type: legislation

text:
 |
 52013PC0410
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamise kohta (uuesti sõnastatud) /* COM/2013/0410 final - 2013/0186 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU
 TAUST
 Ühtse Euroopa taeva algatuse eesmärk on
 suurendada aeronavigatsiooniteenuseid osutava sektori reformi abil Euroopa
 õhuruumi korralduse ja juhtimise üldist tõhusust. Algatuse arendamiseks on
 vastu võetud kaks laiaulatuslikku õigusaktide paketti – ühtse Euroopa taeva
 esimene ja teine õigusaktide pakett, mis sisaldavad nelja määrust[1] – ning rohkem kui 20 komisjoni
 rakenduseeskirja ja otsust[2].
 Ühtse Euroopa taeva nelja määruse raamistik on tihedalt seotud Euroopa
 lennuohutusalaste õigusaktidega,[3]
 milles käsitletakse mitmeid Euroopa Lennundusohutusametile (EASA) usaldatud
 ülesandeid[4]
 ning Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) projekti
 kohase laiaulatusliku aeronavigatsiooniteenuste osutamise vahendite ja süsteemide
 ajakohastamise projekti käivitamist[5].
 Praegustes eeskirjades käsitletakse viit tihedalt seotud valdkonda:
 tulemuslikkust, ohutust, tehnoloogiat, inimtegurit ja lennujaamu.
 2004. aastal vastu võetud ühtse Euroopa taeva
 esimese õigusaktide paketiga (SES I) ja 2009. aastal vastu võetud ühtse
 Euroopa taeva teise õigusaktide paketiga (SES II) seotud kogemus on näidanud,
 et ühtse Euroopa taeva algatuse põhimõtted ja suundumused on õiged ning nende
 rakendamise jätkamine on õigustatud. Paraku esineb algatuse rakendamisel
 märkimisväärseid viivitusi, eelkõige seoses tulemuseesmärkide saavutamisega ja
 algatuse põhielementide (näiteks funktsionaalsed õhuruumiosad ja riiklikud
 järelevalveasutused) rakendamisega.
 2009. aastal ühtse Euroopa taeva teist
 õigusaktide paketti vastu võttes otsustas seadusandja, et kõnealuse paketi
 rakendamine toimub kahes etapis ja kutsus komisjoni üles jätkama ühtset Euroopa
 taevast käsitlevate määruste vastavusseviimist EASAt käsitlevate määrustega
 pärast EASA rakendusmeetmete esialgse komplekti rakendamist ja
 aeronavigatsiooniteenustega seotud auditeerimiskogemuste omandamist[6]. Seega oli juba ette nähtud
 õigusaktide paketi uuestisõnastamine, mille põhieesmärk on EASA ja ühtse
 Euroopa taeva õigusraamistike lihtsustamine ja nendevahelise piiri
 täpsustamine.
 Uuestisõnastamise protsess võimaldab samuti
 hinnata praeguste õigussätete tõhusust, võttes arvesse ühtse Euroopa taeva
 algatuse õigeaegse rakendamisega seotud probleeme. Ühtset Euroopa taevast
 käsitleva õigusraamistiku läbivaatamise protsess (lühendatult SES 2+) peaks
 kiirendama aeronavigatsiooniteenuste reformi, kaldumata kõrvale selle
 esialgsetest eesmärkidest ja põhimõtetest. Protsess moodustab samuti osa teise
 ühtse turu meetmepaketi[7]
 algatusest ja ei piirdu seega üksnes lennuliikluse korraldamise süsteemiga,
 vaid on suunatud ELi majanduse üldise konkurentsivõime ja kasvu edendamisele.
 Meetmepaketi SES 2+ eesmärk on täiustada
 eeskirjade järelevalvet ja tulemuslikkuse kava ning suurendada teenuseosutajate
 kliendikesksust ja üldist tulemuslikkust.
 Lisaks sellele aitab kõnealune pakett
 kõrvaldada praeguses õigusraamistikus esinevad teatavad kattuvused ja muudab
 seega õigusaktid lihtsamini mõistetavaks. On väljendatud muret seoses mitme
 kattuvusega ühtse Euroopa taeva praeguses õigusraamistikus, samuti on vaja
 selgitada mitmesuguste osalejate rolle ELi tasandil. Ühtset Euroopa taevast
 käsitleva nelja määruse vastavusseviimine EASA algmäärusega[8] on lihtsalt tehniline
 kohandamismeede, mis on õigusaktidega juba ette nähtud. Määruste kattuvuse
 ulatuse tõttu on kohandamise loogiline lahendus ühtset Euroopa taevast
 käsitleva nelja määruse allesjäänud osade uuesti sõnastamine ühe õigusaktina.
 Käsitletud probleemid
 Üks meetmepaketis SES 2+ käsitletud probleeme
 on aeronavigatsiooni vähene tõhusus; aeronavigatsiooniteenuste
 osutamisel on kulutõhususe, lendude tõhususe ja pakutava läbilaskevõime
 seisukohast jätkuvalt suhteliselt palju arenguruumi. Probleem tõuseb selgelt
 esile, kui võrrelda Euroopat Ameerika Ühendriikidega, mille õhuruum on sarnase
 suurusega USAs kontrollib marsruutlendude puhul õhuruumi üks teenuseosutaja,
 kuid Euroopas tegutseb samas valdkonnas 38 teenuseosutajat. USA teenuseosutaja
 teenindab 38 % võrra väiksema personaliga peaaegu 70 % rohkem lende.
 Euroopa tööviljakuse sellise erinevuse peamiseks põhjuseks on probleemid
 tulemuslikkuse kava kehtestamisel ja jõustamisel, järelevalveasutuste vähene
 tõhusus ning teenuseosutajate tugipersonali ebaproportsionaalne suurus.
 Teine peamine probleem on lennuliikluse
 korraldamise süsteemi killustatus. Euroopa lennuliikluse korraldamise
 süsteem koosneb 27 siseriiklikust ametiasutusest, mille järelevalve all on üle
 100 aeronavigatsiooniteenuse osutaja ning mille süsteemid, eeskirjad ja
 protseduurid varieeruvad seetõttu suurel määral. Paljud lisakulud tulenevad
 teenuseosutajate rohkusest, sest iga teenuseosutaja korraldab hankeid oma
 süsteemide jaoks, koolitab oma personali enamasti ise, kehtestab oma töökorra
 ja saab teenuseid pakkuda territoriaalselt piiratud väikeses õhuruumis
 Killustatuse vähendamiseks on ühtse Euroopa taeva algatuses esitatud idee
 piiriülestest funktsionaalsetest õhuruumiosadest ja tsentraliseeritud
 võrguhaldajast, mis korraldaks teatavate teenuste osutamist võrgu tasandil Ent
 funktsionaalsed õhuruumiosad ei toimi veel tulemustele orienteeritult ja võrgu
 haldaja on endiselt liiga nõrk.
 Üldeesmärk
 Parandada
 Euroopa lennundussüsteemi konkurentsivõimet teiste samalaadsete piirkondadega
 võrreldes ning eelkõige arendada edasi ühtse Euroopa taeva algatust.
 Erieesmärgid
 ·
 Parandada lennuliiklusteenuste osutamise tõhusust.
 ·
 Suurendada lennuliikluse korraldamise võimekust.
 Tegevuseesmärgid
 ·
 Tagada, et aeronavigatsiooniteenuste osutamine on
 läbipaistev ja põhineb turupõhimõtetel ning lisaväärtusel.
 ·
 Tugevdada riiklike järelevalveasutuste rolli.
 ·
 Toetada eesmärkide püstitamise ja tulemuslikkuse
 kava jõustamise protsessi (sh tugevdada tulemuslikkuse hindamise
 asutust/tulemuslikkuse hindamise üksust).
 ·
 Alustada funktsionaalsete õhuruumiosade
 strateegilist ümberkujundamist.
 ·
 Suurendada võrgu haldaja haldusala ja
 tegevusulatust.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi
 veebisaidil korraldati 2012. aasta septembrist detsembrini kestnud kolmekuuline
 avalik konsultatsioon. Lisaks sellele korraldati kaks kõrgetasemelist üritust –
 konverents Limassolis ja arutelu Brüsselis – ning kõnealuse algatuse
 ettevalmistamiseks on toimunud ka mitmeid kahepoolseid kohtumisi kõikide
 asjaomaste sidusrühmadega.
 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat on koostanud
 mõjuhinnangu, et toetada ühtse Euroopa taeva tõhususe, ohutuse ja
 konkurentsivõime suurendamist käsitlevaid seadusandlikke ettepanekuid. Paketis
 tehakse ettepanek vaadata läbi ühtset Euroopa taevast käsitlevad neli määrust
 (määrused (EÜ) nr 549/2004 kuni 552/2004, muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009)
 ja EASA algmäärus (määrus (EÜ) nr 216/2008, muudetud määrusega (EÜ) nr
 1108/2009)[9].
 Käesolev algatus on seotud ELi töökava käsitleva dokumendiga (EL) nr
 2014/MOVE/001. Mõjuhinnangu tegevuskava on avaldatud ka komisjoni veebisaidil[10].
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 3.1. Uuesti sõnastamine (läbivalt
 kogu määruses)
 Ühtset Euroopa taevast käsitlevad neli määrust
 on ühendatud üheks määruseks, mistõttu on määruste tekstides tulnud läbivalt
 teha mitmesuguseid muudatusi. Uus määrus on jagatud viieks peatükiks vastavalt
 asjaomastele osalejatele:
 - I peatükk: Üldsätted
 - II peatükk: Riiklikud ametiasutused
 - III peatükk: Teenuse osutamine
 - IV peatükk: Õhuruum
 - V peatükk: Lõppsätted
 Lisaks sellele on ühtset Euroopa taevast
 käsitlevatest määrustest kustutatud osa sisust, mis kattus olemasoleva
 määrusega (EÜ) nr 216/2008 ja eemaldatud osade teatavad üksikasjad on esitatud
 uuesti määruses (EÜ) nr 216/2008, et rõhutada lähenemisviisi järjepidevust.
 Määruses (EÜ) nr 552/2004 on kustutatud enamik sätetest ja määrus kaotab nüüd
 tervikuna kehtivuse, välja arvatud teatavad üksikasjad, mis on seotud
 teavitatud asutusi käsitleva I lisaga ja mis on liidetud kvalifitseeritud
 üksusi käsitleva lisaga; samuti on säilinud teatavad II lisa üldise iseloomuga
 kirjeldavad lõigud, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas, et
 rõhutada vajadust järgida olemasolevaid poliitikasuundi.
 Kooskõlas seisukohaga, et komisjon peaks
 keskenduma majanduslikule reguleerimisele ja eelkõige tulemuslikkuse kavale ja
 projektile SESAR, samas kui EASA (ametite nimede ühtlustamist käsitleva
 kokkuleppe kohaselt uue nimega Euroopa Liidu Lennuamet (EAA)) toetab protsessi,
 koordineerides kõikide tehniliste eeskirjade koostamist, on määrusele lisatud
 artikkel 28, kus kirjeldatakse SESARi poliitikasuundade ja uute tehniliste
 eeskirjade vahelise kooskõla tagamise viisi.
 Samuti on määrusesse lisatud rakendusakte ja
 delegeeritud õigusakte käsitlevad uued eeskirjad, mis tulenevad Lissaboni
 lepingust.
 3.2. Riiklikud ametiasutused
 (artiklid 3, 4 ja 5 ning artikli 2 punkt 36)
 Üks mõjuhinnangus kindlaks määratud peamistest
 valdkondadest, mille puhul tuleb meetmeid võtta, on riiklike ametiasutuste
 toetamine nii nende sõltumatust kui ka erialateadmisi ja vahendeid silmas pidades.
 Seetõttu on artiklis 3 selgitatud, mil määral peavad riiklikud ametiasutused
 olema sõltumatud teenuseosutajatest, kelle üle nad järelevalvet teostavad. Kuna
 teatavates liikmesriikides on vajalik haldusasutuste osaline reorganiseerimine,
 on ette nähtud ka üleminekuaeg, mis kestab aastani 2020. Peale selle
 kehtestatakse üksikasjalikumad nõuded palgatava personali pädevuse ja
 sõltumatuse kohta ning tagatakse asutuste sõltumatu rahastamine marsruudi
 navigatsioonitasude süsteemi kaudu kooskõlas artikliga 14.
 Asutuste erialateadmiste edendamiseks on
 artikliga 5 ette nähtud riiklike asutuste võrgu loomine ja samuti on käsitletud
 ekspertide koondamise võimalust, et liikmesriigid saaksid kasu teiste
 liikmesriikide ekspertide teadmistest.
 Samuti on lisatud termini „riiklik
 järelevalveasutus” määratlus, mille kaudu on selgitatud, et käesoleva määruse
 tähenduses käsitatakse riiklike järelevalveasutustena määruse (EÜ) nr 216/2008
 kohaseid pädevaid asutusi, mistõttu ei ole vaja luua teist halduskihti.
 3.3. Tulemuslikkuse kava ja
 tasusüsteem (artiklid 11, 12, 13 ja 14)
 Tulemuslikkuse kava käsitlevat artiklit 11 on
 muudetud, et täiustada eesmärkide püstitamise protsessi ja võimaldada
 eesmärkide seadmise puhul keskenduda varasemast rohkem kohalikule tasandile.
 See võimaldab seada kvaliteetsemast teabest lähtuvaid ja konkreetsetest
 asjaoludest juhinduvaid eesmärke.
 Kõnealuste toimingute toetamiseks on
 väiksemaid muudatusi tehtud ka tasusüsteemi käsitlevates artiklites 12 ja 13,
 mille teksti on samuti ajakohastatud, et asutuste ülesannete rahastamist
 käsitlevad sätted hõlmaksid ka EASA määruse (EÜ) nr 1108/2009 kohaselt
 laienevat rolli, mis võimaldab täita mõningaid eespool nimetatud ülesandeid.
 3.4. Funktsionaalsed õhuruumiosad
 (artikkel 16)
 Kõnealust artiklit muudeti juba määrusega (EÜ)
 nr 1070/2009, et muuta funktsionaalsed õhuruumiosad tulemuslikkusele
 suunatumaks, ning sama eesmärgi poole pürgitakse ka käesoleva läbivaatamise
 puhul. Funktsionaalseid õhuruumiosi ei tuleks käsitada õhuruumi staatiliste
 osadena, vaid lennundussektori algatustena, mille eesmärk on teenuste
 kvaliteedi üldine parandamine. Et see võimalikuks saaks, tuleb
 lennundussektorile võimaldada rohkem paindlikkust funktsionaalsete
 õhuruumiosade arendamisel ja isegi eri liiki funktsionaalsete õhuruumiosade loomisel,
 lähtudes maksimaalse koostoime saavutamise põhimõttest. Seega keskendub
 kõnealune artikkel nüüd pigem paindlikele „tööstuspartnerlustele” ja näeb ette
 edukuse mõõtmise tulemuslikkuse alal saavutatud edusammudest lähtudes.
 3.5. Tugiteenused (artikkel 10 ja
 artikli 2, alapunkt 37)
 Kuna analüüs on näidanud, et suurim
 potentsiaal edusammudeks on seotud põhiliste lennuliiklusteenuste
 tugiteenustega ja kuna sellised teenuseid võiks osutada ka turutingimustes, on
 määruse (EÜ) nr 550/2004 endine artikkel 9 välja jäetud ja asendatud artikliga,
 milles käsitletakse tugiteenuste pakkumist vastaval tavapärastele
 riigihanke-eeskirjadele . Põhiliste lennuliiklusteenuste puhul, mida
 käsitatakse loomulike monopolidena, jääb kehtima määramisnõue, kuid
 tugiteenustele tuleks anda võimalus vabalt areneda ja kasutada ära ka teiste
 sektorite oskusteabe täielikku potentsiaali. Lisatud on määruse (EÜ) nr
 1008/2008 artikli 4 eeskujul põhinev kaitseklausel, et tagada olulisemate
 julgeolekualaste ja majanduslike huvide kaitse. Ette on nähtud
 üleminekuperiood, mis kestab aastani 2020.
 Lisaks on artikli 2 lõikesse 37 lisatud
 tugiteenuste määratlus, milles on selgitatud, milliseid teenuseid kõnealune
 säte mõjutab.
 3.6. Võrgu haldamine (artikkel 17
 ning artikli 2 punktid 7, 9 ja 10)
 Artiklit 17, mis käsitleb võrgu haldamist, on
 ajakohastatud kahel viisil. Esmalt on varem vastuoluline artikkel ümber
 korraldatud ja kõik võrgu haldaja osutatavad teenused on koondatud lõikesse 2
 ning elemendid, mis olid seotud lennuliiklusvoo juhtimise tehniliste
 rakenduseeskirjadega – ja seega mitte võrgu haldajaga – on paigutatud ümber
 määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisasse, mis sisaldas juba varem lennuliiklusvoo
 juhtimise eeskirju käsitlevad asjakohased sätted. Seoses sellega on lõikesse 2
 lisatud viide aeronavigatsiooniteabeportaalile, sest kõnealune teenus on juba
 teataval määral võrgu haldaja tegevusse integreeritud, kuid seda ei ole
 määruses selgesõnaliselt mainitud.
 Teiseks on artikkel läbi vaadatud eesmärgiga
 viia see vastavusse määruses (EÜ) nr 1108/2009 kasutatud terminoloogiaga ja
 sellest tulenevalt on funktsioonid nimetatud ümber teenusteks ja võrgu haldajat
 on sertifitseerimise, järelevalve ja ohutusnõuete puhul käsitletud
 järjepidevalt samamoodi kui teisi teenuseosutajaid. Ka asjaomaste mõistete
 definitsioonid on vastavalt ajakohastatud.
 Samuti on artiklile 17 lisatud säte, milles
 käsitletakse võrgu haldaja edasist arengut tööstuspartnerluse suunas 2020.
 aastaks seatud tähtaega silmas pidades.
 3.7. Õhuruumi kasutajate osalus
 (artikkel 19)
 Mõjuhinnangus osutati ühe täiustamist vajava
 valdkonnana kliendikesksema suhtumise kujundamist aeronavigatsiooniteenuse
 osutajate hulgas. Uue artikli 19 eesmärk on tagada, et õhuruumi kasutajatega
 konsulteeritakse ja et nad on kaasatud investeerimiskavade heakskiitmisse.
 4. TÄIENDAV TEAVE
 EASA algmääruse, st määruse (EÜ) nr 216/2008
 muudatusettepanekute kohta on koostatud eraldi lühem seletuskiri.
 Ettepanekul puudub mõju ELi eelarvele, sest
 kõik selles käsitletud funktsioonid on juba olemas.
 ê549/2004 (kohandatud)
 2013/0186 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
 millega sätestatakse
 raamistikühtse Euroopa taeva algatuse loomiseksÖ rakendamise
 kohta Õ
 (uuesti sõnastatud)
 (EMPs kohaldatav tekst)
 ê 549/2004 (kohandatud)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Ö Euroopa Liidu
 toimimise lepingut Õ Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 Ö 100 Õ lõiget 2,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[11],
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 riikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[12],
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[13],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 ò uus
 (1) Oluliselt
 on muudetud järgmisi 10. märtsi 2004. aasta määrusi: määrus (EÜ) nr 549/2004,
 millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus),[14] määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste
 osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus),[15], määrus (EÜ) nr 551/2004
 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi
 määrus)[16]
 ja määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu
 koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus)[17]. Kuna kõnealustesse
 määrustesse tuleb teha veelgi muudatusi, tuleks need selguse huvides uuesti
 sõnastada.
 ê 549/2004 põhjendus
 1
 (2) Ühise transpordipoliitika
 rakendamine nõuab tõhusat lennutranspordisüsteemi, mis võimaldaks
 lennutransporditeenuseid osutada ohutult ja korrapäraselt, hõlbustades seega
 kaupade, isikute ja teenuste vaba liikumist.
 ê 549/2004 põhjendus
 2 (kohandatud)
 23. ja
 24. märtsil 2000 Lissabonis toimunud erakorralisel kohtumisel soovitas
 Euroopa Ülemkogu komisjonil teha ettepanekuid õhuruumi korraldamise,
 lennujuhtimise ja lennuliikluse voogude korraldamise kohta, tuginedes komisjoni
 asutatud kõrgetasemelise ühtse Euroopa taeva töörühma tööle. See peamiselt
 liikmesriikide tsiviil- ja sõjaväe lennundusvõimudest koosnev rühm esitas oma
 aruande novembris 2000.
 ê 1070/2009 põhjendus
 2 (kohandatud)
 (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 poolt ühtset Euroopa taevast käsitlevate õigusaktide esimese paketiga, täpsemalt nimelt 10. märtsi 2004. aastamääruse (EÜ) nr 549/2004,(millega
 sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus)),
 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ)
 nr 550/2004, (aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses
 Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus)), 10. märtsi 2004. aastamääruse (EÜ) nr 551/2004 (õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas
 (õhuruumi määrus))ja 10. märtsi 2004. aastamääruse (EÜ)
 nr 552/2004 (Euroopa
 lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus))vastuvõtmisega, kehtestati kindel õiguslik alus sujuvale, koostalitlusvõimelisele ja
 ohutule lennuliikluse korraldamise süsteemile.
 ò uus
 Ühtset
 Euroopa taevast käsitleva teise õiguspaketiga, täpsemalt määruse (EÜ) nr
 1070/2009 vastuvõtmisega, tugevdati kõnealust algatust veelgi ning võeti
 Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgu tulemuslikkuse parandamiseks
 kasutusele tulemuslikkuse kava ja võrgu haldaja kontseptsioon.
 ê 550/2004 põhjendus
 3 (kohandatud)
 Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 10 märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004
 (raammäärus)[18]
 sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks.
