaalasele õigustikule. Energeetikasektori kohustused on loetletud lepingu V jaotise („Majandus- ja valdkondlik koostöö“) 1. peatükis („Koostöö energiavaldkonnas, sealhulgas tuumaalastes küsimustes“). Mõnele neist kohustustest, näiteks transiidi- ja transpordieeskirjadele, mis on seotud energeetikasektori kaubanduseaspektidega, osutataks ka IV jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused“) 11. peatükis (Kaubandusvaldkonna energiaküsimused). Leping jõustus 1. septembril 2017.
 2.2.ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu
 ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu on üks lepinguga asutatud ühisorganitest. Assotsieerimisnõukogu kontrollib ja jälgib kooskõlas lepingu artikliga 461 lepingu kohaldamist ja rakendamist ning vaatab lepingu toimimise selle eesmärkide valguses perioodiliselt läbi. Assotsieerimisnõukogu tuleb ministrite tasandil kokku kõigis vajalikes koosseisudes, millesse kuuluvad Euroopa Liidu Nõukogu liikmed, Euroopa Komisjoni liikmed ja Ukraina valitsuse liikmed, korrapäraste ajavahemike järel, vähemalt kord aastas ja kui asjaolud seda nõuavad. Assotsieerimisnõukogul on õigus teha lepingu raames otsuseid, mis on lepinguosalistele siduvad, sealhulgas otsuseid lepingu lisade ajakohastamise või muutmise kohta. Samuti võib assotsieerimisnõukogu vastu võtta soovitusi. Sellised otsused või soovitused võetakse vastu lepinguosaliste kokkuleppel pärast asjaomaste sisemenetluste lõpetamist.
 2.3.ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu kavandatav akt
 ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu peab vastu võtma otsuse, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu XXVII lisa muutmist (edaspidi „kavandatav akt“).
 Kavandatava akti eesmärk on ajakohastada XXVII lisas (Koostöö energiavaldkonnas, sealhulgas tuumaalastes küsimustes) esitatud ELi õigusaktide loetelu, et võtta arvesse pärast lepingu üle peetud läbirääkimiste lõppemist toimunud olulist arengut ELi energiaalases õigustikus.
 Kavandatava aktiga kavatsetakse kehtestada ka lepingu XXVII lisa täiendavad sätted, mis käsitlevad energeetikasektori õigusaktide lähendamisprotsessi järelevalvet Ukrainas. Nende sätete eesmärk on tugevdada energeetikasektori reformi õiguslike aspektide koordineerimist ja järelevalvet ning aidata kaasa ELi energiaalastel õigusaktidel põhinevate siseriiklike õigusaktide asjakohasele ja tõhusale rakendamisele Ukrainas.
 Kavandatav akt on lepinguosalistele siduv vastavalt lepingu artiklile 463, milles on sätestatud: „Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on assotsieerimisnõukogul õigus teha otsuseid käesolevas lepingus ettenähtud juhtude ulatuses. Sellised otsused on lepinguosalistele siduvad ja nad võtavad asjakohaseid meetmeid, sealhulgas vajaduse korral käesoleva lepingu kohaselt otsuste rakendamiseks asutatud eriasutustes. Assotsieerimisnõukogu võib anda ka soovitusi. Nõukogu võtab oma otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste vahelisel kokkuleppel, viies enne lõpule vastavad sisemenetlused.“
 3.Liidu nimel võetav seisukoht
 Kavandatav akt hõlmab lepingu XXVII lisas esitatud selliste ELi õigusaktide ajakohastatud loetelu, millele Ukraina on kohustunud lähendama need siseriiklikud õigusaktid ja täiendavad eeskirjad, mille eesmärk on toetada Ukraina siseriiklike õigusaktide lähendamist ELi energiaalastele õigusaktidele.
 Lisa tuleb ELi õigustiku osas ajakohastada, et selles võetaks arvesse pärast lepingu üle peetud läbirääkimiste lõppemist toimunud olulist arengut ELi energiaalases õigustikus. Selle tulemusena ei kehti enam või on kehtetuks tunnistatud mitu lepingu esialgses lisas loetletud ELi õigusakti ja mitut õigusakti on muudetud ning samal ajal on Euroopa Liit vastu võtnud uusi õigusakte. Need muudatused eeldavad lepingu XXVII lisa ajakohastamist, tagamaks, et Ukraina õigusakte lähendatakse kehtivale ELi õigustikule. Ukraina kohustus lähendada oma energeetikasektori õigusaktid ELi energiaalasele õigustikule ei muuda ELi eeskirju ega nende kohaldamisala. Lisaks muule on laienenud Ukraina enda energeetikasektoriga seotud kohustused tulenevalt nii tema energiaühenduse liikmesusest alates 2011. aastast kui ka lepingu XXVII lisas loetletud ELi õigusaktide rakendamisest. Lisaks sellele tihendati ELi ja Ukraina vahelist energeetikasektori koostööd 2016. aastal ELi ja Ukraina strateegilist energiapartnerlust käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamisega. Memorandumiga toetatakse kohustust saavutada majanduslik integratsioon ja poliitiline assotsieerumine ning seatakse eesmärgiks saavutada energiaturu täielik integratsioon, mis põhineb ELi energialiidu viiel mõõtmel. Eespool nimetatud arengust tuleneb nõue ajakohastada lepingu XXVII lisas esitatud ELi õigusaktide loetelu.
 Peale selle kehtestatakse kavandatava aktiga ka lepingu XXVII lisa täiendavad sätted, milles käsitletakse Ukraina energeetikasektori lähendamisprotsessi järelevalvet, sealhulgas ELi energiaalaste õigusaktide tõhusat rakendamist käsitlevad eeskirjad, samuti kord, mille kohaselt konsulteeritakse selle sektori seadusandlike ettepanekute eelnõude üle ning esitatakse aruandeid assotsieerimisnõukogule. Nende sätete eesmärk on tugevdada energeetikasektori reformi õiguslike aspektide koordineerimist ja järelevalvet ning aidata kaasa ELi energiaalastel õigusaktidel põhinevate siseriiklike õigusaktide asjakohasele ja tõhusale rakendamisele Ukrainas. Viimase nelja aasta kogemused näitavad, et Ukraina on teinud edusamme mitmes energeetikasektori reformi aspektis, kuid samas juhitakse tähelepanu vajadusele täiendavate toetusmeetmete järele, mis tagaksid reformi pöördumatuse ja kestvuse. Täiendavate sätete eesmärk on seega aidata kaasa ELi energiaalasel õigustikul põhinevate, Ukraina lähendatavate õigusaktide nõuetekohasele lähendamisele ja rakendamisele.
 Käesolev ettepanek on täielikult kooskõlas ELi idapartnerluse poliitikaga üldisemalt ja Ukrainaga arendatava partnerluse põhimõtetega kitsamalt, kuna see toetab assotsieerimislepingu rakendamist ja aitab kaasa selle eesmärkide saavutamisele. Samuti on ettepanek kooskõlas ELi energiapoliitikaga, mille aluseks on energialiidu viis mõõdet, sealhulgas energiavarustuskindluse mõõde ja Ukraina roll gaasitransiidi seisukohast strateegilise riigina. Ettepanek peegeldab ELi energiaalase õigustiku sisu ja toetab selle vastuvõtmist ELi assotsieerunud partnerite poolt, aidates seeläbi kaasa ELi energiavarustuskindluse eesmärkide saavutamisele. Lisaks on ettepanek kooskõlas ELi energiaalase välispoliitikaga tervikuna ja eriti energiaühenduse põhimõtetega, toetades viimast energiaturgude integreerimise saavutamisel oma liikmesriikide, sealhulgas Ukraina vahel.
 Ettepanek on kooskõlas ELi läbivaadatud naabruspoliitikaga ning seotud koostööga Ukraina ja teiste naaberriikide suunal. Eelkõige aitab see kaasa Ukraina energeetikasektori mõjusale ja kestlikule reformimisele, mis on osa ELi ja Ukraina poliitilisest assotsieerumisest ja majandusintegratsioonist. Need jõupingutused aitavad omakorda kaasa stabiilse ja jõuka naabruse ülesehitamisele. Võttes arvesse, et ELi energiaalasest õigustikust lähtuv energeetikasektori reform aitab Ukrainas kaasa säästvama kliimapoliitika kujundamisele, tagatakse ettepanekuga ka kooskõla ELi kliimapoliitika eesmärkidega. Ettepanekuga aidatakse edasi arendada kahepoolset energiatoodete ja -teenuste ning investeeringutega kauplemist, arvestades, et energeetikasektori reformi eesmärk on kõrvaldada olemasolevad regulatiivsed tõkked energiakaubandusele.