 ê 551/2004 põhjendus
 4 (kohandatud)
 Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 10 märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004
 (raammäärus)[19]
 sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks.
 ê 551/2004 (kohandatud)
 (4) 1944. aasta Chicago
 rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artiklis 1 tunnustavad osalisriigid,
 et "igal riigil on täielik ja ainuõiguslik suveräänsus oma territooriumi
 õhuruumi üle". Selle suveräänsuse kohaselt kasutavad Ö liidu Õ liikmesriigid
 lennuliikluse juhtimisel riigiasutustele antud volitusi, ilma et see piiraks
 rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamist.
 ê 552/2004 põhjendus
 3 (kohandatud)
 Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 10 märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 549/2004
 (raammäärus)[20]
 sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks.
 ê 1070/2009 põhjendus
 1
 (5) Ühise transpordipoliitika
 rakendamine nõuab tõhusat lennutranspordisüsteemi, mis võimaldaks
 lennutransporditeenuseid osutada ohutult, korrapäraselt ja jätkusuutlikult,
 optimeerides läbilaskevõimet ja hõlbustades seega kaupade, isikute ja teenuste
 vaba liikumist.
 ê 1070/2009 põhjendus
 37
 (6) Üheaegne tegelemine
 lennuliikluse ohutusstandardite täiustamise laiendamise ning lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste üldise
 toimivuse parandamise eesmärkidega Euroopa üldlennuliikluse osas nõuab
 arvestamist inimteguriga. Seetõttu peaksid liikmesriigid kaaluma nn õiglase suhtumisekultuuri
 põhimõtete kasutusele võtmist.
 ê 549/2004 põhjendus
 6 (kohandatud)
 (7) Liikmesriigid on võtnud vastu
 üldise avalduse ühtse Euroopa taevaga algatusega seotud sõjaliste küsimuste kohta[21]. Selle avalduse kohaselt
 peaksid liikmesriigid eelkõige suurendama tsiviil- ja sõjandusvaldkonna
 koostööd ja kui kõik asjaomased liikmesriigid peavad vajalikuks, hõlbustama
 nende liikmesriikide poolt vajalikuks peetavas ulatuses koostööd nende
 relvajõudude vahel kõikides lennuliikluse korraldamisega seotud küsimustes.
 ê 549/2004
 põhjendus 3
 Õhutranspordi süsteemi veatu toimimine nõuab
 aeronavigatsiooniteenuste püsivat kõrgetasemelist ohutust, et võimaldada
 Euroopa õhuruumi optimaalselt kasutada, ning püsivat kõrgetasemelist õhureisi
 ohutust, pidades kinni aeronavigatsiooniteenuste üldist huvi pakkuvatest
 ülesannetest, sealhulgas avaliku teenindamise kohustustest. Seepärast peaks see
 vastama vastutuse ja pädevuse kõrgeimatele standarditele.
 ê 549/2004 põhjendus
 4
 Ühtset Euroopa taevast käsitlevat algatust tuleks
 arendada vastavalt ühenduse ja selle liikmesriikide Euroopa Lennuliikluse
 Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) liikmelisusest tulenevatele kohustustele
 ning kooskõlas 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse
 konventsioonis sätestatud põhimõtetega.
 ê 549/2004 põhjendus
 5 (kohandatud)
 (8) Sõjaliste operatsioonide ja
 õppuste sisu, ulatust ja läbiviimist käsitlevad otsused ei kuulu ühenduse Ö Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artikli 100 lõike 2 alusel liidu Õ pädevusse.
 ê 549/2004 põhjendus
 23 (kohandatud)
 2. detsembril
 1987 leppisid Hispaania Kuningriik ja Ühendkuningriik mõlema riigi
 välisministri ühisdeklaratsioonis Londonis kokku korras, mis suurendaks
 koostööd Gibraltari lennujaama kasutamisel. See kord pole veel jõustunud.
 ê 550/2004 põhjendus
 1 (kohandatud)
 ð uus
 (9) Liikmesriigid on erineval
 määral restruktureerinud oma siseriiklikud aeronavigatsiooniteenuste osutajad,
 suurendades nende iseseisvust ning vabadust teenuseid osutada. Üha enam on vaja tagada, et ð Selliste teenuste jaoks, mida on
 võimalik osutada turutingimustes, tuleb tagada hästi toimiv siseturg ja ï üldiseid huvisid
 käsitlevad miinimumnõuded oleksid uutes tingimustes täidetud ð selliste teenuste puhul, mida praeguse
 tehnoloogia tingimustes käsitatakse loomuliku monopolina, ï tuleb tagada
 üldisi huve käsitlevate miinimumnõuete täitmine.
 ê 550/2004 põhjendus
 4
 Ühtse Euroopa taeva loomiseks tuleks võtta meetmed,
 millega tagatakse aeronavigatsiooniteenuste ohutu ja tõhus osutamine ja mis on
 kooskõlas õhuruumi korraldamise ja kasutamisega, nagu on ette nähtud Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ)
 nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa
 taevas (õhuruumi määrus)[22]. Selliste teenuste
 osutamise ühtne korraldamine on oluline selleks, et arvestada piisavalt
 õhuruumi kasutajate nõudmistega ning reguleerida lennuliiklust ohutult ja
 tõhusalt.
 ê 551/2004 põhjendus
 1
 Ühtse Euroopa taeva loomine nõuab ühtlustatud
 lähenemist õhuruumi organiseerimise ja kasutamise reguleerimisele.
 ê 551/2004 põhjendus
 2 (kohandatud)
 Ühtse Euroopa
 taeva kõrgetasemelise töörühma 2000. aasta novembri aruandes tõdeti, et õhuruum
 tuleks kujundada ning seda tuleks reguleerida ning strateegiliselt juhtida
 terve Euroopa ulatuses.
 ê 551/2004 põhjendus
 3 (kohandatud)
 Komisjoni 30.
 novembri 2001. aasta teatises ühtse Euroopa taeva loomise kohta kutsutakse üles
 viima läbi struktuurireformi, et võimaldada luua ühtset Euroopa taevast
 õhuruumi üha enam integreeritud juhtimise ja lennuliikluse korraldamise uute
 mõistete ja menetluste arendamise kaudu.
 ê 551/2004 põhjendus
 6
 Õhuruum on kasutajate kõikide kategooriate jaoks
 ühine ressurss, mida kõik peavad kasutama paindlikult, tagades läbipaistvuse ja
 õigluse ning võttes samas arvesse liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsevajadusi
 ning nende kohustusi rahvusvahelistes organisatsioonides.
 ê 551/2004 põhjendus
 7
 Õhuruumi tõhus korraldamine on oluline
 lennuliiklusteenuste süsteemi võimsuse suurendamiseks, eri kasutajate nõuetele optimaalseks
 reageerimiseks ja õhuruumi võimalikult paindliku kasutamise saavutamiseks.
 ê 552/2004 põhjendus
 1
 Ühtse Euroopa taeva loomiseks tuleks seoses
 süsteemide, koostisosade ja seotud menetlustega vastu võtta meetmed, mille
 eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMN) koostalitlusvõime
 ning mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
 määruses (EÜ) nr 550/2004 (aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses
 Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus))[23]
 ettenähtud aeronavigatsiooniteenuste osutamisega ning Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 10. märtsi 2003. aasta määruses (EÜ) nr 551/2004 [õhuruumi korraldamise
 ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus)][24]
 ettenähtud õhuruumi korraldamise ja kasutamisega.
 ê 552/2004 põhjendus
 2 (kohandatud)
 Ühtse Euroopa
 taeva kõrgetasemelise töörühma aruandes on kinnitatud vajadust kehtestada
 tehnilised eeskirjad "uue lähenemisviisi" alusel vastavalt nõukogu 7.
 mai 1985. aasta resolutsioonile uue lähenemisviisi kohta tehnilisele
 ühtlustamisele ja standarditele+[25] ning kus põhinõuded, eeskirjad ja standardid on
 üksteist täiendavad ja üksteisega kooskõlas.
 ê 552/2004 põhjendus
 4 (kohandatud)
 Kõrgetasemelise
 töörühma aruandes on kinnitatud, et isegi juhul, kui viimase mõne aasta jooksul
 on EATMNi tõrgeteta toimimisel saavutatud edu, on olukord jäänud ikkagi
 mitterahuldavaks, kuna siseriiklikke lennuliikluse juhtimissüsteeme on vähe
 ühtlustatud ning kuna selliste uute tegevust ja tehnoloogiat käsitlevate
 mõistete kasutuselevõtmine, mida on vaja nõutavaks lisavõimsuse osutamiseks, on
 edenenud aeglaselt.
 ê 552/2004 põhjendus
 5
 Integratsiooni taseme tõhustamisega ühenduse tasandil
 kaasneks süsteemi hanke- ja hoolduskulude vähenemine ning töö kooskõlastamise
 paranemine.
 ê 552/2004 põhjendus
 6
 Süsteemi hankimisel kasutatud siseriiklike tehniliste
 spetsifikatsioonide domineerimine on põhjustanud süsteemiturgude killustatuse
 ega hõlbusta ühenduse tasandil toimuvat koostööd tööstuse vallas; selle
 tulemusel on tööstus eriti mõjutatud, kuna ta peab märkimisväärselt kohandama
 oma tooteid iga siseriikliku turu jaoks; sellised tavad raskendavad tarbetult
 uue tehnoloogia arendamist ja rakendamist ning aeglustavad selliste uute
 tegevust käsitlevate mõistete kasutuselevõttu, mida nõutakse võimsuse
 suurendamiseks.
 ê 549/2004 põhjendus
 8
 Kõikidel nendel põhjustel ja pidades silmas ühtse
 Euroopa taeva laiendamist paljudesse Euroopa riikidesse, peaks ühendus, võttes
 samal ajal arvesse Eurocontrolis toimuvaid arenguid, sätestama ühised eesmärgid
 ja koondama ühenduse, liikmesriikide ja erinevate majanduslike sidusrühmade
 pingutused, et luua ühtsem toimivam õhuruum — ühtne Euroopa taevas.
 ê 549/2004 põhjendus
 24
 Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on ühtse
 Euroopa taeva loomine, ei suuda liikmesriigid meetme riikidevahelise laadi
 tõttu vajalikul määral saavutada, võidakse see paremini saavutada ühenduse
 tasandil, võimaldades samas konkreetseid kohalikke tingimusi arvesse võtvaid
 üksikasjalikke rakenduseeskirju, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas
 asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Samas artiklis
 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdub käesolev direktiiv
 üksnes eesmärgi saavutamiseks vajalikuga.
 ê 549/2004 põhjendus
 9
 Kui liikmesriigid võtavad ühenduse nõuete järgimiseks
 meetmeid, peaksid vastavuskontrolle tegevad asutused olema piisavalt sõltumatud
 aeronavigatsiooni teenuste osutajatest.
 ê 549/2004 põhjendus
 10
 Aeronavigatsiooni teenindus, eelkõige
 lennuliiklusteenindus, mis on võrreldavad ametivõimudega, peab olema
 funktsioonide ja struktuuri poolest eristatud ning selle töö tuleb korraldada
 eri liikmesriikides erinevate õiguslike normide kohaselt.
 ê 549/2004 põhjendus
 11
 Kui aeronavigatsiooniteenuste osutajatega seoses
 nõutakse sõltumatute kontrollide tegemist, tuleks selliste liikmesriikide
 ametlike kontrolliasutuste tehtud kontrolle, kus selliseid teenuseid osutab
 riigiasutus või eespool osutatud asutuste järelevalve alla kuuluv avalik
 asutus, tunnustada sõltumatute kontrollidena, olenemata sellest, kas
 kontrolliaruanded avalikustatakse või mitte.
 ê 1070/2009 põhjendus
 9
 (10) Selleks Eet tagada
 kõikjal Euroopas järjekindel ja tõhus järelevalve teenuste osutamise üle, tuleks peaks
 riiklikele järelevalveasutustele tagadakindlustama piisava iseseisvuse ja piisavalt vahendeid. See iseseisvus ei tohiks takistada neil
 asutustel täita oma haldusülesandeid haldusorganite
 raamistiku osana.
 ê 1070/2009 põhjendus
 10
 (11) Riiklikel järelevalveasutustel
 on võtmeroll ühtse Euroopa taeva rakendamisel ning komisjon peaks seepärast
 hõlbustama nendevahelist koostööd, et võimaldada parimate tavade vahetamist ja
 töötada välja ühine lähenemisviis, sealhulgas tihedama koostöö kaudu piirkonnadlikul
 tasandil. See koostöö peaks olema korrapäraneregulaarne.
 ê 550/2004 põhjendus
 6
 Liikmesriigid vastutavad aeronavigatsiooniteenuste
 ohutu ja tõhusa osutamise järelevalve eest ning selle kontrollimise eest, kas
 aeronavigatsiooniteenuse osutajad vastavad ühenduse tasandil kehtestatud
 ühistele nõuetele.
 ê 550/2004 põhjendus
 7
 Liikmesriikidel tuleks lubada anda tehnilist kogemust
 omavatele tunnustatud organisatsioonidele õigus kontrollida
 aeronavigatsiooniteenuse osutajate vastavust ühenduse tasandil kehtestatud
 ühistele nõuetele.
 ê 549/2004 põhjendus
 20
 Käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud
 meetmete rikkumise korral ettenähtud karistused peaksid olema tõhusad,
 proportsionaalsed ja hoiatavad ning need ei tohiks vähendada ohutust.
 ê 549/2004 põhjendus
 17
 Töösuhte pooli tuleks sobival viisil teavitada
 kõikidest märkimisväärse sotsiaalse mõjuga meetmetest ning küsida selliste
 meetmete kohta nende arvamust. Samuti tuleks pidada nõu komisjoni 20. mai
 1998. aasta otsuse 1998/500/EÜ (valdkondliku dialoogikomiteede loomise kohta
 töösuhte poolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil)[26]
 alusel moodustatud valdkondliku dialoogikomiteega.
 ê 1070/2009 põhjendus
 11 (kohandatud)
 (12) Tööturu osapooled peaksid
 olema paremini informeeritud ja nendega tuleks nõu pidada kõikide
 märkimisväärse sotsiaalse mõjuga meetmete üle. Ühenduse Ö liidu Õ tasandil tuleks nõu
 pidada ka komisjoni otsuse 98/500/EÜ[27]
 alusel moodustatud valdkonna dialoogikomiteega.
 ê 550/2004 põhjendus
 11 (kohandatud)
 Sertifikaatidega
 seotud tingimused peaksid olema objektiivselt põhjendatud ning mittediskrimineerivad,
 proportsionaalsed ja läbipaistvad ning need peaks olema kooskõlas asjakohaste
 rahvusvaheliste standarditega.
 ê 550/2004 põhjendus
 2 (kohandatud)
 Ühtse Euroopa
 taeva kõrgetasemelise töörühma 2000. aasta novembri aruandes tõdetakse, et
 ühenduse tasandil on vaja eeskirju, eristamaks reguleerimistegevust teenuste
 osutamisest, ning kehtestada sertifitseerimissüsteem, mille eesmärk on kaitsta
 üldiseid huvisid käsitlevaid nõudeid, eelkõige ohutusega seotud küsimustes,
 ning parandada maksusüsteemi.
 ê 550/2004 põhjendus
 10
 Tuleks kehtestada aeronavigatsiooniteenuse osutajate
 sertifitseerimise ühine süsteem, mille abil saab määrata kindlaks selliste
 teenuste osutajate õigused ja kohustused ning kontrollida korrapäraselt nende
 vastavust sellistele nõuetele, tagades samas teenuste osutamise järjepidevuse.
 ê 550/2004 põhjendus
 12
 Selleks et võimaldada aeronavigatsiooniteenuse
 osutajatel pakkuda oma teenuseid muus liikmesriigis kui see, kus neile
 sertifikaat on antud, peaks kõik liikmesriigid sertifikaate vastastikku
 tunnustama, kui need sertifikaadid jäävad ohutusnõuete piiridesse.
 ê 550/2004 põhjendus
 14
 Üle liikmesriikide piiride lennuliikluse ohutu
 juhtimise hõlbustamise huvides õhuruumi kasutajate ja nende reisijate heaks
 tuleks sertifitseerimissüsteemiga näha ette raamistik, mis võimaldaks
 liikmesriikidel määrata lennuliiklusteenuste osutajaid, olenemata sellest, kus
 need on sertifitseeritud.
 ê 550/2004 põhjendus
 5
 Käesolevas määruses sätestatud lennuliiklusteenuste
 osutamine on seotud selliste riigiasutusele antud volituste kasutamisega, mis
 ei ole majanduslikku laadi selles tähenduses, et need õigustaksid
 asutamislepingu konkurentsieeskirjade kasutamist.
 ê 550/2004 põhjendus
 13
 ð uus
 (13) TeabeSide-,
 navigatsiooni- ja seirejälgimisteenuste
 ning ð meteoroloogia- ja ï aeronavigatsioonialaseteabeteenuste
 osutamine tuleks korraldada turutingimustel, võttes samal ajal arvesse selliste
 teenuste eripära ja säilitades ohutuse kõrge taseme.
 ê 550/2004 põhjendus
 15
 Ohutusega seotud kaalutluste analüüsimise põhjal
 peaksid liikmesriigid olema suutelised määrama kogu nende vastutuses oleva
 õhuruumi või selle osa jaoks meteoroloogiateenuste osutajad, ilma et
 pakkumismenetlust oleks vaja korraldada.
 ê 550/2004 põhjendus
 19
 Õhuruumi kasutajate suhtes kohaldatavad
 maksutingimused peaksid olema õiglased ja läbipaistvad.
 ê 550/2004 põhjendus
 20
 Kasutustasudest tuleks maksta
 aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja liikmesriikide vahendite ja teenuste
 eest. Kasutustasud peaksid olema kuludega vastavuses, võttes arvesse ohutuse ja
 majandusliku tõhususe eesmärke.
 ê 550/2004 põhjendus
 21
 (14) Õhuruumi kasutajaid ei tohi
 neile samaväärsete aeronavigatsiooniteenuste osutamisel diskrimineerida.
 ê 550/2004 põhjendus
 22
 Aeronavigatsiooniteenuse osutajad pakuvad teatavaid
 vahendeid ja teenuseid, mis on vahetult seotud õhusõiduki kasutamisega;
 sellistele vahenditele ja teenustele tehtud kulutused peaksid nad saama tagasi
 põhimõttel “kasutaja maksab”, mis tähendab, et õhuruumi kasutajad peaksid
 maksma kulude eest, mis nad tekitavad kasutamiskohas või sellele võimalikult
 lähedal.
 ê 550/2004 põhjendus
 23
 On oluline, et selliste vahendite või teenuste
 põhjustatud kulud oleksid läbipaistvad. Sellest tulenevalt tuleks kõiki
 süsteemi või maksumäärade muudatusi õhuruumi kasutajatele selgitada; selliseid
 muudatusi või aeronavigatsiooniteenuse osutajate kavandatavaid investeeringuid
 tuleks selgitada teenuseosutajate juhtimisorgani ja õhuruumi kasutajate
 vahelise teabevahetuse käigus.
 ê 550/2004 põhjendus
 24
 Peaks olema võimalus muuta makse, mis soodustavad
 kogu süsteemi võimsuse maksimaalset kasutamist. Rahalised soodustused võivad
 olla tõhus vahend, kiirendamaks võimsust suurendavate maapealsete või
 õhusõiduki pardal asuvate vahendite kasutuselevõttu, premeerimaks kvaliteetse
 teenuse osutamise eest või hüvitamaks vähem soovitud marsruutide kasutamisest
 tulenevaid ebamugavusi.
 ê 550/2004 põhjendus
 25
 Varade mõistlikku tulu tagavate tulude kontekstis ja
 otseses seoses tõhusatest parandustest saadud säästudega peaks komisjon uurima
 võimalust sellise varu kehtestamiseks, mille eesmärk oleks vähendada õhuruumi
 kasutajatelt sissenõutavate maksude järsust tõusust tulenevat mõju liiklusmahu
 vähenemisele.
 ê 550/2004 põhjendus
 26
 Komisjon peaks uurima, kas on võimalik anda ajutist
 rahalist abi meetmete jaoks, millega suurendatakse Euroopa lennuliikluse
 juhtimissüsteemi kui terviku võimsust.
 ê 1070/2009 põhjendus
 7 (kohandatud)
 (15) Ühisprojektid, mille eesmärk
 on õhuruumi kasutajate ja/või aeronavigatsiooniteenuste osutajate abistamine, et
 parandada ühist aeronavigatsioonitaristutinfrastruktuuri, aeronavigatsiooniteenuste osutamist ja õhuruumi kasutamist, eelkõige
 need ühisprojektid, mida võib Ö vastavalt
 nõukogu otsusele 2009/320/EÜ[28]
 kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 1 lõikega 2 Õ olla vaja
 lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamiseks, ei tohi kahjustada varasemaid
 projekte, mille läbiviimise on otsustanud üks või mitu liikmesriiki samadel
 eesmärkidel. Sätted ühisprojektide kasutuse rahastamise kohta ei tohiks
 mõjutada seda, kuidas neid ühisprojekte koostatakse. Komisjon võib teha
 ettepaneku, et sellist rahastamist, nagu üleeuroopalise võrgu või Euroopa Investeerimispanga kaudu, rahastamistvõib kasutada mitmeaastases finantsraamistikus ühisprojektide
 toetamiseks, eelkõige programmi SESAR kasutuselevõtu kiirendamiseks. Ilma et
 see piiraks kõnealuse rahastamise kättesaadavust, peaksid liikmesriigid olema
 vabad otsustama, kuidas kasutada heitkogustega kauplemise süsteemi raames lennunduse lubatud heitkoguste ühikute lennundussektori
 lubade enampakkumisest saadud tulusid, ning kaaluma
 sellega seoses, kas osa neist tuludest kasutada selleks, et rahastada ühisprojekte funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil ühisprojekte.
 ê 550/2004 põhjendus
 27
 Komisjon peaks koostöös Eurocontroli ning
 siseriiklike järelevalveasutuste ja õhuruumi kasutajatega regulaarselt vaatama
 üle maksude kehtestamise ning nende sissenõudmise õhuruumi kasutajate jaoks.
 ê 551/2004 põhjendus
 8
 Eurocontroli tegevustega kinnitatakse, et lennuteede
 võrku ja õhuruumi struktuuri ei saa arendada isoleeritult, kuna iga liikmesriik
 on Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMN) lahutamatu osa nii ühenduses kui
 ka väljaspool ühendust.
 ê 551/2004 põhjendus
 13
 On oluline saavutada ühine ühtlustatud õhuruumi
 struktuur lennuteede ja õhuruumi sektorite osas, panna alus õhuruumi
 organiseerimisele ühiste põhimõtete kohaselt praegu ja tulevikus ning kujundada
 õhuruum ja korraldada seda vastavalt ühtsetele eeskirjadele.
 ò uus
 (16) Võrgu
 haldaja kontseptsioon omab keskset rolli lennuliikluse korraldamise
 tõhustamisel võrgu tasandil, tsentraliseerides selliste teenuste osutamise,
 mida on kõige parem teha võrgu tasandil. Lennunduskriisiga toimetuleku
 hõlbustamiseks peaks võrgu haldaja tagama sellise kriisi koordineerimise.
 (17) Komisjon
 on veendunud, et õhuruumi ohutu ja tõhus käitamine on võimalik saavutada ainult
 tsiviil- ja sõjalennundusega seotud õhuruumikasutajate tihedas koostöös, mis
 rajaneb eelkõige õhuruumi paindlikul kasutamisel ja ICAO poolt välja töötatud
 tulemuslikul tsiviil-sõjalisel koordineerimisel, ning rõhutab vajadust
 suurendada tsiviil-sõjalist koostööd tsiviil- ja sõjalennundusega seotud
 õhuruumikasutajate vahel.
 (18) Täpne
 teave õhuruumi olukorra ja lennuliikluse eriolukordade kohta ning kõnealuse
 teabe õigeaegne ja nõuetekohane edastamine tsiviil- ja sõjalistele
 kontrollidele mõjutab otseselt lennutegevuse ohutust ja tõhusust. Õhuruumiga
 seotud ajakohastatud teabe õigeaegne kättesaadavus on oluline kõikide nende
 osaliste jaoks, kes soovivad oma lennuplaani täitmise või muutumise korral
 kasutada asjaomase õhuruumi struktuure.
 ê 550/2004 põhjendus
 16
 Aeronavigatsiooniteenuse osutajad peaks seadma sisse
 tiheda koostöö sõjaväevõimudega, kes vastutavad tegevuste eest, mis võivad
 mõjutada üldist lennuliiklust, ning need koostöösuhted alal hoidma.
 ê 550/2004 põhjendus
 17
 Aeronavigatsiooniteenuse osutajate raamatupidamine
 peaks olema võimalikult läbipaistev.
 ê 550/2004 põhjendus
 18
 Tegevusandmetele juurdepääsuks ühtsete põhimõtete ja
 tingimuste kehtestamine peaks hõlbustama aeronavigatsiooniteenuste osutamist ning
 õhuruumi kasutajate ja lennujaamade käitumist uutes tingimustes.
 ê 551/2004 põhjendus
 9
 Ülemise õhuruumi üldise lennuliikluse teede jaoks
 tuleks kehtestada üha enam ühtsemalt toimiv õhuruum; vastavalt tuleks
 määratleda piir ülemise ja alumise õhuruumi vahel.
 ê 551/2004 põhjendus
 10
 Euroopa ülemine lennuinfopiirkond (EUIR), mis hõlmab
 liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat ülemist õhuruumi käesoleva määruse
 kohaldamisala piires, peaks hõlbustama ühist kavandamist ja aeronavigatsioonialase
 teabe avaldamist, et ületada piirkondlikke kitsaskohti.
 ê 1070/2009 põhjendus
 30 (kohandatud)
 (19) KaasaegseAjakohase,
 täieliku, kvaliteetse ja õigeaegse aeronavigatsioonialaseteabe
 edastaminesel on tõstab märkimisväärselt ohutuse taset märkimisväärne
 mõju ohutustele janing
 hõlbustab Ö liidu Õ ühenduse õhuruumile juurdepääsuemiste ja
 seal vabalt liikumiste hõlbustamisele. Võttes arvesse lennuliikluse korraldamise üldkava, peaks Ö liit Õ ühendus koostöös Eurocontroliga Ö võrgu
 haldajaga Õ algatama selle
 sektori ajakohastamise kaasajastamise ning tagama, et kasutajatel on võimalik kõnealust teavet saada ühe
 avaliku kanali kaudu, mis edastab ajakohaseidkaasaegseid, kasutajasõbralikke,
 kontrollitud ja integreeritud andmeid.
 ê 551/2004 põhjendus
 11
 Õhuruumi kasutajad puutuvad seoses ühenduse
 õhuruumile juurdepääsu ja seal vabalt liikumisega kokku erinevate tingimustega.
 See tuleneb sellest, et õhuruumi liigitus ei ole ühtne.
 ê 551/2004 põhjendus
 12
 Õhuruumi ümberkonfigureerimine peaks põhinema
 operatiivvajadustel, olenemata olemasolevatest piiridest. Ühtsete
 funktsionaalsete õhuruumiosade loomise ühised üldpõhimõtted tuleks välja
 töötada Eurocontroliga nõu pidades ja Eurocontroli tehniliste nõuannete alusel.
 ê 551/2004 põhjendus
 14
 Õhuruumi paindliku kasutamise mõistet tuleks tõhusalt
 kohaldada; tuleb optimeerida õhuruumi sektorite kasutamist, eelkõige üldise lennuliikluse
 tippaegadel ning suure liiklusintensiivsusega õhuruumis, tagades
 liikmesriikidevahelise koostöö selliste sektorite kasutamisel sõjaliste
 operatsioonide ja õppuste jaoks. Selleks tuleb õhuruumi paindliku kasutamise
 mõiste tõhusaks rakendamiseks eraldada asjakohased vahendid, võttes arvesse nii
 tsiviil- kui ka sõjaväe vajadusi.
 ê 551/2004 põhjendus
 15
 Liikmesriigid peaksid püüdma teha koostööd
 naaberliikmesriikidega õhuruumi paindliku kasutamise mõiste kohaldamiseks üle
 riigipiiride.
 ê 551/2004 põhjendus
 16
 Tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostöö korraldamise
 erinevused ühenduses piiravad ühtset ja õigeaegset õhuruumi korraldamist ning
 muudatuste rakendamist. Ühtse Euroopa taeva edu põhineb tsiviil- ja
 sõjaväevõimude tõhusal koostööl, ilma et see piiraks liikmesriikide õigusi ja
 kohustusi kaitseküsimustes.
 ê 551/2004 põhjendus
 17
 Sõjalised operatsioonid ja õppused peaksid olema
 kaitstud, kui ühiste põhimõtete ja kriteeriumide kohaldamine takistab nende ohutut
 ja tõhusat läbiviimist.
 ê 551/2004 põhjendus
 18
 Lennuliiklusvoogude korraldamise tõhususe tagamiseks
 tuleks kehtestada sobivad meetmed, et aidata olemasolevatel tegevusüksustel,
 sealhulgas Eurocontroli lennuliiklusvoogude reguleerimiskeskusel, tagada
 tõhusat lennutegevust.
 ê 552/2004 põhjendus
 10
 Süsteemide jaoks tuleks koostada koostalitlusvõimet
 käsitlevad rakenduseeskirjad iga kord, kui põhinõudeid on vaja täiendada või
 täpsustada; need eeskirjad tuleks koostada ka siis, kui on vaja hõlbustada
 tegevust või tehnoloogiat käsitlevate uute kokkulepitud ja valideeritud
 mõistete kooskõlastatud kasutuselevõttu; tuleks tagada nende eeskirjade
 järjekindel järgimine; need eeskirjad peaks tuginema rahvusvaheliste
 organisatsioonide, näiteks Eurocontroli või ICAO poolt välja töötatud
 eeskirjadele ja standarditele.
 ê 552/2004 põhjendus
 7
 Seetõttu on kõikide lennuliikluse korraldamisega
 seotute huvides arendada uut partnerlusel põhinevat lähenemisviisi, mis
 võimaldab kõiki isikuid tasakaalustatult kaasata ning ergutab loovust ning
 teadmiste, kogemuse ja riskide jagamist; sellise partnerluse eesmärk peaks
 olema koostöös tööstusega määratleda ühtne kogum ühenduse
 spetsifikatsioonidest, mis võiks vastata kõige laiematele vajadustele.
 ê 552/2004 põhjendus
 11
 EATMNi, selle süsteeme ja koostisosasid ning seotud
 menetlusi käsitlevate ühenduse spetsifikatsioonide väljatöötamine ja
 vastuvõtmine on sobiv vahend nende tehniliste ja tegevust käsitlevate
 tingimuste määratlemiseks, mis on vajalikud põhinõuete ja asjakohaste
 koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade täitmiseks; ühenduse
 avaldatud spetsifikatsioonide järgimine, mis on vabatahtlik, loob eelduse
 põhinõuetele ja asjakohastele koostalitlusvõimet käsitlevatele
 rakenduseeskirjadele vastamiseks.
 ê 552/2004 põhjendus
 12
 Ühenduse spetsifikatsioonid peaks kehtestama Euroopa
 standardiorganisatsioonid koostoimes Euroopa tsiviillennunduse seadmete
 organisatsiooniga (Eurocae) ja Eurocontrol vastavalt ühenduse üldistele
 standardimismenetlustele.
 ê 552/2004 põhjendus
 13
 Koostisosadele vastavuse või nende
 kasutamisekõlblikkuse hindamise menetlused peaksid põhinema nõukogu 22. juuli
 1993. aasta otsusega 93/465/EMÜ (mis käsitleb tehnilise ühtlustamise
 direktiivides kasutatavaid vastavushindamismenetluse eri etappide mooduleid
 ning CE-vastavusmärgise kinnitamise ja kasutamise eeskirju)[29]
 hõlmatud moodulite kasutamisel; vajadusel tuleks neid mooduleid laiendada, et
 need hõlmaksid asjaomaste tööstusharude erinõudeid.
 ê 552/2004 põhjendus
 14
 Asjaomane turg on väike ja see koosneb süsteemidest
 ja koostisosadest, mida kasutatakse ainult lennuliikluse korraldamise
 eesmärkidel ning mis ei ole ette nähtud üldsuse jaoks; seetõttu on üleliigne
 lisada CE-märk koostisosadele, kuna vastavust ja/või kasutuskõlblikkust
 käsitleva hindamise põhjal on tootja vastavusdeklaratsioon piisav; see ei
 tohiks mõjutada tootjate kohustust lisada CE-märki teatavatele koostisosadele,
 et tõendada nende vastavust muudele neid käsitlevatele ühenduse nõuetele.
 ê 552/2004 põhjendus
 15
 Lennuliikluse juhtimissüsteemide kasutuselevõtmisel
 tuleks tõendada vastavust põhinõuetele ja asjakohastele koostalitlusvõimet
 käsitlevatele rakenduseeskirjadele; ühenduse spetsifikatsioonide kasutamine
 loob eelduse, et toode vastab põhinõuetele ja asjakohastele koostalitlusvõimet
 käsitlevatele rakenduseeskirjadele.
 ê 552/2004 põhjendus
 16
 Käesoleva määruse täielik rakendamine tuleks
 saavutada üleminekustrateegia abil, mis on kavandatud käesoleva määruse
 eesmärkide saavutamiseks, kuid mis samas ei looks põhjendamata tasuvustõkkeid
 olemasoleva infrastruktuuri säilitamiseks.
 ê 549/2004 põhjendus
 7
 Õhuruum on piiratud ressurss, mille optimaalne ja tõhus
 kasutamine on võimalik ainult siis, kui võetakse arvesse kõikide kasutajate
 nõudeid ja need on vajadusel esindatud kõikides ühtset Euroopa taevast
 käsitlevates arendustegevustes, otsustamisprotsessis ja rakendamises,
 sealhulgas ühtse taeva komitees.
 ê 549/2004 põhjendus
 25
 Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed
 tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele
 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise
 menetlus[30].
 ê 549/2004 põhjendus
 26 (kohandatud)
 Otsuse
 1999/468/EÜ artikli 7 lõike 1 alusel kehtestatud komiteede
 standardtöökorra[31]
 artikli 8 lõikega 2 nähakse ette standardeeskiri, mille järgi komitee
 esimees võib otsustada kutsuda kõnealuse komitee istungile kolmandaid isikuid.
 Vajadusel peaks ühtse taeva komitee esimees kutsuma istungitel vaatlejate või
 ekspertidena osalema Eurocontroli esindajaid,
 ê 549/2004 põhjendus
 18
 Aeronavigatsiooniteenuse osutajate, õhuruumi
 kasutajate, lennujaamade, lennukitööstuse ning personali esindavate asutuste
 sarnastel sidusrühmadel peaks olema võimalus nõustada komisjoni ühtse Euroopa
 taeva rakendamise tehnilistes küsimustes.
 ê 549/2004 põhjendus
 12
 On soovitatav laiendada ühtset Euroopa taevast
 Euroopa kolmandatele riikidele kas nii, et ühendus osaleb pärast Eurocontroliga
 ühinemist selle töös või sõlmides nende kolmandate riikidega lepingud.
 ê 549/2004 põhjendus
 13
 Ühenduse ühinemine Eurocontroliga on tähtis komponent
 üle-euroopalise õhuruumi loomisel.
 ê 549/2004 põhjendus
 14
 Ühtse Euroopa taeva loomise käigus peaks ühendus
 vajadusel arendama kõrgeimal tasemel koostööd Eurocontroliga, et tagada
 eeskirjade koostoime ja järjekindel lähenemisviis ning et vältida mis tahes
 tegevuste kattumist kummalgi poolel.
 ê 549/2004 põhjendus
 15 (kohandatud)
 Kõrgetasemelise
 töörühma järelduste kohaselt on Eurocontrol asutus, millel on vajalikud
 teadmised, et toetada ühendust tema seadusandja ülesandes. Sellest tulenevalt
 oleks vaja välja töötada rakenduseeskirjad Eurocontroli pädevusse kuuluvate
 küsimuste jaoks, tuginedes sellele organisatsioonile antud volitustele ning
 võttes arvesse komisjoni ja Eurocontroli vahelise koostöö raamistikus
 sisalduvaid tingimusi.
 ê 549/2004 põhjendus
 16
 Ühtse Euroopa taeva loomiseks vajalike meetmete
 kujundamine nõuab laiapõhjalisi konsultatsioone majanduslike ja sotsiaalsete
 sidusrühmadega.
 ê 550/2004 põhjendus
 8
 Samuti nõuab õhutranspordisüsteemi veatu toimimine
 ühtseid ja kõrgeid ohutusstandardeid aeronavigatsiooniteenuse osutajate jaoks.
 ê 550/2004 põhjendus
 9
 Tuleks kehtestada revidentide
 litsentseerimissüsteemide ühtlustamise kord, et parandada revidentide
 kättesaadavust ning soodustada litsentside vastastikust tunnustamist.
 ê 550/2004 põhjendus
 28
 Aeronavigatsiooniteenuse osutajaid käsitleva teabe
 erilise tundlikkuse tõttu ei tohiks siseriiklikud järelevalveasutused avaldada
 teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus, ilma et see piiraks
 süsteemi loomist selliste teenuste osutajate tegevuse järelevalve ja seda
 käsitleva teabe avaldamise eesmärgil,
 ê 549/2004
 põhjendus 19
 Kogu aeronavigatsiooniteenuste süsteemi toimimist
 Euroopa tasandil tuleks korrapäraselt hinnata, võttes hoolikalt arvesse ohutuse
 kõrge taseme säilitamist; samuti tuleks kontrollida vastu võetud meetmete
 tõhusust ning teha ettepanekuid lisameetmete kohta.
 ê 549/2004 põhjendus
 21
 Käesoleva määruse kohaldamiseks võetud meetmete mõju
 tuleks hinnata komisjoni poolt korrapäraselt esitatavate aruannete põhjal.
 ê 551/2004 põhjendus
 19
 Tuleks kaaluda ülemise õhuruumi mõistete laiendamist
 alumisele õhuruumile kooskõlas ajakava ja asjakohaste uuringutega,
 ê 549/2004 põhjendus
 22
 Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust võtta
 vastu nende relvajõudude korraldamisega seotud sätteid. Selle õiguse tulemusel
 võivad liikmesriigid võtta meetmeid tagamaks, et nende relvajõududel oleks
 piisav õhuruum vajalike treeningute ja õppuste läbiviimiseks. Seetõttu tuleks
 sätestada kaitseklausel selle õiguse kasutamiseks.
 ê 552/2004 põhjendus
 19 (kohandatud)
 Õiguskindluse
 huvides on oluline tagada, et direktiivi 93/65/EMÜ alusel vastu võetud
 teatavate ühenduse õigusaktide sätted püsivad jõus muutumatutena. Sellistele
 sätetele vastavate rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks käesoleva määruse alusel
 on vaja teatavat aega,
 ê 552/2004 põhjendus
 18 (kohandatud)
 Nõukogu 19. juuli
 1993. aasta direktiivi 93/65/EMÜ (omavahel ühilduvate tehnospetsifikaatide
 määratlemise ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete
 ja süsteemide hankimisel)[32]
 kohaldatakse üksnes hankeüksuste kohustuste suhtes; käesolev määrus on
 ulatuslikum selles mõttes, et see hõlmab kõikide asjaosaliste, sealhulgas
 aeronavigatsiooniteenuse osutajate, õhuruumi kasutajate, tööstuse ja
 lennujaamade kohustusi ning näeb ette kõikide suhtes kohaldatavad eeskirjad
 ning selliste ühenduse spetsifikatsioonide vastuvõtmise, mille järgimine on
 vabatahtlik, kuid mis loovad eelduse põhinõuetele vastamiseks. Seetõttu tuleks
 direktiiv 93/65/EMÜ, komisjoni 25. märtsi 1997. aasta direktiiv 97/15/EÜ
 (millega võetakse vastu Eurocontroli standardid ja muudetakse nõukogu
 direktiivi 93/65/EMÜ omavahel ühilduvate tehnospetsifikatsioonide määratlemise
 ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete ja
 süsteemide hankimisel)[33]
 ning komisjoni 6. septembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2082/2000 (millega
 võetakse vastu Eurocontroli standardid ja muudetakse direktiivi 97/15/EÜ)[34] ja 4. juuni
 2002. aasta määrus (EÜ) nr 980/2002 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr
 2082/2000) pärast üleminekuaega kehtetuks tunnistada.
 ê 552/2004 põhjendus
 8
 Ühenduse eesmärk on siseturg ning seetõttu peaks
 käesoleva määruse alusel vastuvõetud meetmed soodustama selle järjekindlat
 arengut kõnealuses sektoris.
 ê 552/2004 põhjendus
 9
 Seetõttu tuleks määratleda põhinõuded, mida tuleks
 kohaldada Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu, selle süsteemide, koostisosade
 ja seotud menetluste suhtes.
 ê 552/2004 põhjendus
 17
 Asjakohaste ühenduse õigusaktide raames tuleks võtta
 arvesse vajadust tagada:
 –
 ühtsed tingimused seoses ühtse Euroopa taeva
 rakendamiseks vajaliku raadiospektri kättesaadavuse ja selle tõhusa
 kasutamisega, sealhulgas elektromagnetilist ühilduvust käsitlevad aspektid,
 –
 inimelude ohutusega seotud teenuste kaitsmine
 kahjulike häirete eest,
 lennundussektorile eraldatud ja ainult selle sektori
 hallatavate sageduste tõhus ja asjakohane kasutamine.
 ò uus
 (20) Selleks
 et võtta arvesse määrustes (EÜ) nr 1108/2009 ja (EÜ) nr 1070/2009 sätestatud
 muudatusi, tuleb käesolev määrus viia vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb
 tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa
 Lennundusohutusamet)[35]
 artiklile 65a kooskõlla määrusega (EÜ) nr 216/2008.
 (21) Lisaks
 tuleks ajakohastada määruste (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr
 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004 tehnilisi üksikasju, mis lepiti kokku 2004. ja
 2009. aastal, ning tehnika arengu arvessevõtmiseks tehtud parandusi.
 (22) Käesoleva
 määruse geograafilist
 kohaldamisala, mis hõlmab ICAO Põhja-Atlandi piirkonda, tuleks muuta, et võtta
 arvesse olemasolevaid ja kavandatavaid teenuse osutamise kokkuleppeid ning
 vajadust tagada eeskirjade ühtne kohaldamine asjaomases piirkonnas tegutsevate
 aeronavigatsiooniteenuse osutajate ja õhuruumi kasutajate suhtes.
 (23) Võttes
 arvesse võrgu haldaja kui korraldava organisatsiooni rolli ja Eurocontroli
 käimasolevat ümberkujundamist, tuleks võrgu haldaja ülesandeid laiendada, et
 arendada partnerlussuhteid lennundussektoris.