 Kavandatava ettepanekuga soovitakse täiendavalt toetada Ukraina energeetikasektori reformi, mis praeguseks on jõudnud rakendusetappi, et saavutada ELi ja Ukraina assotsieerimislepingus sätestatud energeetikasektori kohustuste täielik rakendamine.
 4.Õiguslik alus
 4.1.Menetlusõiguslik alus
 4.1.1.Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 1
 .
 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu on lepinguga, st ELi-Ukraina assotsieerimislepinguga ettenähtud organ.
 Akt, mille ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Vastavalt ELi-Ukraina assotsieerimislepingu artiklile 463 muutub kavandatav akt rahvusvahelise õiguse raames lepinguosaliste jaoks siduvaks. Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.
 Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Materiaalõiguslik alus
 4.2.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud energeetikasektori, sealhulgas tuumaküsimustega. Seega on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 194.
 4.3.Kokkuvõte
 Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9.
 5.Kavandatava akti avaldamine
 Kuna ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu aktiga muudetakse ELi-Ukraina assotsieerimislepingu XXVII lisa, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.
 2019/0036 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogus ja mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu XXVII lisa muutmist
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Liit sõlmis nõukogu otsuse 2017/1248
 2
 alusel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. septembril 2017.
 (2)Lepinguosalised kohandavad vastavalt lepingu artiklile 273 oma õigusakte, millele on viidatud lepingu XXVII lisas, tagamaks, et kõik elektri ja gaasi transportimise tingimused on objektiivsed, mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad.
 (3)Lisaks sellele, liikumaks turuintegratsiooni suunas, on lepingu artiklis 337 sätestatud, et lepinguosalised jätkavad ja elavdavad oma energiaalast koostööd, muu hulgas energeetikasektori järkjärgulise lähendamise kaudu.
 (4)Lepingu artiklis 341 on sätestatud, et energeetikasektori järkjärguline lähendamine toimub vastavalt lepingu XXVII lisas esitatud ajakavale.
 (5)Lepingu artiklis 474 on sätestatud, et Ukraina lähendab oma õigusakte järk-järgult ELi õigusaktidele, sealhulgas energeetikasektoris.
 (6)ELi energeetikasektori õigustikku on pärast lepingu üle peetud läbirääkimiste lõppemist oluliselt edasi arendatud.
 (7)Lepingu artikli 463 lõigete 1 ja 3 kohaselt võib ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu (edaspidi „assotsieerimisnõukogu“) vastu võtta otsuseid lepingu eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige võib assotsieerimisnõukogu ajakohastada või muuta lepingu lisasid, võttes arvesse ELi õiguse arengut ja kohaldatavaid standardeid, mis on sätestatud lepinguosaliste poolt asjakohaseks peetavates rahvusvahelistes õigusaktides.
 (8)Assotsieerimisnõukogu muudab seetõttu ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut, et võtta arvesse liidu õigustiku arengut.
 (9)Lepingu artiklis 475 on sätestatud Ukraina õiguse ELi õigusele lähendamisel, sealhulgas selle rakendamise ja jõustamise aspektide lähendamisel tehtavate edusammude järelevalve üldises tähenduses. Artiklis on sätestatud, et aruandlus- ja hindamisprotsessis võetakse arvesse lepinguga või lepingu alusel asutatud institutsiooniliste organite otsustes kindlaks määratud konkreetset korda.
 (10)Reformide tulemuslikuma rakendamise tagamiseks on vaja energeetikasektori reformi järelevalvemehhanismi tugevdada.
 (11)Seepärast muudab assotsieerimisnõukogu lepingu XXVII lisa, et sätestada üksikasjalikumad eeskirjad, mille alusel jälgitakse Ukraina energeetikasektori õigusaktide lähendamist ELi õigusaktidele.
 (12)Seepärast on vaja kindlaks määrata seisukoht, mis võetakse liidu nimel ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogus seoses assotsieerimisnõukogu otsusega muuta lepingu XXVII lisa,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu nimel ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogus võetav seisukoht põhineb ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu kavandatava akti eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Euroopa Liidu Kohtu otsus, 7.10.2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (2)
 ELT L 181, 12. juuli 2017, lk 4–5.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,11.2.2019
 COM(2019) 74 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogus ja mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu XXVII lisa muutmist
 Eelnõu:
 ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu otsus nr .../2019,
 [kuupäev] 2019,
 millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu XXVII lisa
 ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu,
 võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut, eriti selle artiklit 463,
 ning arvestades järgmist:
 1)
 Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimisleping (edaspidi „leping“) allkirjastati 21. märtsil ja 27. juunil 2014 ning see jõustus 1. septembril 2017.