 (24) Funktsionaalsete
 õhuruumiosade kontseptsioon, mis töötati välja lennuliiklusteenuse osutajate
 vahelise koostöö tihendamiseks, on Euroopa lennuliikluse korraldamise süsteemi
 tulemuslikkuse suurendamisel oluline vahend. Kõnealuse vahendi tõhususe
 suurendamiseks peaksid funktsionaalsed õhuruumiosad olema veelgi rohkem
 tulemuslikkusele keskendunud ja põhinema tööstuspartnerlusel ning
 lennundussektoril peaks olema suuremad võimalused neid muuta, et saavutada
 tulemuseesmärgid ja võimaluse korral neid ületada.
 (25) Funktsionaalsed
 õhuruumiosad peaksid toimima paindlikult, viies omavahel kokku kogu Euroopa
 teenuseosutajad, et üksteise kogemustest kasu saada. See paindlikkus peaks
 soodustama teenuseosutajate koostoimimist, olenemata nende geograafilisest
 asukohast või riikkondsusest, ning võimaldama tulemuslikkuse suurendamise
 püüdluste käigus välja töötada uusi teenusevorme.
 (26) Selleks
 et aeronavigatsiooniteenuse osutajad võtaksid tarbijaid rohkem arvesse ning et
 pakkuda õhuruumi kasutajatele täiendavaid võimalusi rääkida kaasa neid
 mõjutavate otsuste vastuvõtmisel, tuleks tõhustada sidusrühmadega
 konsulteerimist ja nende osalemist aeronavigatsiooniteenuse osutajate
 olulisemates käitamisalastes otsustes.
 (27) Tulemuslikkuse
 kava mängib lennuliikluse korraldamise majanduslikul reguleerimisel olulist
 rolli ning kõnealuse kava raames tehtud otsuste kvaliteeti ja sõltumatust
 tuleks säilitada ja võimaluse korral suurendada.
 (28) Selleks
 et võtta arvesse tehnika või käitamisalast arengut, eelkõige lisade muutmise
 või võrgu haldamise ja tulemuslikkuse kavaga seotud sätete täiendamise kaudu,
 tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290
 kohane õigus võtta vastu õigusakte. Delegeerimise sisu ja ulatus sätestatakse
 asjakohastes artiklites. On eriti oluline, et komisjon korraldaks asjakohaseid
 konsultatsioone ettevalmistava töö käigus, sh ka ekspertide tasandil.
 Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon
 tagama, et asjakohased dokumendid edastatakse õigel ajal nii Euroopa
 Parlamendile kui ka nõukogule.
 (29) Võrguhaldusteenuste
 loetelu täiendamisel peaks komisjon nõuetekohaselt konsulteerima
 lennundussektori sidusrühmadega.
 (30) Selleks
 et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks
 komisjonile anda rakendamisvolitused eelkõige sellistes valdkondades nagu
 riiklikele järelevalveasutustele antud volituste kasutamine, tugiteenuste
 osutamine ainult ühe teenuseosutaja või teenuseosutajate ühenduste poolt,
 parandusmeetmete võtmine kogu liitu hõlmavate tulemuseesmärkide ja nendega
 seotud kohalike tulemuseesmärkide saavutamiseks, tasusüsteemi nõuetelevastavuse
 kontrollimine, võrgufunktsioonidega seotud ühisprojektide juhtimine ja
 vastuvõtmine, funktsionaalsed õhuruumiosad, üksikasjad seoses sidusrühmadega
 konsulteerimise ja nende osalemisega aeronavigatsiooniteenuse osutajate olulisemates
 käitamisalastes otsustes, andmete kättesaadavus ja kaitse, elektrooniline
 aeronavigatsiooniteave, lennuliikluse korraldamise tehnika areng ja
 koostalitlusvõime. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011,
 millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
 läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
 rakendamisvolituste teostamise suhtes[36].
 (31) Vastavalt
 määrusele (EL) nr 182/2011 tuleb käesoleva määruse alusel vastu võetud üldiste
 rakendusaktide vastuvõtmiseks kasutada kontrollimenetlust.
 (32) Konkreetset
 reguleerimisala käsitlevate rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleb kasutada
 nõuandemenetlust.
 ê 549/2004 põhjendus
 20 (kohandatud)
 (33) Käesoleva määruse säteteja artiklis 3 osutatud meetmeterikkumise täitmata jätmise korral ette nähtud karistused peaksid olema tulemuslikudtõhusad,
 proportsionaalsed ja hoiatavad ning need ei ega tohiks
 vähendada ohutusttaset.
 ò uus
 (34) Tugiteenuste
 riigihanked tuleks korraldada vastavalt vajadusele kooskõlas Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde
 riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute
 sõlmimise korra kooskõlastamise kohta[37]
 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga
 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja
 postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused[38]. Arvesse tuleks ka võtta
 komisjoni tõlgendavas teatises 2006/C179/02, milles käsitletakse ühenduse
 õigust lepingute sõlmimisel, mis ei ole või on ainult osaliselt reguleeritud
 riigihankedirektiividega,[39]
 sätestatud suuniseid.
 ê 1070/2009 põhjendus
 42
 (35) Córdobas 18. septembril
 2006. aastal Gibraltarit käsitleva dialoogi foorumi esimesel ministrite
 kohtumisel kokku lepitud Gibraltari lennujaama käsitlev ministrite
 deklaratsiooniga (edaspidi „ministrite deklaratsioon”) asendatakse asendab Londonis
 2. detsembril 1987. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni
 lennujaama kohta ning ministrite deklaratsiooni täiel määraltäielikku järgimist loetakse 1987. aasta deklaratsiooni täiel määraltäielikuks
 järgimiseks.
 ê 1070/2009 põhjendus
 43
 (36) Käesolevat määrust
 kohaldatakse täies mahus Gibraltari lennujaamale suhtes
 seoses ministrite deklaratsiooniga ning sellest tulenevaltsellest deklaratsioonist. Ilma et see piiraks ministrite deklaratsiooni kohaldamist, on peab
 meetme kohaldamine Gibraltari lennujaama suhtes ning kõik selle rakendamisega
 seotud meetmed olema täielikult kooskõlas kõnealuse deklaratsiooni ja selles sisalduva
 korraga.
 ê 549/2004 põhjendus
 24 (kohandatud)
 (37) Kuna käesoleva määruse
 eesmärki, milleks on ühtse Euroopa taeva algatuse Ö rakendamine Õ loomine, ei suuda
 liikmesriigid meetme riikidevahelise laadi tõttu vajalikul määral saavutada, on võidakse
 see paremini saavutatav saavutada Ö liidu Õ ühendusetasandil, võimaldades samas konkreetseid kohalikke
 tingimusi arvesse võtvaid üksikasjalikke rakenduseeskirju, võib Ö liit Õ ühendus võtta
 meetmeid kooskõlas Euroopa
 Liidu lepinguasutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Samas artiklis
 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdubei lähe
 käesolevdirektiivmäärus üksnesnimetatud
 eesmärgi saavutamiseks vajalikugast kaugemale,
 ê 552/2004
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 1 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 1
 Eesmärk ja kohaldamisala Ö Reguleerimisese
 Õ ja -ala
 1. ð Käesolevas määruses kehtestatakse
 eeskirjad ï üÜhtset Euroopa
 taevast ð loomise ja nõuetekohase toimimise
 kohta, ï Ö et tagada Õ käsitleva algatuse eesmärk on edasi arendada olemasolevaid lennuliikluse ohutusstandardeid, aidata kaasa lennutranspordisüsteemi
 jätkusuutlikule arengule ja suurendadaparandada üldlennuliikluse lennuliikluse korraldamise (ATM) ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS)
 üldist tulemuslikkusttoimivust
 Euroopas, eesmärgiga et täitarahuldada
 kõikide õhuruumi kasutajate nõudmised. Ühtne Euroopa taevas onkoosneb
 sidusast üleeuroopalinesest võrk, mis koosneb marsruutidest, ð integreeritud õhuruumist ï ning marsruutidevõrgu
 haldamise ja lennuliikluse korraldamise süsteemistde võrgustikust, mis põhineb õhuruumi kasutajate huvides põhineb üksnes ohutuselturvalisusel, tõhususel ja ð koostalitlusel ïtehnilistel kaalutlustel. Selle eesmärgi
 saavutamiseks kehtestatakse käesoleva määrusega ühtne õiguslik raamistik ühtse
 Euroopa taeva loomiseks.
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 2 (kohandatud)
 2. Käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmetekohaldamine ei piira liikmesriikide suveräänsust nende õhuruumi suhtes
 ega liikmesriikide poolt nõudeid, mis käsitlevad avalikku korrda,ja
 julgeolekut ning kaitseküsimustei suhtes kehtestatud nõuete kohaldamist, nagu on sätestatud artiklis 3813. Käesolev määrus ja
 artiklis 3 osutatud meetmed ei hõlma sõjalisi
 operatsioone ega õppusi.
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 3 (kohandatud)
 3. Käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmetekohaldamine ei piira liikmesriikide õigusi ega kohustusi, mis tulenevad
 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioonist (edaspidi
 „Chicago konventsioon”). Seoses sellega on Ö püütakse Õ käesoleva määruse Ö abil
 toetada Õ täiendav eesmärk liikmesriike selle
 kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades liikmesriikide abistamineChicago konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisel määruse reguleerimisalasse kuuluvates
 valdkondades, luues aluse sellekonventsiooni sätete ühetaoliseks tõlgendamiseks ja ühtseks rakendamiseks ning
 tagades selle sätete nõuetekohase arvessevõtmise käesolevas määruses ning määruseselle
 rakendamiseks koostatud eeskirjades.
 ê 550/2004
 I PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Kohaldamisala ja eesmärk
 1. Käesolev määrus käsitleb raammääruse kohaldamisala piires
 aeronavigatsiooniteenuste osutamist ühtses Euroopa taevas. Käesoleva määruse
 eesmärk on kehtestada ühised nõuded aeronavigatsiooniteenuste ohutuks ja
 tõhusaks osutamiseks ühenduses.
 2. Käesolevat määrust kohaldatakse üldise lennuliikluse jaoks
 aeronavigatsiooniteenuste osutamise suhtes kooskõlas raammäärusega ja selle
 määruse kohaldamisala piires.
 ê 551/2004
 I PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Eesmärk ja kohaldamisala
 1. Käesolev määrus käsitleb raammääruse kohaldamisala piires õhuruumi
 korraldamist ja kasutamist ühtses Euroopa taevas. Käesoleva määruse eesmärk on
 toetada üha enam ühtsemalt toimiva õhuruumi mõistet ühise transpordipoliitika
 raames ning kehtestada ühised kujundus- ja haldusmenetlused, et tagada
 lennuliikluse korraldamise tõhus ja ohutu läbiviimine.
 2. Õhuruumi kasutamine toetab aeronavigatsiooniteenuste toimimist
 tervikuna ühtsemal ja järjepidevamal viisil vastavalt Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 550/2004
 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse
 osutamise määrus)[40].
 ê 551/2004 (kohandatud)
 ð uus
 43. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist,
 kohaldataksekKäesolevat
 määrust kohaldatakseõhuruumi suhtes ICAO EUR-,ja AFI- ð ja NAT- ï piirkonnas õhuruumi suhtes, kus liikmesriigid vastutavad lennuliiklusteenuste osutamise eest
 vastavalt teenuse osutamise Ö käesolevale Õ määrusele. Samuti
 võivad liikmesriigid kohaldada käesolevat määrust nende vastutusalasse kuuluva
 õhuruumi suhtes muudes ICAO piirkondades, tingimusel et nad teavitavad sellest
 komisjoni ja teisi liikmesriike.
 ê 551/2004
 4. Käesoleva määrusega hõlmatud õhuruumi kuuluvad lennuinfopiirkonnad
 avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 1
 54.
 Käesoleva määruse kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldu, et see
 kahjustaks Hispaania Kuningriigi ning Ühendkuningriigi õiguslikku seisundite positsioone nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam
 paikneb.
 ê 552/2004
 Artikkel 1
 Eesmärk ja kohaldamisala
 1. Käesolev määrus käsitleb raammääruse kohaldamisala piires EATMNi
 koostalitlusvõimet.
 2. Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas määratletud süsteemide,
 nende koostisosade ja seotud menetluste kohta.
 3. Käesoleva määruse eesmärk on saavutada EATMNi erinevate süsteemide,
 koostisosade ja seotud menetluste vahel koostalitlusvõime, võttes
 nõuetekohaselt arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi eeskirju. Samuti on
 käesoleva määruse eesmärgiks tagada lennuliikluse korraldamise valdkonnas
 toimimist ja tehnoloogiat käsitlevate uute ja valideeritud mõistete
 kooskõlastatud ja kiire kasutuselevõtmine.
 ê 549/2004 (kohandatud)
 Artikkel 2
 Mõisted
 Käesolevas määruses ja artiklis 3 osutatud meetmetekohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:
 ê 549/2004 (kohandatud)
 ð uus
 1) „lennujuhtimisteenusne” — teenindus,
 mille eesmärk on:
 a) kokkupõrgete vältimine:
 –
 õhusõidukite vahel ja
 –
 manööverdusalal olevate õhusõidukite ja takistuste
 vahel ning
 (b) lennuliikluse
 kiirendamine ja korrapärase
 kulgemise tagaminesujuvuse
 parandamine ja säilitamine;
 2) „lähilennujuhtiminsteenuse” — lennuliikluse
 juhtimine lennuväljal;
 3) „aeronavigatsioonialaseteabe
 teenistus” — kindlaksmääratudmääratletud alal asuv teenistus, kes vastutab aeronavigatsioonialaseteabe
 ning aeronavigatsiooni ohutuse, korrapärasuse ja tõhususe jaokstagamiseks
 vajalike andmete edastamise eest;
 4) „aeronavigatsiooniteenindused” —
 lennuliiklusteenindused; sidepidamis-, navigatsiooni- ja seirejälgimisteenindused,;
 meteoroloogiateenindused aeronavigatsiooni
 jaoks; ja aeronavigatsioonialaseteabe
 teenindused;
 5) „aeronavigatsiooniteenuse
 osutajad” — mis
 tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes osutab aeronavigatsiooniteenust
 üldise lennuliikluse jaoks;
 6) „õhuruumiosa” —
 ruumiliselt ja ajaliselt määratletud õhuruum, mille piires
 aeronavigatsiooniteenuseid osutatakse;
 7) „õhuruumi
 korraldamine” — kavandatav ð planeerimisteenus ï tegevus,
 mille peamine eesmärk on maksimeerida olemasoleva õhuruumi kasutamist paindliku ajakasutusedünaamilise ajajagamise abil ja teatavatel juhtudel jaotada õhuruum eraldada
 lühiajalistest vajadustest
 tulenevaltvajaduste
 põhjal õhuruum selle kasutajate eri kategooriate vahelseas;
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkti 2 alapunkt a
 8) “„õhuruumi
 kasutajad” – üldiseks lennuliikluseks kasutatavate õhusõidukite käitajad;
 ê 549/2004
 ð uus
 9) „lennuliiklusevoogude
 juhtimine” — tegevus
 ð teenus ï , mille eesmärk onmis on ette nähtud selleks, et aidata kaasa
 lennuliikluse ohututele, korrapäraselenõuetekohastele ja kiiretele sujumiselelennuliikluse voogudele, tagades lennujuhtimisevõimevõimsuse
 maksimaalse kasutamise, ning selleks, et liiklusemaht
 oleks kooskõlas lennuliiklusteenuse osutajate deklareeritud läbilaskevõimegavõimsusega;
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkti 2 alapunkt b
 ð uus
 10) “„lennuliikluse
 korraldamine (ATM)” – kõik õhus ja maa peal osutatavad ð teenused ï tehtavad
 toimingud (lennuliiklusteenused, õhuruumi korraldamine ja
 lennuliiklusevoogude juhtimine), mis on vajalikud nõutavad
 õhusõiduki ohutu ja tõhusa liikumise tagamiseks kõikides lennuetappides;
 ê 549/2004
 11) „lennuliiklusteenindused” —
 erinevad lennuinfoteenindused, häireteenindused, lennuliikluse nõustamise teenusedsteenindused ja lennujuhtimisteenindused
 (piirkondliku, lähenemis- ja lähilennujuhtimisnteenused);
 12) „piirkondliku
 lennujuhtimisne teenus” —
 kontrollitavate lendude juhtimine õhuruumiosas;
 13) „lähenemislennu
 juhtimisne teenus” —
 saabuvate ja väljuvatelahkuvate õhusõidukitekontrollitavate lendude juhtimine;
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkti 2 alapunkt c
 14)13a. „“lennuliikluse
 korraldamise üldkava” – kava, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2009/320/EÜ[41] kooskõlas nõukogu
 27. veebruari 2007. aasta määruse (EÜ) nr 219/2007 (ühisettevõtte
 loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR)
 väljaarendamiseks)[42]
 artikli 1 lõikega 2;
 ò uus
 15) „lennunduskriis”
 – olukord, kus õhuruumi läbilaskevõime on erakordselt väike üliraskete
 ilmastikuolude tõttu või suurte lennuruumiosade sulgemise tõttu looduslikel või
 poliitilistel põhjustel;
 ê 549/2004
 16)14. „teenuste
 rühm” — kaks või rohkem aeronavigatsiooniteenust;
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkti 2 alapunkt d
 17)15. “„sertifikaat”
 — riikliku järelevalveasutuse pooltväljastatud mis tahes kujul välja
 antud dokument, mis on kooskõlasvastab
 siseriiklikule õigusegale ning
 millega kinnitatakse, et aeronavigatsiooniteenuse osutaja vastab selle teenuse
 osutamiseks vajalikele nõuetele;
 ê 549/2004
 18)16. sidepidamisteenindused —
 lennunduses kasutatavad paiksed ja mobiilliikuvteenindused, millegaet tagatakseda
 lennuliikluse juhtimise eesmärgil maa-maa-, õhk-maa- ja õhk-õhk-side;
 17. Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrk (EATMN) —
 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõimet käsitleva Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 552/2004
 (koostalitlusvõime määrus)[43] I lisas loetletud
 süsteemide kogum, mis võimaldab osutada aeronavigatsiooniteenuseid ühenduses,
 sealhulgas ühenduse ja kolmandate riikide piirialadel;
 18. toimimispõhimõte — EATMN-i või selle osa
 kasutuselevõtmise kriteeriumid;
 19) „koostisosad” — materiaalsed esemed, näiteks riistvara, ning immateriaalnesed varaesemed,
 näiteks tarkvara, millest sõltub Euroopa
 lennuliikluse juhtimise võrgu (EATMN)-i
 koostalitlusvõimesõltub;
 ò uus
 20) „deklaratsioon” –
 lennuliikluse korraldamise (ATM) ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS) puhul mis
 tahes kirjalik kinnitus nõuetele vastavuse kohta;
 – lennuliikluse
 korraldamise (ATM) ja aeronavigatsiooniteenuste (ANS) süsteemide ja
 koostisosade projekteerimise, tootmise ja hooldamisega tegeleva organisatsiooni
 kinnitus süsteemi või koostisosa nõuetelevastavuse või kasutuskõlblikkuse
 kohta;
 – teenuseosutaja
 kinnitus selle kohta, et kasutusele võetav teenus või süsteem vastab
 kohaldatavatele nõuetele;
 – teatavate
 lennuinfoteenuste puhul kinnitus selle kohta, et asjaomane teenuseosutaja on
 suuteline täitma oma kohustusi ja tal on selleks vahendid;
 ê 549/2004 (kohandatud)
 20. Eurocontrol — Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon, loodud
 lennuliikluse ohutuse alast koostööd käsitleva 13. detsembri 1960. aasta
 rahvusvahelise konventsiooniga[44];
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkti 2 alapunkt f (kohandatud)
 21)22. „“õhuruumi
 paindlik kasutamine” – Euroopa Tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) piirkonnas
 kohaldatav õhuruumi korraldaminse kontseptsioon, nagu see on kindlaks
 määratudmääratletud Ö Euroopa
 Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni Õ (Eurocontroli) Ö [45] Õ avaldatud
 käsiraamatus „“Airspace
 Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of
 Airspace”;
 ê 549/2004
 23. lennuinfopiirkond — määratletud mõõtmetega
 õhuruum, mille piires osutatakse lennuinfo- ja häireteenuseid;
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkti 2 alapunkt g
 22)23a.
 “lennuinfoteenus” – lendude ohutuse ja tõhususe tagamiseks vajalike nõuannete
 ja teabe andmiseks osutatav teenus;
 23)23b. „“häireteenused” –
 teenused, mille eesmärkgiks on
 teatada asjaomastele organisatsioonidele õhusõidukitestlennukitest, mis vajavad otsimis- ja päästeabi,
 ning vajaduse korral abistada neid organisatsioone;
 ê 549/2004
 24. lennutasand — atmosfääri samarõhu tasand, mis on
 määratletud õhurõhu 1013,2 hektopaskali suhtes ja mis erineb muudest
 samalaadsetest tasanditest õhurõhkude teatud vahe võrra;
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkti 2 alapunkt h
 24)25.
 “funktsionaalne õhuruumiosa” – operatiivsetel vajadustel põhinev õhuruumiosa,
 mis luuakse riigipiire arvestamata ja milles aeronavigatsiooniteenused ja
 nendega seotud funktsioonid on tulemustel põhinevad ja optimeeritud, et igas
 funktsionaalses õhuruumiosas toimuks tõhustatud koostöö
 aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahel või et vajaduse
 korral kasutataks integreeritud teenusteosutajat;
 ê 549/2004 (kohandatud)
 25)26. „üldine
 lennuliiklus” — kogu tsiviilõhusõidukite liikluskõik liikumised ning kogu riiklikeu
 õhusõidukite (sealhulgas sõjaväe, tolli ja politsei õhusõidukite) liikluskõik liikumised, kui misneed liikumised toimubvad ICAO Ö 1944. aasta
 Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga asutatud
 Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) Õ protseduuride menetluste kohaselt;
 27. ICAO — rahvusvaheline tsiviillennundusorganisatsioon, mis on asutatud
 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga;
 26)28. „koostalitlusvõime” — EATMN-i
 süsteemidelt ja koostisosadeltga
 nõutavate funktsionaalsete, tehniliste ja toimimisomaduste ning toimimisprotseduuridemenetluse
 kogum, mis peab tagama
 võrguet tagada
 selle ohutu, sujuvatõrgeteta ja tõhusa toimimisne.