 2)
 Lepingu preambulis tunnistatakse lepinguosaliste soovi jätkata Ukraina reformi- ja lähendamisprotsessi, toetades Ukraina järkjärgulist majanduslikku integratsiooni ja poliitilist assotsieerimist, ning saavutada majanduslik integratsioon õigusnormide ulatusliku lähendamise teel. Preambulis osutatakse ka lepinguosaliste pühendumusele suurendada energiajulgeolekut, edendades muu hulgas turuintegratsiooni ja õigusnormide lähendamist ELi õigustiku põhielementidele.
 3)
 Lisaks sellele tunnistatakse Euroopa Liidu ja Ukraina vahelises 24. novembri 2016. aasta kahepoolses strateegilist energiapartnerlust käsitlevas vastastikuse mõistmise memorandumis, et energeetikasektoris tehtava tõhustatud koostöö ja energeetikasektori reformi eesmärk on ELi ja Ukraina energiaturud täielikult integreerida.
 4)
 Lepingu artiklis 1 osutatakse eesmärgile toetada Ukraina jõupingutusi viia lõpule üleminek toimivale turumajandusele, muuhulgas oma õigustiku järkjärgulise liidu õigustikule lähendamise teel.
 5)
 Vastavalt lepingu artiklile 273 muudavad lepinguosalised oma õigusakte, millele on viidatud lepingu XXVII lisas, tagamaks, et kõik elektri ja gaasi transpordi tingimused on objektiivsed, mõistlikud ja läbipaistvad ning mittediskrimineerivad.
 6)
 Lisaks sellele sätestatakse lepingu artiklis 337 seoses turuintegratsiooni suunas liikumisega, et lepinguosalised jätkavad ja elavdavad energialast koostööd, muu hulgas energeetikasektorit järk-järgult lähendades.
 7)
 Lepingu artiklis 341 sätestatakse, et järkjärguline lähendamine energeetikasektoris toimub vastavalt lepingu XXVII lisas esitatud ajakavale.
 8)
 Lepingu artiklis 474 korratakse Ukraina üldist kohustust lähendada oma õigusakte järk-järgult liidu õigusaktidele, sealhulgas energeetikasektoris.
 9)
 EL energeetikasektori õigustik on pärast lepingu üle peetud läbirääkimiste lõppemist märkimisväärselt edasi arenenud ning edasi on arenenud ka Ukraina kohustused, mis tulenevad lepingu rakendamisest ja energiaühenduse asutamislepingu liikmesusest. Seda arengut tuleb kajastada lepingu XXVII lisas, mida tuleks seetõttu ajakohastada.
 10)
 Lepingu artiklis 475 on üldjoontes sätestatud Ukraina õigusaktide ELi õigusaktidele lähendamisel, sealhulgas nende rakendamise ja jõustamise aspektide lähendamisel tehtavate edusammude järelevalve tingimused. Artiklis on sätestatud, et aruandlus- ja hindamisprotsessis võetakse arvesse lepinguga või lepingu alusel asutatud rahvusvaheliste asutuste otsustes sätestatud konkreetset korda.
 11)
 Reformide tõhusama rakendamise tagamiseks Ukrainas tuleb tugevdada energeetikasektori reformi järelevalvemehhanismi, et saavutatud reformid oleksid tagasipöördumatud ning aitaksid seega kestvalt kaasa energeetikasektori moderniseerimisele.
 12)
 Tulenevalt lepingu artikli 463 lõigetest 1 ja 3 on ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogul (edaspidi „assotsieerimisnõukogu“) õigus teha otsuseid lepingu eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige võib assotsieerimisnõukogu ajakohastada või muuta lepingu lisasid, võttes arvesse ELi õigusvaldkonna arengut ja kohaldatavaid standardeid, mis on sätestatud lepinguosaliste poolt asjakohasteks peetavates rahvusvahelistes õigusaktides.
 13)
 Seetõttu muudab assotsieerimisnõukogu lepingu XXVII lisa, et kehtestada üksikasjalikumad eeskirjad Ukraina õigusaktide ELi õigusaktidele lähendamise jälgimiseks energeetikasektoris. Selleks tuleks lepingu XXVII lisasse lisada järelevalveprotsessi tugevdavad asjakohased sätted,
 on vastu võtnud käesoleva otsuse:
 Artikkel 1
 Lepingu XXVII lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 (koht) ...
 Assotsieerimisnõukogu nimel
 eesistuja
 Lisa
 „1. peatüki XXVII lisa
 Energiakoostöö, sealhulgas tuumaküsimused
 XXVII-1 lisa
 Lähendamise järelevalve energeetikasektoris
 Ukraina õigusaktide ELi energeetikasektori õigustikule lähendamise järelevalve tugevdamiseks ning Ukraina energeetikasektori kestlikuks moderniseerimiseks kohaldavad lepinguosalised kooskõlas lepingu artikli 475 lõikega 2 järgmisi täiendavaid meetmeid. Kõnealused meetmed ei mõjuta kummagi lepinguosalise energiaühenduse asutamislepingu liikmesusest tulenevaid õigusi ja kohustusi.
 ELi õigustiku mõjus rakendamine
 1.Euroopa Komisjon teavitab Ukrainat viivitamata Euroopa Komisjoni ettepanekutest mõni õigusakt vastu võtta või seda muuta või mõnest ELi õigusaktist, millega muudetakse käesolevas lisas loetletud ELi õigusakte.
 2.Ukraina tagab lähendatud siseriiklike õigusaktide tõhusa rakendamise ning võtab vajalikke meetmeid peegeldamaks XXVII-2 lisas loetletud liidu õiguses aset leidnud arengut oma siseriiklikes energeetikasektori õigusaktides. Eelkõige kohaldatakse järgmist:
 a.ELi määrused või otsused võetakse üle Ukraina riigisisesesse õiguskorda;
 b.ELi direktiivi rakendamise vormi ja meetodi võivad valida Ukraina ametiasutused;
 c.elektri- või gaasisektori võrgueeskirja käsitlev komisjoni määrus võetakse üle Ukraina riigisisesesse õiguskorda, muutmata määruse ülesehitust ja muud teksti peale tõlke, välja arvatud juhul, kui selliseid muudatusi peab vajalikuks Euroopa Komisjon.
 3.Ukraina hoidub mis tahes tegevusest, mis võiks kahjustada siseriiklike õigusaktide XXVII-2 lisas loetletud ELi energeetikasektori õigustikule lähendamise eesmärkide ja tulemuste saavutamist.
 4.Ukraina tunnistab kehtetuks selliste siseriiklike õigusaktide sätted või lõpetab selliste siseriiklike tavade rakendamise, mis on vastuolus XXVII-2 lisas loetletud liidu õigusaktide või energeetikasektoris kohaldatavale liidu õigusele lähendatud siseriiklike õigusaktidega.
 Konsultatsioonid
 5.Ukraina konsulteerib Euroopa Komisjoniga ELi õigustikuga kokkusobivuse küsimuses kõigi nendesse valdkondadesse kuuluvate seadusandlike ettepanekute puhul, mis tuleb enne nende jõustumist lähendada XXVII-2 lisas loetletud ELi õigusaktidele. Konsulteerimiskohustus hõlmab ka juba lähendatud siseriiklike õigusaktide muutmise ettepanekuid, sõltumata ettepaneku õiguslikust vormist.
 6.Ukraina valitsus võib konsulteerida Euroopa Komisjoniga ELi õigustikuga kokkusobivuse küsimuses kõigi seadusandlike ettepanekute puhul, millega rakendatakse energeetikasektori õigusakte, mis juba on lähendatud või kavatsetakse lähendada XXVII-2 lisas loetletud ELi õigusaktidele. Kui Ukraina valitsus otsustab Euroopa Komisjoniga sellise õigusakti üle konsulteerida, kohaldatakse punkti 7.
 7.Ukraina hoidub jõustamast punktides 5 ja 6 osutatud, konsulteerimiseks esitatud õigusakte enne, kui Euroopa Komisjon on hinnanud kavandatud õigusakti kokkusobivust ELi asjaomase valdkonna õigustikuga ning juhul, kui Euroopa Komisjon on jõudnud järeldusele, et kavandatav õigusakt ei sobi kokku kõnealuse valdkonna ELi õigustikuga.