 Koostalitlusvõime saavutamiseks tuleb süsteemid ja koostisosad viia vastavusse oluliste
 nõuetega;
 27)29. „meteoroloogiateenindused” — vahendid
 ja teenused, mille abil tagataksevarustatakse õhusõidukilet
 ilmaprognoosidega,
 -ülevaadetega ja -kokkuvõtted, meteoroloogiliste
 vaatluste tulemused-vaatlustega ning mis tahesmuu aeronavigatsioonis vajalikud
 meteoroloogiateave ja -andmed.meteoroloogilise teabe ja andmetega, mille edastamise on riigid
 lennunduses kasutamiseks ette näinud;
 28)30. „navigatsiooniteenindused” — vahendid
 ja teenused, mille abil antakse õhusõidukile teavet tema asukoha ja ajastuamise
 kohta;
 29)31. „operatiivsedandmed” — selline
 teave kõikide lennukõikideetappide kohta, mida aeronavigatsiooniteenuse osutajad, õhuruumi
 kasutajad, lennujaamade käitajad ja teised asjaosalised vajavad käitamisoperatiivseteotsuste tegemiseks;
 32. menetlus — kui seda kasutatakse koostalitlusvõime
 määruse kontekstis süsteemide tehniliseks või tööks kasutamiseks, siis
 kohaldatav standardmeetod kokkulepitud ja valideeritud tegutsemispõhimõtete
 kontekstis, mis vajavad ühtset rakendamist kogu EATMN-is;
 3033. „kasutuselevõtt” — esimene käitaminetööks kasutamine pärast süsteemi esialgset paigaldamist või täiendamistparandamist;
 3134. „lennuteedemarsruutide
 võrk” — üldise lennuliikluse voogude suunamiseks määratudvoogude määratletud suunamisteede
 võrk,lennumarsruutide
 võrk, mis on vajalik lennujuhtimisteenuste
 osutamiseks;
 35. marsruut — valitud teekond, mida õhusõiduk lennu
 ajal järgib;
 36. tõrgeteta toimimine — EATMN-i toimimine sellisel
 viisil, et kasutaja vaatepunktist toimib süsteem ühtse tervikuna;
 ê 549/2004
 32)38. „jälgimisteenindusedseireteenused” — vahendid ja teenused, mida kasutatakse õhusõidukilennuki
 asukoha määramiseks ohutu hajutuamise tagamiselks;
 33)39. „süsteem” — õhusõidukilennuki
 pardal ja maa peal asuvate koostisosade ühendamine ning kosmoses asuvad
 seadmed, mis toetavad aeronavigatsiooniteenuseid kõikides lennu etappides;
 34)40. „parandaminetäiendamine”
 — mis tahes süsteemi toimimispõhimõtete muudatused;
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkti 2 alapunkt j
 35)41. „“piiriülesed
 teenused” – igasuguneolukord, kui ühes liikmesriigis pakub aeronavigatsiooniteenusteid
 teenuseosutaja, kes on sertifitseeritud teises liikmesriigis ;
 ò uus
 36) „riiklik
 järelevalveasutus” – riiklik organ või riiklikud organid, kellele liikmesriik
 on teinud kohustuseks täita järelevalveülesandeid vastavalt käesolevale
 määrusele, ning riigi pädev asutus, kellele on tehtud kohustuseks täita määruse
 (EÜ) nr 216/2008 artiklis 8b sätestatud ülesandeid;
 37) „tugiteenused” –
 aeronavigatsiooniteenused, mis ei ole lennuliiklusteenused, ning muud teenused
 ja toimingud, mis on seotud aeronavigatsiooniteenuse osutamisega või toetavad
 seda;
 38) „kohalikud
 tulemuseesmärgid” – kohalikul tasandil, st funktsionaalse õhuruumiosa, riigi,
 aeronavigatsioonitasude sissenõudmise piirkonna või lennujaama kohta seatud
 tulemuseesmärgid.
 ê 549/2004
 Artikkel 3
 Ühenduse tegutsemise valdkonnad
 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtne reguleeriv raamistik ühtse
 Euroopa taeva loomiseks koostoimes:
 a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004.
 aasta määrusega (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta
 ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus);[46]
 b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004.
 aasta määrusega (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta
 ühtses Euroopa taevas (teenuste osutamise määrus);[47]
 ja
 c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004.
 aasta määrusega (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu
 koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus);[48]
 ning rakenduseeskirjadega, mille komisjon võtab vastu käesoleva määruse
 ning eespool osutatud määruste põhjal.
 2. Lõikes 1 osutatud meetmeid kohaldatakse, ilma et see piiraks
 käesoleva määruse sätteid.
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 3 (kohandatud)
 ð uus
 II PEATÜKK
 Ö riiklikud asutused Õ
 Artikkel 34
 Riiklikud järelevalveasutused
 1. Liikmesriigid nimetavad või loovad kas üksi
 või ühiselt oma järelevalveasutuse või -asutused oma
 riikliku järelevalveasutusena, et see (need)
 võtaksid enese kanda käesoleva määruse ning artiklis 3 osutatud meetmetekohaseltalusel
 sellisele asutusele määratud ülesannete täitmise.
 2. Riiklikud järelevalveasutused on ð õiguslikult iseseisvad ning ï ei sõltu ð eelkõige organisatsioonilise ja
 hierarhilise ülesehituse poolest ning otsuste tegemisel ï sõltumatud aeronavigatsiooniteenuse osutajatest ð või sellistest avalik-õiguslikest või
 eraõiguslikest isikutest, kes on huvitatud kõnealuste aeronavigatsiooniteenuse
 osutajate toimingutest ï. Selline
 sõltumatus saavutatakse, kui vähemalt tegutsemistasandil hoitakse riiklikud
 järelevalveasutused ja selliste teenuste osutajad lahus.
 ò uus
 3. Ilma et see
 piiraks lõike 2 kohaldamist, võivad riiklikud järelevalveasutused olla
 organisatsiooniliselt seotud teiste reguleerivate asutuste ja/või
 ohutusasutustega.
 4. Riiklikud
 järelevalveasutused, mis ei ole käesoleva määruse jõustumise ajaks vastavalt
 lõikele 2 õiguslikult iseseisvad aeronavigatsiooniteenuse osutajatest või
 sellistest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest isikutest, kes on huvitatud
 kõnealuste aeronavigatsiooniteenuste osutajate toimingutest, peavad kõnealusele
 nõudele vastama hiljemalt 1. jaanuaril 2020.
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 3 (kohandatud)
 ð uus
 35. Riiklikud
 järelevalveasutused kasutavad oma volitusi erapooletult, sõltumatult ja
 läbipaistvalt. See saavutatakse
 asjakohaste juhtimis- ja kontrollimehhanismide kohaldamisega, ð Eelkõige peab kõnealuste asutuste
 töökord, töötajate valik, juhtimine ja rahastamine võimaldama neil täita oma
 ülesandeid eespool nimetatud viisil. ï sealhulgas liikmesriigi
 haldusasutuse siseselt. Siiski ei takista see riiklikel järelevalveasutustel
 täitmast oma ülesandeid riiklike tsiviillennundusasutuste või ükskõik millise
 teise avaliku asutuse töökorra raames.
 ò uus
 6. Riiklike
 järelevalveasutuste töötajate suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:
 a) nad võetakse
 tööle selgete ja läbipaistvate eeskirjade kohaselt, mis tagavad töötaja
 sõltumatuse ning strateegiliste otsuste vastuvõtmise eest vastutavad isikud
 peab määrama liikmesriigi valitsus, ministrite nõukogu või mõni muu avaliku
 sektori asutus, mis ei kontrolli otseselt aeronavigatsiooniteenuse osutajaid
 ega saa nendest kasu;
 b) töötajad
 valitakse läbipaistva menetlusega, lähtudes konkreetse töötaja
 kvalifikatsioonist, kaasa arvatud asjakohane pädevus ning vastavad kogemused
 muu hulgas auditeerimise, aeronavigatsiooniteenuste ja -süsteemide valdkonnas;
 c) töötaja on
 sõltumatu eelkõige aeronavigatsiooniteenuse osutajate huvidega seotud
 probleemide lahendamisel ja riikliku järelevalveasutuse ülesannete täitmisel ei
 küsi ta ega võta vastu juhiseid üheltki riigiasutustelt ega avalik-õiguslikult
 või eraõiguslikult isikult;
 d) strateegiliste
 otsuste vastuvõtmise eest vastutavad isikud esitavad igal aastal kohustuste
 deklaratsiooni ja huvide deklaratsiooni, märkides mis tahes otsesed või kaudsed
 huvid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks ja mis võivad mõjutada
 ametiülesannete täitmist; ning
 e) strateegiliste
 otsuste vastuvõtmise, auditeerimise või muude selliste ülesannete eest
 vastutavad isikud, mis on otseselt seotud aeronavigatsiooniteenuse osutajate
 üle teostatava järelevalve või tulemuseesmärkidega, ei tohi vähemalt ühe aasta
 jooksul pärast oma ametiaja lõppu töötada riiklikus järelevalveasutuses ega
 olla juhtival ametikohal ühegi aeronavigatsiooniteenuse osutaja juures.
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 3 (kohandatud)
 ð uus
 74. Liikmesriigid
 tagavad, et riiklikel järelevalveasutustel on olemas vajalikud vahendid ja
 võimalused, et täita tõhusalt ja õigel ajal aegselt
 ülesandeid, mis on neile määratud käesoleva määrusega. ðRiiklikul järelvalveasutusel on täielik õigus
 võtta tööle töötajaid ja juhtida neid vastavalt oma eelarveassigneeringutele,
 mis muu hulgas põhinevad marsruudinavigatsioonitasudel, mis artikli 4 kohaselt
 peavad olema proportsionaalsed asjaomase järelevalveasutuse täidetavate
 ülesannetega. ï
 85.
 Liikmesriigid teatavad komisjonile riiklike järelevalveasutuste nimed,
 aadressid ja nende muudatused ning ð käesoleva artikli ï lõigete 2, 3 ja 4 järgimise tagamiseks võetavad meetmed.
 ò uus
 9. Lõike 6 punktide
 a ja b kohaldamiseks kehtestab komisjon üksikasjalikud eeskirjad, milles
 sätestatakse töötajate töölevõtmise ja valimise tingimused. Kõnealused
 rakendusaktid võetakse vastu artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 1 (kohandatud)
 Artikkel 42
 SiserRiiklike
 järelevalveasutuste ülesanded
 1. Raammääruse Aartiklis 34 osutatud
 siseriiklikud järelevalveasutused Ö täidavad
 eelkõige järgmisi ülesandeid: Õ
 a) tagavad asjakohase järelevalve käesoleva määruse rakendamise ja
 eelkõige selliste nende aeronavigatsiooniteenuse osutajate ohutu ja tõhusa tegutsemise üle,
 kes osutavad teenuseid seoses selle liikmesriigi vastutada olevausalasse kuuluva õhuruumiga, kes asjakohase asutuse määras või asutas.;
 ò uus
 b) annavad
 aeronavigatsiooniteenuse osutajatele välja sertifikaate kooskõlas määruse (EÜ)
 nr 216/2008 artikliga 8b ja kontrollivad kõnealuste sertifikaatide
 väljaandmistingimuste täitmist;
 c) annavad
 lennujuhtidele välja määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8c kohaseid lubasid,
 pädevusmärkeid, kinnitusi ja sertifikaate ning kontrollivad kõnealuste
 dokumentide väljaandmistingimuste täitmist;
 d) koostavad
 tulemuslikkuse kavasid ning jälgivad nende rakendamist kooskõlas artikliga 11.
 e) jälgivad
 tasusüsteemi rakendamist kooskõlas artiklitega 12 ja 13;
 f) kiidavad heaks
 tegevusandmetele juurdepääsu tingimused kooskõlas artikliga 22 ja
 g) kontrollivad
 deklaratsioone ja süsteemide kasutuselevõttu.
 ê 1070/2009
 artikli 2 punkt 1 (kohandatud)
 ð uus
 2. Selleks korraldab iIga siseriiklik
 järelevalveasutus korraldab nõuetekohaseid kontrolle ja ülevaatusi, et kontrollida vastavust
 käesoleva määruse nõuetele, sh aeronavigatsiooniteenuste osutamise personalinõuetele.
 Asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja hõlbustab eespool nimetatud ülesannete täitmist.sellise töö läbiviimist.
 ò uus
 Artikkel 5
 Riiklike järelevalveasutuste koostöö
 1. Riiklikud
 järelevalveasutused vahetavad teavet oma töö ja otsustuspõhimõtete, tavade ja
 protseduuride ning liidu õiguse rakendamise kohta. Nad teevad muul viisil
 koostööd, et otsustamist kogu liidu ulatuses ühtlustada. Riiklikud
 järelevalveasutused osalevad ja teevad koostööd korrapäraselt kokku tulevas
 võrgus. Komisjon ja Euroopa Liidu Lennuamet (edaspidi „EAA”) on kõnealuse võrgu
 liikmed, kes koordineerivad ja toetavad selle tööd ning annavad vajaduse korral
 asjakohaseid soovitusi. Komisjon ja EAA hõlbustavad aktiivset koostööd ja
 teabevahetust riiklike ametiasutuste vahel ning nende töötajate kasutamist EAA
 poolt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punkti f kohaselt loodud
 eksperdirühma raames.
 Vastavalt käesoleva
 määruse artiklis 22 ja määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud
 andmekaitseeeskirjadele toetab komisjon käesoleva lõike esimeses ja teises
 lõigu osutatud teabe vahetamist võrgu liikmete vahel, mis võib toimuda
 elektrooniliste vahendite abil, austades aeronavigatsiooniteenuse osutajate
 ärisaladuste konfidentsiaalsust.
 2. Riiklikud
 järelevalveasutused teevad tihedat koostööd, sealhulgas töökokkulepete kaudu,
 et aidata üksteist turujärelevalve teostamisel ning uurimis- ja
 ülevaatusküsimustes.
 ê 1070/2009
 artikli 2 punkt 1
 ð uus
 3. Funktsionaalsete õhuruumiosade puhul, mis
 ulatuvad üle rohkem kui ühe riigi vastutada olevausalasse kuuluva õhuruumi, sõlmivad liikmesriigid omavahel kokkuleppe teostada käesoleva artikliga ette nähtud järelevalvetks kokkuleppe
 nende selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate üle osas, kes
 osutavad kõnealuste nende õhuruumiosadega seotud teenuseid. ð Asjaomased riiklikud
 järelevalveasutused koostavad kava, milles täpsustatakse eespool nimetatud
 kokkuleppe jõustamiseks tehtava koostöö tingimusi. ï
 ê 1070/2009
 artikli 2 punkt 1 (kohandatud)
 4. Riiklikud järelevalveasutused teevad
 tihedat koostööd, et tagada piisav järelevalve nende aeronavigatsiooniteenuse
 osutajate üle, kellel on ühelt liikmesriigilt saadud kehtiv sertifikaat, kuid
 kes samuti osutavad teise liikmesriigi vastutusalasse kuuluva õhuruumiga seotud
 teenuseid. KõnealuneSelline
 koostöö sisaldab menetlust selliste juhtudega tegelemiseks, kuimille puhul Ö käesolevat
 määrust ja Õ artiklis 6 sätestatud
 Ö määruse (EÜ) nr
 216/2008 artikli 8b lõike 1 kohaselt vastu võetud Õ kohaldatavaidtest ühistestnõudeidetest või II lisas sätestatud tingimustest ei järgitaole kinni peetud.
 ê 1070/2009
 artikli 2 punkt 1 (kohandatud)
 ð uus
 5. Kui aeronavigatsiooniteenuseid osutatakse ð teise liikmesriigi vastutusalasse
 kuuluvas õhuruumis, ï Aeronavigatsiooniteenuste
 piiriülese osutamise puhul sisaldab ð lõigetes 2 ja 4 osutatud ï see kord kokkulepet artikli
 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud järelevalveülesannete
 ja järelevalve tulemuste vastastikuse tunnustamise kohta. Selline vastastikune
 tunnustamine kehtib ka siis, kui riiklike järelevalveasutuste vaheline
 tunnustamise kord on kehtestatud teenuseosutajate sertifitseerimisprotsessi
 suhtes.
 6. Kui siseriiklik liikmesriigi õigus seda võimaldab, võivad riiklikud järelevalveasutused
 piirkondliku koostöö huvides samuti sõlmida kokkuleppeid järelevalvekohustuste jagamise kokkuleppeid kohta.
 ê 1070/2009
 artikli 2 punkt 1 (kohandatud)
 Artikkel 63
 Kvalifitseeritud üksused
 1. Riiklikud järelevalveasutused võivad
 otsustada täielikult või
 osaliselt delegeerida artikli 42
 lõikes 2 osutatud kontrollide ja ülevaatuste tegemise tervenisti või osaliselt kvalifitseeritud üksustele, kes täidavad I lisas sätestatud
 nõudeid.
 2. Riikliku järelevalveasutuse antud volitus
 kehtibühenduses Ö liidus Õ kolm aastat,
 kusjuures seda võib pikendada. Riiklikud järelevalveasutused võivad anda
 kõikidele Ö liidus Õ ühenduses asuvatele
 kvalifitseeritud üksustele juhiseid selliste kontrollide ja ülevaatuste
 tegemiseks.
 ê 552/2004 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 8
 Teavitatud
 asutused
 1.3. Liikmesriigid
 teatavad komisjonile, ð EAA-le ï ja teistele liikmesriikidele Ö kvalifitseeritud
 üksused, kelle nad on lõike 1 kohaselt volitanud ülesandeid täitma Õ asutused, kelle nad on määranud
 artiklis 5 osutatud vastavust või kasutuskõlblikkust käsitleva hindamisega
 ja/või artiklis 6 osutatud vastavustõendamisega seotud ülesannete läbiviimiseks, märkides iga asutuse Ö üksuse Õ vastutusala ja komisjonilt saadudidentifitseerimisnumbri
 Ö ning kõik
 sellekohased muudatused Õ. Komisjon avaldab Euroopa
 Liidu Teatajas asutuste Ö kvalifitseeritud
 üksuste Õ loetelu, nende
 identifitseerimisnumbrid ja vastutusalad ning ajakohastab loetelu.
 2. Liikmesriigid
 kohaldavad teavitatud asutuste hindamisel V lisas ettenähtud kriteeriume.
 Eeldatakse, et asutused, kes vastavad asjakohastes Euroopa standardites
 sätestatud hindamiskriteeriumidele, vastavad nimetatud kriteeriumidele.
 34.
 Liikmesriigid tühistavad Ö sellistele
 kvalifitseeritud üksustele antud volitused Õ jätavad loetelust välja teavitatud asutuse, kes enam ei vasta IV lisas Ö sätestatud
 nõuetele Õ ettenähtud kriteeriumidele enam ei vasta. Nad teavitavad sellest viivitamata komisjoni, ð EAA-d ï ja teisi liikmesriike.
 4. Ilma et see piiraks
 lõigetes 1−3 osutatud nõuete täitmist, võivad liikmesriigid otsustada
 nimetada kooskõlas teenuse osutamise määruse artikliga 3 tunnustatud organisatsioonid
 teavitatud asutusteks.
 ò uus
 5. Käesoleva artikli
 kohaldamisel käsitatakse kvalifitseeritud üksusena teatatud asutusi, kes
 kooskõlas määruse (EÜ) nr 552/2004 artikliga 8 nimetati enne käesoleva määruse
 jõustumist.
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 710
 Sidusrühmadega konsulteerimine
 1. Liikmesriigid, ð Riiklikud järelevalveasutused, ï kes tegutsevaddes liikmesriigi
 siseriikliku õiguse kohaselt, kehtestavad konsulteerimismehhanismid, et
 asjakohaselt kaasata sidusrühmad, sealhulgas lennunduspersonali esindavad
 organisatsioonid, ð oma ülesannete täitmisse ï ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamisse raames.
 ò uus
 2. Sellised
 sidusrühmad võivad olla:
 –
 aeronavigatsiooniteenuse
 osutajad;
 –
 lennujaamade käitajad;
 –
 asjaomased õhuruumi
 kasutajad või neid esindavad asjaomased rühmad;
 –
 sõjaväevõimud;
 –
 töötlev tööstus;
 –
 lennunduspersonali
 esindavad organisatsioonid.
 ê 550/2004 (kohandatud)
 III PEATÜKK
 TEENUSTE Ö OSUTAMINE Õ OSUTAMIST KÄSITLEVAD
 EESKIRJAD
 ê 550/2004 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 6
 Ühised nõuded
 Aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised eeskirjad kehtestatakse
 raammääruse artikli 5 lõikes 3 osutatud korras. Ühised nõuded
 sisaldavad järgmist:
 –
 tehniline ja tegevuspädevus ning suutelisus,
 –
 süsteemid ja menetlused ohutuse ja kvaliteedi
 korralduseks,
 –
 aruandlussüsteemid,
 –
 teenuste kvaliteet,
 –
 majanduslik tugevus,
 –
 vastutus ja kindlustuskaitse,
 –
 omandiline kuuluvus ja organisatsiooniline struktuur,
 sealhulgas huvikonfliktide vältimine,
 –
 inimressursid, sealhulgas piisavad töölevõtmise
 kavad,
 –
 julgeolek.