 8.Euroopa Komisjoni koostatud kokkusobivuse hinnang võib sisaldada soovitusi kavandatud õigusakti või selle osade kohta, mida Euroopa Komisjon peab ELi õigustikuga kokkusobimatuks. Euroopa Komisjon võib hindamise eesmärgil konsulteerida energiaühenduse sekretariaadiga või lähetada eksperte, kui ta peab seda vajalikuks. Kokkusobivuse hindamine tehakse 3 kuu jooksul alates kavandatud õigusakti ingliskeelse versiooni kättesaamisest või pikema ajavahemiku jooksul, kui Euroopa Komisjon ja Ukraina on nii kokku leppinud. Kui Euroopa Komisjon ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul vastanud, võib Ukraina kavandatud õigusakti jõustada. Kui vastust nimetatud ajavahemiku jooksul ei esitata, ei tähenda see, et Euroopa Komisjon peab kavandatud õigusakti ELi õigustikuga kokkusobivaks.
 9.Ukraina esitab Euroopa Komisjonile kõigi XXVII-2 lisas loetletud ELi õigusaktidele lähendatavate valdkondade õigusaktide lõpliku versiooni või nende õigusaktide lõpliku versiooni, millega muudetakse lähendatud siseriiklikke õigusakte samades valdkondades.
 10.Ukraina valitsus võib juhtida Euroopa Komisjoni tähelepanu teistele käesoleva lepinguga hõlmatud energeetikasektori õigusaktidele või seadusandlikele ettepanekutele, et küsida mittesiduvat arvamust õigusakti kokkusobivuse kohta XXVII-2 lisas loetletud ELi õigusaktidega.
 11.Lepinguosalised vahetavad vastavalt käesolevas lisas sätestatule teavet assotsieerimiskomitee sekretäride kaudu.
 Aru andmine assotsieerimisnõukogule
 12.Euroopa Komisjon teavitab assotsieerimisnõukogu enne selle aastakoosolekut kõigist käesoleva lisa raames Ukraina küsitud ja Ukrainale esitatud arvamustest, mis käsitlevad Ukraina siseriiklike õigusaktide kokkusobivust ELi õigustikuga.
 13.Ukraina esitab assotsieerimisnõukogule kolm kuud enne selle aastakoosolekut kirjalikult aruande XXVII-2 lisas loetletud ELi õigusaktide alusel energeetikasektori reformi rakendades tehtud edusammude kohta. Aruandes käsitletakse üksikasjalikult seda, kuidas on Ukraina võtnud oma vastuvõetud õigusaktides arvesse Euroopa Komisjoni esitatud arvamusi ja soovitusi, ning esitatakse teave vastuvõetud õigusaktide tõhusa kohaldamise kohta.
 14.Järelevalvetoimingute tulemused esitatakse arutamiseks kõigile käesoleva lepingu alusel moodustatud asjaomastele asutustele, sealhulgas artikli 475 lõikes 4 osutatud soovituste vastuvõtmise eesmärgil.
 XXVII-2 lisa
 Ukraina energeetikasektori õigusaktide lähendamise kohustus
 Ukraina kohustub vastavalt allpool esitatud ajakavale järk-järgult ühtlustama oma õigusaktid järgmiste ELi õigusaktidega:
 1. ELi õigustik, mida Ukraina kohustub rakendama energiaühenduse asutamislepingu raames. Käesoleva lisa suhtes kehtivad asutamislepingus kokku lepitud tähtajad.
 Elektrienergia
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiiv 2005/89/EÜ elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta
 Komisjoni 23. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 838/2010, millega kehtestatakse põhivõrguettevõtjate omavahelise hüvitamise mehhanismi ja ülekandetasusid käsitleva ühise regulatiivse lähenemisviisi suunised
 Komisjoni 14. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 543/2013, mis käsitleb elektriturgudel andmete esitamist ja avaldamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 714/2009 I lisa
 Komisjoni 17. augusti 2016. aasta määrus (EL) 2016/1388, millega kehtestatakse võrgueeskiri tarbimise ühendamise kohta
 Komisjoni 14. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/631, millega kehtestatakse võrgueeskiri elektritootmisüksuste võrku ühendamise nõuete kohta
 Komisjoni 26. augusti 2016. aasta määrus (EL) 2016/1447, millega kehtestatakse võrgueeskiri alalisvooluülekandesüsteemide ja alalisvooluühendusega energiapargimoodulite võrguühenduse nõuete kohta
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1952, mis käsitleb Euroopa maagaasi- ja elektrihinnastatistikat ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2008/92/EÜ
 Gaas
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005
 Nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/67/EÜ, mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid
 Komisjoni 30. aprilli 2015. aasta määrus (EL) nr 2015/703, millega kehtestatakse võrgueeskiri koostalitlus- ja andmevahetuseeskirjade kohta
 Komisjoni 16. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/459, millega kehtestatakse gaasi ülekandesüsteemide võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskiri ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 984/2013
 Komisjoni 16. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/460, millega kehtestatakse võrgueeskiri gaasi ülekandetasude ühtlustatud ülesehituse põhimõtete kohta
 Taastuvad energiaallikad
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta
 Nafta
 Nõukogu 14. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/119/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid
 Energiataristu
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009
 Energiatõhusus
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta määrus (EL) 2017/1369, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL
 Rakendusmäärused:
 -Komisjoni 5. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 518/2014, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määruseid (EL) nr 1059/2010, (EL) nr 1060/2010, (EL) nr 1061/2010, (EL) nr 1062/2010, (EL) nr 626/2011, (EL) nr 392/2012, (EL) nr 874/2012, (EL) nr 665/2013, (EL) nr 811/2013 ja (EL) nr 812/2013 seoses energiamõjuga toodete märgistamisega internetis
 -Komisjoni 30. novembri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/254, millega muudetakse delegeeritud määruseid (EL) nr 1059/2010, (EL) nr 1060/2010, (EL) nr 1061/2010, (EL) nr 1062/2010, (EL) nr 626/2011, (EL) nr 392/2012, (EL) nr 874/2012, (EL) nr 665/2013, (EL) nr 811/2013, (EL) nr 812/2013, (EL) nr 65/2014, (EL) nr 1254/2014, (EL) 2015/1094, (EL) 2015/1186 ja (EL) 2015/1187 kontrollimisel lubatud hälvete kasutamise osas
 -Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1060/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete energiamärgistusega
 -Komisjoni 1. oktoobri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 65/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate küpsetusahjude ja pliidikubude energiamärgistusega
 -Komisjoni 4. mai 2011. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 626/2011, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kliimaseadmete energiamärgistusega
 -Komisjoni 12. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 874/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses elektrilampide ja valgustite energiamärgistusega
 -Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1059/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiamärgistusega
 -Komisjoni 19. septembri 1996. aasta direktiiv 96/60/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate pesumasin-kuivatite energiamärgistuse puhul
 -Komisjoni 1. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 392/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökomärgistamisega
 -Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1061/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate energiamärgistusega
 -Komisjoni 3. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 665/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses tolmuimejate energiamärgistusega
 -Komisjoni 18. veebruari 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 812/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses veesoojendite, kuumaveesalvestite ning veesalvestiga päikesekütteseadmete energiamärgistusega
 -Komisjoni 18. veebruari 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 811/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kütteseadmete, veesoojendite-kütteseadmete, kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide ning veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide energiamärgistusega
 -Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses televiisorite energiamärgistusega
 -Komisjoni 11. juuli 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1254/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses elamuventilatsiooniseadmete energiamärgistusega
 -Komisjoni 5. mai 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1094, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses tööstuslike külmsäilitusseadmete energiamärgistusega
 -Komisjoni 24. aprilli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1186, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kohtkütteseadmete energiamärgistusega
 -Komisjoni 27. aprilli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1187, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses tahkekütusekatelde ning päikeseseadmete, temperatuuriregulaatorite ja lisakütteseadmetega tahkekütusekatelde energiamärgistusega
 2. ELi õigusaktid, mida Ukraina peab rakendama lisaks energiaühenduse asutamislepingu raames võetud kohustustele
 Süsivesinike geoloogiline luure ja uurimine
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiv 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta
 Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest, võttes arvesse kaubandusalaste energeetikasätete artikleid (12 ja 13), mida on käsitletud IV jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) 11. peatükis („Kaubandusvaldkonna energiaküsimused”).
 Energiatõhusus – hoonete energiatõhusus
 Komisjoni 16. jaanuari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 244/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja kehtestatakse võrdlusmeetodite raamistik hoonete ja ehitusdetailide energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamiseks
 Ajakava: määruse sätted tuleb rakendada 30. juuniks 2019.
 Energiatõhusus - ökodisain
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks
 Ajakava: direktiivi 2009/125/EÜ sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest.