 Artikkel 87
 Aeronavigatsiooniteenuse osutajate
 sertifitseerimine
 1. Ö Liidus Õ kohaldatakse
 Igasuguste kõikide aeronavigatsiooniteenuste osutamise suhtes ð riikliku järelevalveasutuse või
 EAA ï kohaldatakse liikmesriikide sertifitseerimistsertifitseerimismenetlust ð või määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli
 8b kohaselt kõnealustele asutustele esitatavat deklaratsiooni ï.
 ê 550/2004
 2. Sertifitseerimistaotlused esitatakse selle liikmesriigi
 siseriiklikule järelevalveasutusele, kus on taotleja põhitegevuskoht ja kus on
 vajadusel tema registrijärgne asukoht.
 ò uus
 2.
 Sertifitseerimismenetlusega tagatakse, et taotlejal on piisavalt rahalisi
 vahendeid ning et ta on võtnud endale vastutuse ja kindlustuskaitse, kui asjaomane
 liikmesriik ei ole seda garanteerinud.
 ê 550/2004 (kohandatud)
 ð uus
 3. Siseriiklikud järelevalveasutused väljastavad sertifikaadid
 aeronavigatsiooniteenuse osutajatele, kui nad vastavad artiklis 6 osutatud
 ühistele nõuetele. Sertifikaadid võib väljastada eraldi iga raammääruse
 artiklis 2 määratletud aeronavigatsiooniteenuse tüübi või selliste
 teenuste rühma jaoks, samuti olukorras, kus lennuliiklusteenuste osutaja,
 olenemata tema õiguslikust seisundist, kasutab ja peab ülal oma teabe-,
 navigatsiooni- ja jälgimissüsteeme. Sertifikaate kontrollitakse regulaarselt.
 43. ð Sertifikaadiga nähakse õhuruumi
 kasutajatele ette ï Sertifikaatides
 määratletakse aeronavigatsiooniteenuse osutajate õigused ja kohustused,
 sealhulgas õhuruumi kasutajate mittediskrimineeriv
 juurdepääs teenustele, võttes eelkõige arvesse ohutust. Sertifitseerimise
 suhtes võib kohaldada Ö kohaldatakse Õ ainult II lisas
 sätestatud tingimusi. Sellised tingimused on objektiivselt põhjendatud,
 mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad.
 5. Olenemata lõikest 1, võivad liikmesriigid lubada osutada
 aeronavigatsiooniteenuseid kogu nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis või
 selle osas ilma sertifitseerimiseta juhul, kui selliste teenuste osutaja osutab
 peamiselt muule kui üldisele lennuliiklusele suunatud teenust. Sellistel
 juhtudel teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni ja teisi liikmesriike oma
 otsusest ja ühiste nõuete maksimaalse järgimise tagamiseks võetud meetmetest.
 ê 1070/2009
 artikli 2 punkt 3 (kohandatud)
 ð uus
 46. Ilma et see piiraks artiklite 8 ja 9
 kohaldamist, annab sertifikaatide väljaandmine
 aeronavigatsiooniteenuste osutajatele võimaluse Väljaantud sertifikaadi alusel võivad
 aeronavigatsiooniteenuse osutajad osutada oma
 teenuseid liikmesriikidele, muudele aeronavigatsiooniteenuste
 osutajatele, õhuruumi kasutajatele ja lennujaamadele Ö kogu
 liidus Õühenduses. ðTugiteenuste osutamise korral lähtutakse
 artikli 10 lõikest 2. ï
 7. Riiklikud järelevalveasutused kontrollivad, kas ühiseid nõudeid ja
 sertifikaatidega seotud tingimusi täidetakse. Sellise seire üksikasjad
 märgitakse liikmesriikide poolt raammääruse artikli 12 lõike 1
 kohaselt esitatavatesse aastaaruannetesse. Kui riiklik järelevalveasutus leiab,
 et sertifikaadi omanik ei täida enam selliseid nõudeid või tingimusi, võtab ta
 asjakohased meetmed, tagades samas teenuste järjepidevuse, tingimusel, et
 ohutus on tagatud. Selliste meetmete hulka võib kuuluda sertifikaadi
 tühistamine.
 ê 550/2004
 8. Liikmesriik tunnustab iga sertifikaati, mille teine liikmesriik on
 käesoleva artikli kohaselt välja andnud.
 9. Erandlike asjaolude korral võivad liikmesriigid käesoleva artikli
 järgimise lükata edasi kuueks kuuks alates artikli 19 lõike 2 kohaselt
 arvutatud kuupäevast. Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellisest
 edasilükkamisest, esitades edasilükkamise põhjused.
 ê 1070/2009
 artikli 2 punkt 4 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 98
 Aeronavigatsiooniteenuse osutajate
 määramine
 1. Liikmesriigid tagavad, et nende
 vastutusalasse kuuluva õhuruumi igas konkreetses osas osutab
 lennuliiklusteenuseid ainult üks teenuseosutaja. Selleks määravad liikmesriigid
 lennuliiklusteenuse osutaja, kellel on ühenduses Ö liidus Õ kehtiv sertifikaat ð või deklaratsioon ï .
 2. Piiriüleste teenuste osutamise korral puhul
 tagavad liikmesriigid, et nende siseriiklik õigussüsteem ei takistaks
 käesoleva artikli ja artikli 1810 lõike 3 järgimist, ja nõuavad nõudes, et
 lennuliiklusteenuste osutajad, kes osutavad teenuseid selle liikmesriigi
 vastutusalasse kuuluvas õhuruumis, peavad ð vastavad ühele järgmistest
 tingimustest ï:
 a) nad on olema
 otseselt või enamusosaluse kaudu selle liikmesriigi või selle kodanike
 omanduses;,
 b) nende peamine tegevuskoht või
 registrijärgne asukoht on omama peamist tegevuskohta või
 registrijärgset asukohta selle liikmesriigi
 territooriumil;, või
 c) nad kasutavad kasutama ainult selles liikmesriigis asuvaid rajatisi.
 3. Liikmesriigid määravad kindlaks määratlevad määratud lennuliiklusteenusteosutajate õigused ja kohustused.
 Kohustused võivad sisaldada tingimusi, mis käsitlevad sellise asjakohase teabe õigeaegseõigel ajal
 esitamiset kohta, mis
 võimaldab teha kindlaks kõik õhusõidukite liikumised nende vastutusalasse
 kuuluvas õhuruumis.
 ê 1070/2009
 artikli 2 punkt 4
 ð uus
 4. Liikmesriikidel on lennuliiklusteenuste
 osutaja valimisel diskretsiooniõigus, tingimusel et teenuseosutaja vastab artiklites 6 ja 7
 osutatud nõuetele ja tingimustele ð on määruse (EÜ) nr
 216/2008 kohaselt sertifitseeritud või esitanud asjakohase
 deklaratsiooni ï.
 ê 1070/2009
 artikli 2 punkt 4
 5. Artikli 169a
 kohaselt kehtestatud funktsionaalsete õhuruumiosade puhul, mis ulatuvad üle
 rohkem kui ühe liikmesriigi vastutusalasse kuuluva õhuruumi, määravad
 asjaomased liikmesriigid ühiselt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt ühe
 või mitu lennuliiklusteenuste osutajat vähemalt üks kuu enne selle õhuruumiosa
 kasutuselevõttu.
 6. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi
 liikmesriike viivitamata käesoleva artikli alusel võetud otsusest, mis
 käsitlevad lennuliiklusteenuse osutajate määramist nende vastutusalasse kuuluva
 õhuruumi konkreetse osa jaoks.
 ò uus
 Artikkel
 10
 Tugiteenuste
 osutamine
 1. Liikmesriigid
 võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tugiteenuste osutajad
 saaksid liidu piires oma teenuseid käesoleva artikli kohaselt osutades
 konkureerida üksteisega võrdsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel
 tingimustel.
 Käesolevas artiklis
 sätestatud nõuded peavad olema täidetud hiljemalt 1. jaanuariks 2020.
 2. Liikmesriigid
 võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et lennuliiklusteenuste ja
 tugiteenuste osutamine on üksteisest eraldatud. See eraldamine hõlmab nõuet, et
 lennuliiklusteenuseid ja tugiteenuseid peavad osutama eri ettevõtjad.
 3. Tugiteenuste
 osutaja valimisel peab asjaomaste teenuste hankimisega tegelev üksus eelkõige
 arvesse võtma kulutõhusust, teenuste üldist kvaliteeti ja ohutust.
 4. Teenuste
 pakkumiseks liikmesriigi õhuruumis võib valida vaid sellise tugiteenuste
 osutaja, kes vastab järgmistele nõuetele:
 a) ta on
 määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b kohaselt sertifitseeritud;
 b) tema
 peamine äritegevuskoht asub liikmesriigi territooriumil;
 c)
 liikmesriigile ja/või liikmesriigi kodanikele kuulub rohkem kui 50 %
 teenuseosutajast ja nad omavad selle üle tõhusat otsest või kaudset kontrolli
 kas ühe või mitme vaheettevõtte kaudu, välja arvatud juhul, kui see on
 sätestatud kolmanda riigiga sõlmitud lepingus, mille üks osaline on liit; ja
 d)
 asjaomane teenuseosutaja vastab riikliku julgeoleku ja riigikaitsega seotud
 nõuetele.
 5. EATMNi
 toimingutega seotud tugiteenuseid võib osutada võrgu haldaja
 tsentraliseeritult, liites vastavalt artikli 17 lõikele 3 kõnealused teenused
 artikli 17 lõikes 2 osutatud teenustega. Tugiteenuseid võib osutada ka ainult
 üks teenuseosutaja või teenuseosutajate ühendus, eelkõige lennuliikluse
 korraldamise taristuga seotud teenuste puhul. Komisjon täpsustab teenuseosutaja
 või teenuseosutajate ühenduse valimise tingimused lähtuvalt nende kutsealasest
 võimekusest ja suutlikkusest osutada teenuseid erapooletult ja kulutõhusalt
 ning üldiselt hinnata tugiteenuste tsentraliseeritud osutamisega seotud
 hinnangulisi tulusid ja kulusid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
 kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjon määrab
 teenuseosutaja või teenuseosutajate ühenduse kõnealuste rakendusaktide alusel.
 ê 550/2004
 Artikkel 9
 Meteoroloogiateenuste osutajate määramine
 1. Liikmesriigid võivad määrata meteoroloogiateenuste osutaja, kes
 varustaks kogu nende liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat õhuruumi või selle
 osa meteoroloogiliste andmetega, võttes arvesse ohutusega seotud kaalutlusi.
 2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata
 käesoleva artikli alusel võetud otsustest, mis käsitlevad meteoroloogiateenuste
 osutajate määramist.
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 11
 Tulemuslikkuse kava
 1. Selleks et parandada aeronavigatsiooni-teenuste tulemuslikkust ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioone
 tulemuslikkust ühtses Euroopa taevas, koostatakse aeronavigatsiooni-teenuste
 ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioonide
 jaoks tulemuslikkuse kava. See sisaldab järgmist:
 a) kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavad ð ja seonduvad kohalikud ï tulemuslikkuseeesmärgid sellistes kesksetes tulemuslikkusevaldkondades, nagu
 ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutasuvus, suhtes;
 b) riiklikud kavad või funktsionaalseid õhuruumiosi hõlmavad kavad funktsionaalsete
 õhuruumiosade kohta, sealhulgas tulemuslikkuseeesmärgid,
 tagades kooskõla kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavate ð ja seonduvate kohalike ï tulemuslikkuseeesmärkidega; ja
 c) aeronavigatsiooni-teenuste
 ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioonide
 tulemuslikkuse perioodiline läbivaatamine ülevaatamine, järelevalve ja võrdlusuuringud.
 2. Komisjon ð määrab ï võib
 vastavalt artikli 5
 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele määrata
 Eurocontroli või
 mõne muu sõltumatu, ð erapooletu ï ja pädeva asutuse organi tegutsema tulemuslikkuse hindamise asutusena kontrolli organina. Tulemuslikkuse hindamise
 asutuse kontrolli organi ülesanne roll on
 abistada komisjoni kooskõlas koostöös riiklike järelevalveasutustega ja abistada nõudmisel
 riiklikke järelevalveasutustei taotluse korral neid lõikes 1 osutatud tulemuslikkuse kava rakendamisel. ð Tulemuslikkuse hindamise asutusele
 võivad tehnilist abi anda EAA ja Eurocontrol või mõni muu pädev üksus. ï Komisjon
 tagab, et tulemuslikkuse kontrolli organ tegutseb talle komisjoni poolt
 usaldatud ülesannete täitmisel sõltumatult.
 3. a) Komisjon võtab pärast seda, kui ta on võtnud
 arvesse riiklike järelevalveasutuste asjaomast panust riiklikul tasandil või
 funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, vastu kogu ühendust hõlmavad
 lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuslikkuse eesmärgid vastavalt artikli 5 lõikes
 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
 b) Riiklikud
 järelevalveasutused koostavad lLõike 1
 punktis b osutatud riiklikud või funktsionaalsete õhuruumiosade kavad, mille koostavad riiklikud
 järelevalveasutused ja need
 võtab vastu liikmesriik. Kõnealused kavad sisaldavad siduvaid riiklikke ð kohaliku tasandi ï eesmärke või eesmärke funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil ja
 liikmesriigi poolt vastu võetud asjakohast stimuleerimiskava. Kavade
 koostamisel konsulteeritakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate,
 õhuruumikasutajate esindajate ja vajaduse korral lennujaamade käitajate ja
 lennujaamade koordinaatoritega.
 4.c) Komisjon
 ð koos tulemuslikkuse hindamise
 asutusega ï hindab riiklike või funktsionaalsete õhuruumiosade ð kavade ja kohalike ï eesmärkide kooskõla kogu Ö liitu Õ ühendust hõlmavate
 tulemuslikkuseeesmärkidega,
 kasutades lõike 6 punktis d osutatud hindamiskriteeriumeid.
 Juhul kui komisjon tuvastab, et üks või mitu
 riiklikku või funktsionaalsete õhuruumiosade eesmärkide kogumit ei vasta hindamiskriteeriumidele,
 võib ta otsustada vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele
 ð Kui komisjonile saab selgeks, et
 riiklikud või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandi kavad või kohalikud
 eesmärgid ei ole kooskõlas kogu liitu hõlmavate eesmärkidega, võib ta nõuda
 asjaomastelt liikmesriikidelt vajalike parandusmeetmete võtmist. ï ð Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
 kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. ï anda asjaomasele
 riiklikule järelevalveasutusele soovituse esitada korrigeeritud tulemuslikkuse
 eesmärgid. Asjaomane liikmesriik võtab vastu korrigeeritud tulemuslikkuse
 eesmärgid ja vajalikud meetmed, millest teavitatakse õigeaegselt komisjoni.
 Juhul kui komisjon leiab, et korrigeeritud
 tulemuslikkuse eesmärgid ja asjakohased meetmed ei ole piisavad, võib ta
 otsustada vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee
 menetlusele, et asjaomased liikmesriigid võtavad parandusmeetmeid.
 Teise võimalusena võib komisjon piisavate toetavate
 tõenditega otsustada kogu ühendust hõlmavad tulemuslikkuse eesmärgid vastavalt
 artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele läbi
 vaadata.
 5.d) Lõikes
 1 osutatud tulemuslikkuse kava võrdlusperiood hõlmab minimaalselt kolme aastat
 ja maksimaalselt viit aastat. Juhul kKui ð kohalikke ï riiklikke
 või funktsionaalsete õhuruumiosadeeesmärke ei saavutata, võivad ð määravad asjaomased ï liikmesriigid ð kindlaks olukorra parandamiseks
 võetavad meetmed ja kohaldavad neid ï ja/või
 riiklikud järelevalveasutused kõnealusel ajavahemikul kohaldada enda määratletud
 asjakohaseid meetmeid. ð Kui komisjon leiab, et kõnealustest
 meetmetest ei piisa olukorra parandamiseks, võib ta otsustada, et asjaomased
 liikmesriigid võtavad vajalikke parandusmeetmeid või kehtestavad sanktsioonid. ï ð Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
 kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. ï Esimene
 võrdlusperiood hõlmab lõikes 6 osutatud rakenduseeskirjade vastuvõtmisele
 järgnevat esimest kolme aastat.
 6.e) Komisjon
 hindab korrapäraselt viib läbi ð kogu liitu hõlmavate ja seonduvate
 kohalike ï tulemuslikkuseeesmärkide saavutamiste
 korrapäraseid hindamisi ja esitab tulemused
 ühtse taeva komiteele.
 74. Lõikes
 1 osutatud viidatud tulemuslikkuse kava osas
 kehtivad järgmised menetlused Ö põhineb
 järgmisel Õ :
 a) kõikidelt asjaomastelt isikutelt pooltelt,
 sealhulgas aeronavigatsiooniteenuste osutajatelt, õhuruumi kasutajatelt,
 lennujaamade käitajatelt, lennujaamade koordinaatoritelt, riiklikelt
 järelevalveasutustelt, liikmesriikidelt ja Eurocontrolilt aeronavigatsiooni-teenuste
 ja ð võrguteenuste ï võrgufunktsioonide
 tulemuslikkust käsitlevate asjakohaste andmete kogumine, kontroll, analüüs,
 hindamine ja levitamine;
 b) asjakohaste põhiliste võtmetähtsusega tulemusvaldkondade tegevusvaldkondade valik ICAO dokumendi nr 9854 „Global Air Traffic Management
 Operational Concept” põhjal, mis on kooskõlas vastavalt valdkondadele, mis on kindlaks
 määratud lennuliikluse korraldamise üldkava tulemuslikkuseraamistikus
 määratletud
 valdkondadega, (sealhulgas
 turvalisuse, keskkonna, läbilaskevõime ja kulutõhususe valdkonnad), mida
 vajaduse korral kohandatakse, et võtta arvesse ühtse Euroopa taeva konkreetseid
 vajadusi, ja nende valdkondade asjakohaseid eesmärke ning tulemuslikkuse mõõtmiseks kasutatavate piiratud arvu võtmetähtsusega põhiliste tulemusnäitajate tegevusnäitajate määratlust tulemuslikkuse
 mõõtmiseks;
 c) selliste kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavate ð ja seonduvate kohalike ï tulemuslikkuseeesmärkide püstitamine ð ja läbivaatamine ï, mille määratlemisel võetakse arvesse nende panust
 riigi riiklikul või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil kindlaks tehtud panust;
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 6. Tulemuslikkuse kava üksikasjaliku toimimise nimel võtab komisjon
 hiljemalt 4. detsembril 2011 ja sobiva ajavahemiku jooksul, pidades silmas
 käesolevas määruses sätestatud tähtaegadest kinnipidamist, vastu
 rakenduseeskirjad vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud
 regulatiivkomitee menetlusele. Need rakenduseeskirjad hõlmavad järgmist:
 d)c) riiklike
 järelevalveasutuste koostatavate selliste riiklike või funktsionaalsete
 õhuruumiosade tasandi tulemuslikkuse kavade loomise väljatöötamise kriteeriumid, mis hõlmavad sisaldavad ð kohalikke ï riiklikke
 või funktsionaalsete õhuruumiosade tulemuslikkuseeesmärke
 ning stimuleerimiskava. Tulemuslikkuse kavad:
 i) põhinevad aeronavigatsiooniteenuste
 osutajate äriplaanidel;
 ii) käsitlevad riigi riikliku
 või funktsionaalse õhuruumiosa kulubaasi kõiki kulukomponente;
 iii) sisaldavad siduvaid ð kohalikke ï tulemuslikkuseeesmärke, mis on kooskõlas kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavate tulemuslikkuseeesmärkidega;
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 ed) ð kohalike ï riiklike
 või funktsionaalsete õhuruumiosade tulemuslikkuseeesmärkide
 hindamine riikliku kava või funktsionaalse õhuruumiosa kava alusel; ja
 fe)
 riiklike tulemuslikkuse
 kavade või funktsionaalsete õhuruumiosade
 tulemuslikkuse kavade järelevalve, sealhulgas asjakohased häiremehhanismidettenägematuteks olukordadeks;.
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 gd)
 kriteeriumeid, mille alusel ð kehtestatakse sanktsioonid juhul, kui
 võrdlusperioodi jooksul ei täideta ï hinnatakse,
 kas riiklikud või funktsionaalsete õhuruumiosade eesmärgid on kooskõlas
 kogu ühendust Ö liitu Õ hõlmavaidte ð ja seonduvaid kohalikke ï tulemuslikkuseeesmärkeidega kõnealusel võrdlusperioodil ja millega toetatakse häiremehhanismeettenägematuteks olukordadeks;
 he)
 üldpõhimõtteid, mille alusel liikmesriigid sätestavad stimuleerimiskava;
 if)
 põhimõtteid tulemuslikkuse kava toimimisega kohanemise jaoks vajaliku
 üleminekumehhanismi kohaldamiseks kuni 12 kuu jooksul pärast rakenduseeskirjade
 ð ja käesolevas lõikes osutatud
 delegeeritud õigusakti ï vastuvõtmist.;
 j)b) tulemuslikkuseeesmärkide
 saavutamise hindamise ð asjakohased ï võrdlusperioodid ja intervallide ning
 uute eesmärkide püstitaminest; ning
 a) lõikes 4 viidatud menetluste sisu ja ð vajalik seonduv ï ajakava;
 ê 1070/2009
 artikli 1 punkt 5
 ð uus
 ð Komisjonil on õigus vastu võtta
 delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et kehtestada tulemuslikkuse
 kava nõuetekohase toimimise üksikasjalikud eeskirjad kooskõlas ï Komisjon võib
 käesolevas lõikes ð loetletud punktidega ï osutatud
 menetluste loetelu täiendada. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva
 määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli
 5 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
 85.
 Tulemuslikkuse kava loomisel võetakse arvesse asjaolu, et marsruudi-teenused,
 terminali-teenused
 ja ð võrguteenused ï võrgufunktsioonid
 on erinevad ning neid tuleks vastavalt käsitleda, vajaduse korral ka
 tulemuslikkuse mõõtmise eesmärgil.
 ê 550/2004 (kohandatud)
 III PEATÜKK
 MAKSUSTAMISSKEEMID
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 8 (kohandatud)
 Artikkel 1214
 Üldosa Ö Tasusüsteemi
 käsitlevad üldsätted Õ
 Kooskõlas artiklite 1315 ja 1416
 nõuetega aitab aeronavigatsiooniteenuste
 maksustamiskava aeronavigatsioonitasude süsteem saavutada
 suuremat suurendada läbipaistvust õhuruumi
 kasutajatele tasude maksude kehtestamisel ja nende sissenõudmisel ning aitab saavutada
 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kulutõhusust ja lendude efektiivsust,
 säilitades samal ajal optimaalse ohutustaseme. See Ö Kõnealune Õ kava on kooskõlas
 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni
 artikliga 15 ja Eurocontroli marsruuditasude süsteemiga.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 9 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 1315
 Ö Tasusüsteemi Õ Ppõhimõtted
 1. Tasusüsteem Maksustamiskava põhineb aeronavigatsiooniteenuste kuludel, mis tekivad
 teenuseosutajatel õhuruumi kasutajate nimel toimides. Need kulud jaotatakse kõnealuse
 kavaga alusel kasutajate kategooriate vahel.
 2. Tasude Maksude
 kulubaasi kehtestamisel kohaldatakse järgmisi Ö lõigetes 3–8
 sätestatud Õ põhimõtteid.:
 3.a) Õõhuruumi
 kasutajate vahel jaotataksevad kulud on aeronavigatsiooniteenuste osutamise kindlaksmääratud kulud, kaasa arvatud
 kapitaliinvesteeringute ja varade amortisatsiooni asjakohased intressisummad, samuti ning
 hooldus-, käitamis-tegevus-,
 juhtimis- ja halduskulud ð , sealhulgas EAA kui asjakohase asutuse
 ülesannete täitmise kulud ï . Kindlaksmääratud kulud on kulud, mille määravad kindlaks
 liikmesriigid riigi või funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil kas raammääruse
 artiklis 11 lõikes 5 osutatud võrdlusperioodi iga kalendriaasta võrdlusperioodi alguses või
 võrdlusperioodi jooksul pärast asjakohaseid kohandusi, kasutades raammääruse artiklis
 11 sätestatud häiremehhanismeettenägematuteks
 olukordadeks;.
 4.b) Sselles
 kontekstis arvessevõetavad kulud on ICAO Euroopa piirkonna piirkondliku aeronavigatsioonialasekava (ICAO Regional Air Navigation
 Plan) kohaselt rajatiste ja teenuste võimaldamise ja rakendamisega seoses hinnatud määratudkulud. Siia võivad
 kuuluda ð kuuluvad ï ka riiklike järelevalveasutuste ja/või kvalifitseeritud üksuste kantud
 kulud, samuti kulud, mida asjaomane liikmesriik ja teenusepakkuja kannab kannavad
 seoses aeronavigatsiooniteenuste osutamisega. Selliste kulude hulka ei kuulu
 liikmesriikide poolt raammääruse artiklis 339 osutatud
 kohaselt määratud karistused karistustega
 seotud kulud ega liikmesriikide poolt raammääruse
 artikli 11 Ö lõikes 5
 osutatud Õ kohaselt määratud
 mis tahes parandusmeetmeted ð või sanktsioonidega seotud kulud ï ;.
 5.c) Liikmesriigid teevad seoses funktsionaalsete õhuruumiosadega ja osana oma nende
 vastavatest raamlepingutest teevad liikmesriigid asjakohaseid
 jõupingutusi, et jõuda kokkuleppele maksupoliitika tasupoliitika ühistes põhimõtetesosas;.
 6.d) Eerinevate
 aeronavigatsiooniteenuste kulud peavad olema eristatud, nagu on ette nähtud
 artikli 2112 lõikegas 3.;
 7.e) Mmarsruudi-teenuste
 ja terminaliteenuste vaheline ristsubsideerimine ei ole lubatud. Kulud, mis on seotud puudutavad
 nii terminali-teenuseid
 kui ka marsruudil
 osutatavaidteenustegaeid,
 jaotatakse marsruudi-l
 osutatavate teenuste ja terminaliteenuste vahel
 proportsionaalselt, kasutades selleks läbipaistvat metoodikat.
 Ristsubsideerimine on lubatud erinevate ð lennuliiklusteenuste ï aeronavigatsiooniteenuste
 vahel nende kahe kategooria raames ainult objektiivselt põhjendatud juhtudel,
 tingimusel et need juhud on
 selgelt kindlaks määratudsee on selgelt määratletud. ð Lennuliiklus- ja tugiteenuste vaheline
 ristsubsideerimine ei ole lubatud. ï
 8.f) Ttagatakse tasude maksude
 kulubaasi läbipaistvus. Võetakse vastu rakenduseeskirjad, mida teenuseosutajad
 kasutavad teabe andmisel, et võimaldada läbi vaadata teenuseosutajate
 eeldatavaid ja tegelikke kulusid ja tulusid. SiserRiiklikud
 järelevalveasutused, teenuseosutajad, õhuruumi kasutajad, komisjon ja Eurocontrol
 vahetavad korrapäraselt teavet.
 93. Lõike 2 Ö Lõigete
 3–8 Õ kohaselt tasude maksude
 kehtestamisel järgivad liikmesriigid järgmisi põhimõtteid:
 a) aeronavigatsiooniteenuste
 kättesaadavuse eest nõutavad tasud maksud
 kehtestatakse kedagi diskrimineerimata. ja eErinevatele õhuruumi kasutajatele maksustamisel ühe ja sama
 teenuse kasutamise eest tasu kehtestamisel, ei
 eristata kasutajaid kodakondsuse ega kategooria alusel;
 b) teatavad kasutajad, eelkõige
 kergõhusõidukid ja riiklikud riigi õhusõidukid, võidakse tasust maksust
 vabastada, tingimusel et sellise vabastamisega kaasnevad kulud ei jää teiste
 kasutajate kanda;
 c) tasud maksud
 kehtestatakse kalendriaasta kaupa kindlaksmääratud kulude alusel, või neid võib
 kehtestada liikmesriikide sätestatud tingimustel ühikumäära või tulu maksimaalse
 taseme kindlaksmääramiseks igaks aastaks ajavahemiku jooksul, mis ei ületa viit
 aastat;
 d) aeronavigatsiooniteenused võivad
 teenida piisavalt tulusid, et saada mõistlikku aktivatulu, et aidata kaasa
 kapitali vajalikule suurendamisele;
 e) tasud maksud kajastavad
 õhuruumi kasutajatele kättesaadavatele aeronavigatsiooniteenustele ja -vahenditele-rajatistega seotud kulusid tehtud kulutusi, ð sealhulgas EAA kui asjakohase asutuse
 ülesannete täitmise kulusid, ï võttes arvesse erinevate asjaomaste õhusõidukitüüpide suhtelist
 tootlikkust;
 f) tasudega maksudega
 soodustatakse aeronavigatsiooniteenuste ohutut, tulemuslikku, tõhusat ja
 jätkusuutlikku osutamist, et saavutada kõrge ohutus-e ja
 kulutõhususe kõrgetase ja ning tulemuslikkuseeesmärgid, ja nendega soodustatakse teenuste integreeritud osutamist, vähendades
 samaaegselt lennunduse keskkonnamõju. Sel eesmärgil Ö Punkti f
 kohaldamisel Õ ja seoses riiklike
 või funktsionaalse õhuruumiosa tasandi tulemuslikkuse kavadega võivad
 riiklikud järelevalveasutused kehtestada mehhanisme, sealhulgas rahalised
 soodustused ja takistused, et julgustada aeronavigatsiooniteenuste osutajaid
 ja/või õhuruumi kasutajaid toetama aeronavigatsiooniteenuste osutamise
 parandamist, näiteks suurendama läbilaskevõimet suurendamine, vähendama hilinemisite vähendamine ja tagama säästva arengu säästev areng, säilitades samal ajal optimaalse ohutustaseme.
 104.
 Komisjon võtab vastu ð meetmed, milles sätestatakse lõigete
 1–9 kohaldamise üksikasjalik kord. Kõnealused rakendusaktid võetakse
 vastu ï käesoleva artikli
 üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt raammääruse artikli 27 5 lõikes 3
 osutatud regulatiivkomitee
 menetlusele ð kontrollimenetlusele. ï
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 11 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 1416
 Ö Artiklitele
 12 ja 13 Õ Vvastavuse
 kontroll
 1. Komisjon näeb koostöös liikmesriikidega
 ette, et artiklites 1214 ja 1315
 osutatud põhimõtetele ja eeskirjadele vastavust kontrollitakse pidevalt.
 Komisjon püüab kehtestada vajalikud mehhanismid Eurocontroli teadmiste kasutamiseks
 ja jagab kontrolli tulemusi liikmesriikide, Eurocontroli ja õhuruumi kasutajate
 esindajatega.
 2. Komisjon ð kontrollib ï korraldab
 ühe või mitme enama liikmesriigi taotlusel, kes leiavad, et artiklites 14 ja 15 osutatud
 põhimõtteid ja eeskirju ei ole nõuetekohaselt kohaldatud, või
 omal algatusel ð kulude ja tasude kindlaksmääramise
 erimeetmeid, mis liikmesriikide asutused on vastu võtnud seoses artiklite 12 ja
 13 kohaldamisega ï uurimise
 põhimõtete ja/või eeskirjade mis tahes mittejärgimise või kohaldamata jätmise
 kohta. Komisjon jagab uurimise tulemusi liikmesriikide,
 Eurocontroli ja õhuruumi kasutajate esindajatega, ilma et see piiraks artikli 3218 lõike 1
 kohaldamist. Kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest ja pärast asjaomase
 liikmesriigi ärakuulamist Ö otsustab
 komisjon, kas on tagatud meetme vastavus artiklitele 12 ja 13 ning kas seda
 võib seega jätkuvalt rakendada. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu Õ ning ühtse taeva
 komiteega konsulteerimist vastavalt raammääruse artikli 275 lõikes 2
 osutatud nõuandemenetlusele teeb komisjon otsuse käesoleva määruse artiklite 14
 ja 15 kohaldamise kohta ja selle kohta, kas asjaomast tegevust võib jätkata.
 3. Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest
 teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjakohane. Iga liikmesriik võib
 komisjoni otsuse ühe kuu jooksul nõukogule saata. Nõukogu võib kvalifitseeritud
 häälteenamusega teha ühe kuu jooksul teistsuguse otsuse.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 10 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 1515a
 Ühisprojektid
 1. Ühisprojektid
 võivad kaasa aidata lLennuliikluse
 korraldamise üldkava üldplaani edukale rakendamistele Ö võib toetada
 ühisprojektidega Õ. Sellised Ö Kõnealused Õ projektid toetavad
 käesoleva määruse eesmärke parandada Euroopa lennundussüsteemi tulemuslikkust toimivust sellistes peamistes põhivaldkondades nagu läbilaskevõime, lendude ja kulude tõhusus ning
 keskkonnasäästlikkus, arvestades kõigi nende puhul esmatähtsaid ohutuseesmärke.
 ð Ühisprojektide eesmärk on õigel ajal,
 koordineeritult ja sünkroonselt kasutusele võtta ATMi funktsioonid, et
 oluliselt muuta käitamispõhimõtteid, nagu on kindlaks määratud lennuliikluse
 korraldamise üldkavas. ï
 2. Komisjon võib ð vastu võtta meetmed, milles
 sätestatakse ühisprojektide juhtimine ja määratakse kindlaks nende
 kasutuselevõttu soodustavad asjaolud. Kõnealused rakendusaktid võetakse
 vastu ï vastavalt raammääruse artikli 275 lõikes 3
 osutatud regulatiivkomitee
 menetlusele ð kontrollimenetlusele ï. Ö Kõnealused
 meetmed Õ töötada välja suunised,
 mis käsitlevad viise, kuidas sellised projektid võivad toetada lennuliikluse
 korraldamise üldplaani rakendamist. Niisugused suunisedei
 piira selliste Ö asjaomaste Õ projektide
 kasutuselevõtu mehhanismide rakendamist seoses funktsionaalsete õhuruumiosadega, nagu on selles
 kokku leppinud nimetatud õhuruumiosades osalejad osapooled.
 3. Komisjon võib ð vastu võtta ühisprojekte seoses
 võrgufunktsioonidega, mis on eriti olulised lennuliikluse korraldamise ja
 aeronavigatsiooniteenuste üldise tulemuslikkuse parandamiseks Euroopas,
 määrates kindlaks kasutusvalmid ATMi funktsioonid ning nende kasutuselevõtu
 ajakava ja geograafilise ulatuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu ï samuti
 otsustada vastavalt raammääruse artikli 275 lõikes 3
 osutatud ð kontrollimenetlusele ï regulatiivkomitee
 menetlusele luua ühisprojekte võrguga seonduvate funktsioonide jaoks, mis on eriti
 olulised lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste üldise
 toimivuse parandamiseks. Sellised Ö Kõnealused Õ ühisprojektid võib
 tunnistada ühenduse Ö liidu Õ toetuse kõlblikuks
 mitmeaastase finantsraamistiku raames. Sel eesmärgil ja ilma et see piiraks
 liikmesriikide pädevust otsustada oma nende
 rahaliste vahendite kasutamise üle, viib komisjon läbi sõltumatu
 tasuvusanalüüsi ning konsulteerib asjakohaselt liikmesriikide ja asjaomaste
 sidusrühmadega vastavalt raammääruse artiklile 2810,
 uurides põhjalikult kõiki sobivaid vahendeid ühisprojektide kasutuselevõtu
 rahastamiseks. Ühisprojektide kasutuselevõtu abikõlblikud kulud kaetakse
 kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 169a
 Funktsionaalsed õhuruumiosad
 1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud
 meetmed, et tagada ð lennuliiklusteenuste integreeritud
 osutamisel põhinevate ï funktsionaalsete õhuruumiosade Ö kehtestamine
 ja Õ rakendamine, hiljemalt 4. detsembril 2012, et eesmärgiga saavutada ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise võrgu juhtimisvõrgu vajalik läbilaskevõime ja tõhusus, ning
 säilitada kõrge ohutustase, ja aidata kaasa lennutranspordisüsteemi üldisele tulemuslikkusele ja ning
 vähendada keskkonnamõju.
 ò uus
 2. Funktsionaalsete
 õhuruumiosade kehtestamisel tuginetakse võimaluse korral
 aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahelisele tööstuskoostööpartnerlusele,
 eriti seoses tugiteenuste osutamisega kooskõlas artikliga 10. Tööstuspartnerlussuhetega
 võib toetada üht või mitut funktsionaalset õhuruumiosa või osa sellest, et
 tulemuslikkust võimalikult palju suurendada.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 3. Selle
 nõude Ö Käesoleva artikli Õ järgimise täitmise
 tagamiseks teevad liikmesriigid ð ja lennuliiklusteenuste osutajad ï , eriti
 kõrvuti asetsevad funktsionaalsed õhuruumiosad kehtestavad liikmesriigid,üksteisega
 suurimal võimalikul määral koostööd. Vajaduse korral võib koostöö hõlmata
 funktsionaalsetes õhuruumiosadesosalevaid kolmandaid riike ð osalevate kolmandate riikide
 lennuliiklusteenuseosutajaid ï .
 24.
 Funktsionaalsed õhuruumiosad vastavad eelkõige järgmistele tingimustele peavad eelkõige:
 a) nende kohta on koostatud ohutustoimik olema tagatud
 riskianalüüsiga;
 ò uus
 b)
 nende kujundamisel püütakse maksimaalselt kaasata tööstuspartnereid, et täita
 artiklis 11 esitatud tulemuseesmärgid ja võimaluse korral ületada neid;
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 5 (kohandatud)
 bc) need võimaldavad võimaldama õhuruumi optimaalselt kasutadamist,
 võttes arvesse lennuliiklusevoogusid;
 cd) need tagavad
 tagama kooskõla Euroopa lennumarsruutide
 lennuteede,võrguga, mis on loodud kooskõlasõhuruumi määruse artikliga 176;
 de) need on olema
 tasuvusanalüüsi alusel põhjendatud üldise lisandväärtusega, kaasa arvatud
 tehniliste ja inimressursside optimaalne kasutamine;
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 5
 ð uus
 ef) ð vajaduse korral ï tagatakse tagama sujuva ja paindliku lennujuhtimisealase vastutuse üleandmisne lennuliiklusteenistuste lennuliiklusteenindusüksuste vahel;
 fg) tagama tagatakse
 erinevate õhuruumi konfiguratsioonide vahelisne ühilduvuse, optimeerides
 muu hulgas praegused lennuinfopiirkonnad;
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 5 (kohandatud)
 gh) need vastavad vastama tingimustele, mis tulenevad piirkondlikest lepingutest kokkulepetestICAO raames;
 hi) need on olema
 kooskõlas käesoleva määruse jõustumise ajal kehtivate piirkondlike kokkulepetega, eelkõige nendega,
 mis hõlmavad Euroopa kolmandaid riike hõlmavate lepingutega; ning
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 5
 i) aitama saavutada kooskõla kogu ühendust hõlmavate
 tulemuslikkuse eesmärkidega.
 ò uus
 Lõike 4 punktide c,
 d ja g nõuete täitmiseks kavandab võrgu haldaja, kes on täpsustatud artiklis
 17, optimaalse õhuruumi.
 5. Käesolevas
 artiklis sätestatud nõuete täitmiseks võib kaasata ühes või mitmes
 funktsionaalses õhuruumiosas tegutsevad aeronavigatsiooniteenuste osutajad.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 36.
 Funktsionaalsne
 õhuruumiosa ð , mis ulatub üle rohkem kui ühe
 liikmesriigi vastutusalasse kuuluva õhuruumi, ï kehtestatakse üksnes
 ð määravad ühiselt kindlaks ï kõikide selliste
 liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate riikide vastastikusel
 kokkuleppel kehtestavad kõik need liikmesriigid ja vajaduse
 korral need kolmandad riigid, kelle vastutusalasse
 kuulub mis tahes funktsionaalsesse õhuruumiossasse kuuluv mis tahes
 õhuruumiosa. ð Kõnealune ühismääramine, millega
 kehtestatakse funktsionaalne õhuruumiosa, sisaldab vajalikke sätteid selle
 kohta, kuidas õhuruumiosa on võimalik muuta ja kuidas liikmesriik või vajaduse
 korral kolmas riik saab õhuruumiosast loobuda, sh üleminekusätteid ï.
 ð 7. Liikmesriigid teatavad komisjonile funktsionaalsete
 õhuruumiosade kehtestamisest. ï Enne komisjoni teavitamist funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamisest
 esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile, teistele liikmesriikidele ja muudele
 huvitatud isikutele nõuetekohase vastava teabe ja annavad neile võimaluse esitada oma tähelepanekud.
 4. Kui funktsionaalne õhuruumiosa on seotud õhuruumiga, mis kuulub kas
 osaliselt või täielikult kahe või enama liikmesriigi vastutusalasse, sisaldab
 kokkulepe, millega funktsionaalne õhuruumiosa kehtestatakse, vajalikke sätteid
 selle kohta, kuidas õhuruumiosa muuta ja kuidas liikmesriik saab õhuruumiosast
 loobuda, kaasa arvatud üleminekukord.
 58. Kui kahe
 või mitme enama liikmesriigi vahel tekivad nende vastutusalasse kuuluva piiriülese
 funktsionaalse õhuruumiosaga seotud probleemid, võivad asjaomased liikmesriigid
 ühiselt esitada asja ühtse taeva komiteele arvamuse saamiseks. Arvamus
 adresseeritakse asjaomastele liikmesriikidele. Ilma et see piiraks lõike 63
 kohaldamist, võtavad liikmesriigid seda arvamust lahenduse leidmisel arvesse.
 69. Kui komisjon on saanud liikmesriikidelt liikmesriigid on
 edastanud komisjonile lõigetes 63 ja ð 7 ï 4
 osutatud teated kokkulepped ja
 deklaratsioonid, hindab ta komisjon
 iga funktsionaalse õhuruumiosa puhul, kas see vastab täidab
 lõikes 42
 sätestatud nõuetelenõuded,
 ning esitab hindamisetulemused ð liikmesriikidele ï ühtse taeva komiteele arutamiseks. Kui komisjon leiab, et üks või mitu funktsionaalset
 õhuruumiosa ei vasta
 nõuetele täida nõudeid, astub ta asjaomaste
 liikmesriikidega dialoogi, et jõuda konsensusele olukorra lahendamiseks
 vajalike meetmete osas.