 Rakendusmäärused:
 -Komisjoni 30. novembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2282, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1275/2008, (EÜ) nr 107/2009, (EÜ) nr 278/2009, (EÜ) nr 640/2009, (EÜ) nr 641/2009, (EÜ) nr 642/2009, (EÜ) nr 643/2009, (EL) nr 1015/2010, (EL) nr 1016/2010, (EL) nr 327/2011, (EL) nr 206/2012, (EL) nr 547/2012, (EL) nr 932/2012, (EL) nr 617/2013, (EL) nr 666/2013, (EL) nr 813/2013, (EL) nr 814/2013, (EL) nr 66/2014, (EL) nr 548/2014, (EL) nr 1253/2014, (EL) 2015/1095, (EL) 2015/1185, (EL) 2015/1188, (EL) 2015/1189 ja (EL) 2016/2281 kontrollimisel kasutatavate lubatud hälvete osas
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 30. novembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2281, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) seoses õhukütteseadmete, jahutusseadmete, kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite ja puhurkonvektorite ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 28. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1189, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tahkekütusekatelde ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 28. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1188, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kohtkütteseadmete ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 24. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1185, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tahkekütuse-kohtkütteseadmete ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 5. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/1095, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tööstuslike külmsäilitusseadmete, kiirjahutuskappide, kondensatsiooniseadmete ja protsessijahutite ökodisaini nõuetega
 -Komisjoni 7. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 1253/2014, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ ventilatsiooniseadmete ökodisaininõuete osas
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 21. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 548/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ rakendamise kohta seoses väikeste, keskmiste ja suurte jõutrafodega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 14. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 66/2014, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate küpsetusahjude, keeduplaatide ja pliidikubude ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 2. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 813/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 2. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 814/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veesoojendite ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 8. juuli 2013. aasta määrus (EL) nr 666/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses tolmuimejate ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 617/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuete osas
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 932/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökodisaini nõuetega.
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 11. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 622/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 641/2009 seoses eraldiseisvate ja toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 641/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses eraldiseisvate ja toodetesse paigaldatud sukel-ringluspumpade ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 25. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 547/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses veepumpade ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 6. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 206/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 30. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 327/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses ökodisaini nõuetega ventilaatoritele mootori elektrilise sisendvõimsusega 125 W kuni 500 kW
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1016/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1015/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 25. augusti 2015. aasta määrus (EL) 2015/1428, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 244/2009 kodumajapidamises kasutatavate suunamata valgusvooga lampide ökodisaini nõuete osas ning komisjoni määrust (EÜ) nr 245/2009 sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorlampide, suure valgustugevusega lahenduslampide ning nende lampidega koos kasutatavate liiteseadiste ja valgustite ökodisainile esitatavate nõuete suhtes ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/55/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 1194/2012 seoses suundvalguslampide, leedlampide ja nende lisaseadmete ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 18. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 245/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorlampide, suure valgustugevusega lahenduslampide ning nende lampidega koos kasutatavate liiteseadiste ja valgustite ökodisainile esitatavate nõuete suhtes ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/55/EÜ
 Ajakava: määruse sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 -Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1194/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses suundvalguslampide, leedlampide ja nende lisaseadmete ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 18. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 244/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate suunamata valgusvooga lampide ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 -Komisjoni 18. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 859/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 244/2009 kodumajapidamises kasutatavate suunamata valgusvooga lampide ultraviolettkiirgusega seotud nõuete osas
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 21. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 347/2010, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 245/2009 seoses sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorlampide, suure valgustugevusega lahenduslampide ning nende lampidega koos kasutatavate liiteseadiste ja valgustite ökodisainile esitatavate nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 643/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 642/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses televiisorite ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 6. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 4/2014, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 640/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses elektrimootorite ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 640/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses elektrimootorite ökodisaini nõuetega) parandus ELT L 46, 19.2.2011
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 -Komisjoni 6. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 278/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaininõuetega välistoiteallikate elektrienergiatarbimisele koormamata seisundis ja tööseisundi keskmisele kasutegurile
 Ajakava: määruse sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 -Komisjoni 4. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 107/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses lihtsate digimuundurite ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 -Komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1275/2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis
 Ajakava: määruse sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 -Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/42/EMÜ uute vedel- ja gaaskütusega köetavate kuumaveekatelde efektiivsusnõuete kohta, muudetud
 Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 -Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 643/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete ökodisaini nõuetega
 Ajakava: määruse sätete rakendamise tähtaeg tuleb määrata kindlaks 31. detsembriks 2021.
 Tuumaenergia
 Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom
 Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada nelja aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 Nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/117/Euratom radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta
 Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 Nõukogu 25. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik
 Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 Nõukogu 8. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/87/Euratom, millega muudetakse direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik
 Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
 Nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiiv 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumakütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks
 Ajakava: direktiivi sätted tuleb rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.