 7. Ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist, edastatakse lõigetes 3 ja 4
 osutatud kokkulepped ja deklaratsioonid komisjonile Euroopa Liidu Teatajas
 avaldamiseks. Avaldamise korral täpsustatakse asjaomase otsuse jõustumise
 kuupäev.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 810. ð Komisjon võib vastu võtta üksikasjalikud
 meetmed, milles käsitletakse lõike 6 kohast lennuliiklusteenuseosutaja(te)
 ühismääramist ning täpsustatakse teenuseosutaja(te) valimise korda, määramisaja
 kestust, järelevalvet, osutatavate teenuste kättesaadavust ja vastutust. ï Funktsionaalsete
 õhuruumiosade kehtestamise ja muutmise suunised koostatakse ð Kõnealused rakendusaktid võetakse
 vastu ï hiljemalt 4. detsembril
 2010. vastavalt raammääruse artikli 275 lõikes 32 osutatud
 ð kontrollimenetlusele ï nõuandemenetlusele.
 911. Komisjon
 ð võib ï võtab hiljemalt 4.
 detsembril 2011 ja Ö vastu võtta
 meetmed seoses lõikes 6 osutatud liikmesriigi (-riikide) esitatava
 teabega. Õ Ö Kõnealused
 rakendusaktid võetakse vastu Õ vastavalt raammääruse artikli 275 lõikes 3
 osutatud ð kontrollimenetlusele ï regulatiivkomitee
 menetlusele vastu üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis
 puudutavad asjaomase liikmesriigi poolt enne funktsionaalse õhuruumiosa loomist
 ja muutmist esitatavat teavet vastavalt käesoleva artikli lõikele 3..
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 5
 Artikkel 9b
 Funktsionaalsete õhuruumiosade süsteemi koordinaator
 1. Komisjon võib määrata füüsilise isiku funktsionaalsete õhuruumiosade
 süsteemi koordinaatoriks („koordinaator”), et hõlbustada funktsionaalsete
 õhuruumiosade kehtestamist. Komisjon tegutseb vastavalt raammääruse
 artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
 2. Piiramata artikli 9a lõike 5 kohaldamist, aitab
 koordinaator asjaomaste liikmesriikide ja vajaduse korral samas funktsionaalses
 õhuruumiosas osalevate kolmandate riikide taotlusel läbirääkimisprotsessis
 raskustest üle saada, et kiirendada funktsionaalsete õhuruumiosade
 kehtestamist. Koordinaator tegutseb kõikide asjaomaste liikmesriikide ja
 vajaduse korral samas funktsionaalses õhuruumiosas osalevate kolmandate riikide
 volitusel.
 3. Koordinaator tegutseb erapooletult eelkõige liikmesriikide,
 kolmandate riikide, komisjoni ja sidusrühmade suhtes.
 4. Koordinaator ei avalda oma ülesannete täitmise käigus saadud teavet,
 v.a juhul kui liikmesriik/liikmesriigid ja vajadusel asjaomased kolmandad
 riigid on selleks loa andnud.
 5. Koordinaator annab pärast ametisse määramist iga kolme kuu järel aru
 komisjonile, ühtse taeva komiteele ja Euroopa Parlamendile. Aruanne sisaldab
 läbirääkimiste ja nende tulemuste kokkuvõtet.
 6. Koordinaatori volitused lõpevad pärast viimase funktsionaalse
 õhuruumiosa kokkuleppe allkirjastamist, kuid mitte hiljem kui
 4. detsembril 2012.
 ê 1070/2009 artikli
 3 punkt 6
 ð uus
 Artikkel 176
 Võrgu haldamine haldus ja kavandamine ülesehitus
 1. Lennuliikluse korraldamise võrgu ð teenused ï funktsioonid
 võimaldavad õhuruumi optimaalselt kasutada, tagavad õhuruumi kasutajatele võimaluse lennata eelistatud marsruutidel ning ühtlasi võimaldavad maksimaalset juurdepääsu õhuruumile ja aeronavigatsiooniteenustele.
 Nende ð võrguteenuste ï võrgufunktsioonide
 eesmärk on toetada algatusi nii riigi kui ka funktsionaalsete õhuruumiosade
 tasandil ning nendeneid funktsioone osutamisel
 eristatakse täidetakse viisil, mis järgib reguleerivaidte ja käitamisalaseid ülesandeidoperatiivsete ülesannete eraldamist.
 2. Selleks et saavutada lõikes 1 osutatud
 eesmärgid ning piiramata liikmesriikide vastutust seoses riigisiseste
 riiklike marsruutide ja õhuruumi struktuuriga, tagab komisjon järgmiste ülesannete täitmise
 ð teenuste osutamise võrgu haldaja
 vastutuse all ï:
 a) Euroopa lennumarsruutide
 võrgu kavandamine;
 b) piiratud ressursside
 koordineerimine üldise lennuliikluse kasutatavates lennusagedusalades, eriti
 raadiosagedustel ning radari transpondri koodide koordineerimine ja jaotamine. ;
 ò uus
 c) lennuliiklusvoo
 juhtimise põhifunktsiooni täitmine;
 d)
 aeronavigatsiooniteabeportaali tagamine vastavalt artiklile 23;
 e) õhuruumi võimalikult
 optimaalne kavandamine koostöös aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja artiklis
 16 osutatud funktsionaalsete õhuruumiosadega;
 f) lennunduskriiside
 koordineeritud lahendamise põhifunktsiooni täitmine.
 ê 1070/2009 artikli
 3 punkt 6
 ð uus
 Esimese lõigus Käesolevas lõikes loetletud ð teenustega ï funktsioonidega
 ei kaasne üldiste siduvate meetmete vastuvõtmine ega poliitilise hinnangu
 andmine. Nende puhul võetakse arvesse ettepanekuid, mis on välja töötatud riigi
 tasandil ja funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil. Funktsioone täidetakse
 kooskõlastatult sõjaväevõimudega vastavalt kokkulepitud korrale, mis näeb ette
 õhuruumi paindliku kasutamise.
 ê 1070/2009 artikli
 3 punkt 6 (kohandatud)
 ð uus
 Komisjon võib pärast konsulteerimist
 ühtse taeva komiteega ja kooskõlas lõikes 4 osutatud
 rakenduseeskirjadega Ö määrata Õ usaldada Eurocontrolile või
 mõnele teisele erapooletule ja pädevale asutuse organile ð täitma võrgu haldaja ï ülesandeid, mis on
 vajalikud esimeses lõigus loetletud funktsioonide täitmiseks.
 Neid ülesandeid täidetakse erapooletult ja kulutõhusalt liikmesriikide ja
 sidusrühmade nimel. Ülesannetega tegeletakse asjakohaselt, hoides lahus
 teenuste osutamise ja regulatsiooni vastutusvaldkonnad ning võttes arvesse kogu
 lennuliikluse korraldamise võrgu vajadusi ja kaasates täielikult õhuruumi
 kasutajad ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad. ð 1. jaanuariks 2020 määrab komisjon
 võrgu haldaja iseseisvaks teenuseosutajaks, kes on võimaluse korral loodud
 tööstuspartnerlussuhtena. ï
 ê 1070/2009 artikli
 3 punkt 6
 ð uus
 3. Komisjon võib ð Komisjonil on õigus vastu võtta
 delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et täiendada ï lõikes 2 esitatud toodud ð teenuste ï funktsioonide
 loetelu, täiendada ð ja kohandada seda tehnika ja
 käitamisalase arenguga tugiteenuste tsentraliseeritud osutamise osas ï pärast
 majandusharu sidusrühmadega nõuetekohast konsulteerimist. Kõnealused meetmed,
 mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda,
 võetakse vastu vastavalt raammääruse artikli 29 5 lõikes 1 4 osutatud
 kontrolliga regulatiivmenetlusele.
 4. ð Komisjon võtab vastu ï Üüksikasjalikud
 eeskirjad, rakendamaks
 meetmeid, millele on osutatud käesolevas artiklis, välja arvatud meetmed,
 millele on osutatud lõigetes 6 kuni 9, võetakse vastu vastavalt raammääruse
 artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. Need rakenduseeskirjad
 hõlmavad eelkõige järgmist ð milles käsitletakse järgmist ï :
 a) tegevuse ja protseduuride protsesside ja
 menetluste kooskõlastaminest ja
 ühtlustaminest, et
 parandada aeronavigatsioonislise kasutatavate
 sageduste haldamise tõhusust, sealhulgas põhimõtete ja kriteeriumide
 väljatöötaminest;
 b) põhifunktsiooni
 kooskõlastada Euroopa üldiseks lennuliikluseks eraldatud sagedusalade vajaduste
 varast väljaselgitamist tuvastamist ja rahuldamist lahendamist, et toetada Euroopa lennundusvõrgu kavandamiste ülesehitust ja toimimist;
 c) täiendavaid ð võrguteenused ï võrgufunktsioone,
 nagu need on määratletud lennuliikluse korraldamise üldkavas;
 d) lõikes 2 osutatud ülesannete täitmiseks
 liikmesriikide, aeronavigatsiooniteenuste osutajate ja võrgu haldamise
 funktsiooni vahel koostöö korras otsuste tegemise üksikasjalik kord;
 ò uus
 e) võrgu haldaja
 juhtimise üksikasjalik kord, mis hõlmab kõiki asjaomaseid tegutsevaid
 sidusrühmi;
 ê 1070/2009 artikli
 3 punkt 6
 ð uus
 fe) konsulteerimiskorda asjaomaste sidusrühmadega otsustamisprotsessis nii riigi kui ka
 Euroopa tasandil konsulteerimise
 kord; ja
 gf)
 Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu poolt üldiseks lennuliikluseks eraldatud
 raadiospektris ülesannete ja vastutuse jagaminest võrguhaldusfunktsiooni võrgu haldamise
 funktsiooni ja riikliku sageduse haldajateraadiosageduste kasutamist
 koordineerivate riigiasutuste vahel, tagades, et raadiosageduste kasutamist koordineerivate
 riiklike ð teenuste ï riikliku
 sageduse haldamise funktsioonid jaoks eraldatakse ka edaspidi sagedusedtäidaksid jätkuvalt neid
 sagedusülesandeid, mis ei mõjuta võrku. Nende
 juhtumite puhul, mis mõjutavad võrku, teevad riikliku sageduse haldajad raadiosageduse kasutamist koordineerivad riigiasutused koostööd nendega, kes vastutavad võrguhaldusfunktsiooni eest, et
 optimeerida sageduste kasutust.
 ò uus
 ð Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
 kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. ï
 ê 1070/2009 artikli
 3 punkt 6 (kohandatud)
 ð uus
 5. Lõikes 2 osutamata Muid õhuruumi kavandamise planeerimise aspekte, millele
 ei osutata lõikes 2 ð ega lõike 4 punktis c ï, käsitletakse riigi riiklikul
 tasandil või funktsionaalsete õhuruumiosade
 tasandil. Selles kavandamisprotsessis võetakse arvesse lennuliikluse vajadusi
 ja keerukust, riiklikke või funktsionaalsete õhuruumiosade tulemuslikkuse kavu
 ning see hõlmab täielikku konsulteerimist asjaomaste õhuruumi kasutajatega või
 asjaomaste rühmadega, kes esindavad õhuruumi kasutajaid ja vajaduse korral
 sõjaväevõime.
 6.
 Liikmesriigid usaldavad Eurocontrolile või mõnele muule erapooletule ja
 pädevale organile vastavalt asjakohasele järelevalvekorrale lennuliikluse
 voogude juhtimise.
 7. Lennuliikluse voogude juhtimise, sealhulgas vajaliku
 järelevalvekorra rakenduseeskirjad töötatakse välja vastavalt raammääruse
 artikli 5 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele ning võetakse vastu
 vastavalt raammääruse artikli 5 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee
 menetlusele, et optimeerida olemasolevat läbilaskevõimet õhuruumi kasutusel
 ning parandada lennuliikluse voogude juhtimisprotsesse. Nende eeskirjade
 aluseks on läbipaistvus ja tõhusus ning nendega tagatakse, et läbilaskevõimet
 nähakse ette paindlikult ja õigeaegselt ning kooskõlas ICAO Euroopa piirkonda
 käsitleva piirkondliku aeronavigatsioonialase kava soovitustega.
 ê 1070/2009 artikli
 3 punkt 6
 8. Lennuliikluse voogude juhtimise rakenduseeskirjad toetavad
 operatiivseid otsuseid, mida teevad aeronavigatsiooniteenuse osutajad,
 lennujaamade käitajad ja õhuruumi kasutajad, ning rakenduseeskirjad hõlmavad
 järgmisi valdkondi:
 a) lennu kavandamine;
 b) olemasoleva õhuruumi läbilaskevõime kasutamine lennu
 kõikides etappides, sealhulgas teenindusaegade eraldamine; ja
 c) lennuteede kasutamine üldises lennuliikluses,
 sealhulgas
 –
 lennuteede ja liikluse suuniste ühtse avaldamise
 korraldamine;
 –
 võimalused üldise lennuliikluse ülekoormatud
 piirkondadest kõrvalejuhtimiseks; ja
 –
 eesõiguseeskirjad õhuruumile juurdepääsu kohta üldise
 lennuliikluse puhul, eelkõige ülekoormatud ja kriisiperioodidel.
 9. Rakenduseeskirjade väljatöötamisel ja vastuvõtmisel võtab komisjon
 vajaduse korral ja ohutust kahjustamata arvesse kooskõla lennuplaanide ja
 lennujaamade teenindusaegade vahel ning vajalikku koordineerimist
 naaberpiirkondadega.
 ê 550/2004 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 1810
 Teenuseosutajate vahelised suhted
 1. Aeronavigatsiooniteenuse osutajad võivad
 kasutada teiste ühenduses Ö liidus Õ sertifitseeritud ð või deklareeritud ï teenuseosutajate teenuseid.
 2. Aeronavigatsiooniteenuse osutajad
 vormistavad ametlikult oma töösuhted kirjaliku lepingu või samaväärse õigusliku
 kokkuleppega, sätestades iga teenuseosutaja võetud ülesanded ja kohutused ning
 võimaldades kõikidel teenuseosutajatel vahetada omavahel tegevusandmeidüldise lennuliikluse operatiivandmeid kohta. Sellistest kokkulepetest korraldustest teavitatakse asjaomaseid siseriiklikke järelevalveasutusi.
 3. Lennuliiklusteenuste osutamise korral
 nõutakse liikmesriikide luba. Meteoroloogiateenuste osutamise korral nõutakse
 asjaomase liikmesriigi heakskiitu juhul, kui liikmesriigid on artikli 9
 lõike 1 kohaselt määranud ühe teenuseosutaja.
 ò uus
 Artikkel 19
 Suhted sidusrühmadega
 Aeronavigatsiooniteenuste
 osutajad loovad konsultatsioonimehhanismi, et pidada nõu õhuruumi ja lennuväljade
 kasutajate asjakohaste rühmadega kõikides tähtsamates teenuseosutamisega või
 õhuruumi konfiguratsioonide vajalike muudatusega seotud küsimustes. Õhuruumi
 kasutajad osalevad ka strateegiliste investeerimiskavade heakskiitmises.
 Komisjon võtab vastu meetmed, milles üksikasjalikult sätestatakse
 konsulteerimisviisid ja õhuruumi kasutajate osalemise viisid
 investeerimiskavade heakskiitmises. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
 kooskõlas artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 6
 Artikkel 2011
 Suhted sõjaväevõimudega
 Liikmesriigid võtavad ühise
 transpordipoliitika raames vajalikud meetmed selle tagamiseks tagamaks, et pädevad tsiviil- ja sõjaväevõimud sõlmivad seoses konkreetsete
 õhuruumiosade haldamisega kirjalikud lepingud või samaväärsed õiguslikud
 kokkulepped või uuendavad neid.
 ê 550/2004 (kohandatud)
 Artikkel 2112
 Raamatupidamisarvestuse läbipaistvus
 1. Aeronavigatsiooniteenuse osutajad,
 olenemata omandivormist või õiguslikust vormist, koostavad, esitavad
 kontrollimiseks ja avaldavad oma finantsaruanded finantskontod. Need aruanded kontod vastavad rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, mille ühendus Ö liit Õ on vastu kasutuselevõtnud.
 Kui teenuseosutaja õigusliku staatuse tõttu ei ole rahvusvaheliste
 raamatupidamisstandardite täielik järgimine võimalik, püüab teenuseosutaja
 saavutada vastavust võimalikult suures osas.
 2. Igal juhul avaldavad
 aeronavigatsiooniteenuse osutajad aastaaruande ning sõltumatu audiitor kontrollib nende raamatupidamisarvestust kontrollitakse regulaarseltkorrapäraselt.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 7
 3. Teenuste rühma osutamisel määravad määratlevad ja avalikustavad aeronavigatsiooniteenuste osutajad kindlaks ja avalikustavad aeronavigatsiooniteenustest tulenevad kulud ja tulud, jaotatuna
 vastavalt artiklis 1214 kohasele osutatud aeronavigatsiooniteenuste maksustamiskavale aeronavigatsioonitasude
 süsteemile, ning vajaduse korral koostavad peavad vajadusel konsolideeritud aruande arvestustmuude, aeronavigatsiooniteenustega mitteseotud teenuste kohta, nagu
 neilt võidakse nõuda juhul, kui kõnealuseid teenuseid osutaksid mõned muud erinevad
 ettevõtjad.
 ê 550/2004 (kohandatud)
 ð uus
 4. Liikmesriigid määravad pädevad asutused,
 kellel on õigus tutvuda nende vastutusalasse kuuluvas õhuruumis tegutsevate
 teenuseosutajate raamatupidamisarvestusega.
 5. Liimesriigid võivad kohaldada Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1606/2002
 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta)[49] artikli 9 üleminekusätteid
 käesoleva määruse reguleerimisalasse kohaldamisalasse kuuluvate aeronavigatsiooniteenuse osutajate suhtes.
 Artikkel 2213
 Andmete kättesaadavus ja kaitse
 1. Kõik aeronavigatsiooniteenuse osutajad,
 õhuruumi kasutajad ja lennujaamad vahetavad reaalajas oma tegevuseks vajalikke asjakohaseid operatiivandmeid tegevusandmeid üldise lennuliikluse kohta, et rahuldada oma operatiivseid vajadusi.
 Andmeid kasutatakse üksnes operatiivsetel tegevuseesmärkidel.
 2. Juurdepääs vajalikele tegevusandmetele tagatakse Vajalikud operatiivandmed tehakse
 kättesaadavaks asjakohastele asutustele,
 sertifitseeritud ð või deklareeritud ï aeronavigatsiooniteenuseosutajatele, õhuruumi kasutajatele ja
 lennujaamadele ilma kedagi diskrimineerimata.
 3. Sertifitseeritud ð või deklareeritud ï teenuseosutajad, õhuruumi kasutajad ja lennujaamad kehtestavad muudele
 kui lõikes 1 osutatud asjakohastele operatiivandmetele tegevusandmetele juurdepääsu standardtingimused. SiserRiiklikud järelevalveasutused sertifitseerimisasutused kiidavad sellised standardtingimused heaks. ð Komisjon võib sätestada meetmed, milles
 käsitletakse andmevahetuse suhtes kohaldatavaid menetlusi ja asjaomaste andmete
 liiki seoses andmete kättesaadavuse tingimuste ja heakskiitmisega. Kõnealused
 rakendusaktid võetakse vastu ï Vajadusel
 kehtestatakse selliste tingimustega seotud üksikasjalikud eeskirjad
 raammääruse vastavalt artikli 275 lõikes 3
 osutatud ð kontrollimenetlusele ïkorras.
 ê 551/2004 (kohandatud)
 II IV PEATÜKK
 ÕHURUUMI STRUKTUUR
 ê 1070/2009 artikli
 3 punkt 2
 Artikkel 3
 Euroopa ülemine lennuinfopiirkond (EUIR)
 1. Ühendus ja liikmesriigid taotlevad Euroopa ülemise
 lennuinfopiirkonna (EUIR) kehtestamist ja selle tunnustamist ICAO poolt.
 Selleks annab komisjon ühenduse pädevusse kuuluvate küsimuste puhul vajaduse
 korral nõukogule soovituse asutamislepingu artikli 300 kohaselt hiljemalt 4.
 detsembril 2011.
 2. EUIR kavandatakse nii, et see hõlmab artikli 1 lõike 3
 kohaselt liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat õhuruumi, ning see võib hõlmata
 ka Euroopa kolmandate riikide õhuruumi.
 3. EUIRi kehtestamine ei piira liikmesriikide kohustust määrata nende
 vastutusalasse kuuluva õhuruumi jaoks lennuliiklusteenuse osutajaid vastavalt
 teenuse osutamise määruse artikli 8 lõikele 1.
 4. Liikmesriigid säilitavad oma vastutuse ICAO ees ülemiste
 lennuinfopiirkondade geograafilistes piirides ja selliste lennuinfopiirkondade
 geograafilistes piirides, mille ICAO on käesoleva määruse jõustumiskuupäeval
 nende hoolde usaldanud.
 ê 1070/2009 artikli
 3 punkt 3 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 233a
 Elektrooniline
 aeronavigatsiooniteave Aeronavigatsioonialane
 elektrooniline teave
 1. Ilma et see piiraks aeronavigatsioonialaseteabe
 avaldamist liikmesriikide poolt, tagab komisjon kooskõlas sellise avaldamisega
 ning koostöös ð võrgu haldajaga ï Eurocontroligasellise
 kvaliteetse aeronavigatsioonialaseteabe kättesaadavuse, mis esitatakse
 harmoneeritult,d kujul ja mis vastab kõikide asjaomaste kasutajate nõuetele vastava andmete
 kvaliteediga ja neile vajalikul
 ajal õigeaegsuse suhtes.
 2. Lõike 1 kohaldamiselks tagab
 komisjon:
 a) tagab kogu
 ühendust
 Ö liitu Õ hõlmava
 aeronavigatsioonialaseteabetaristu infrastruktuuri väljatöötamise elektroonilise integreeritud andmeportaali
 kujul, millele on huvitatud sidusrühmadel piiramatu juurdepääs. Selle taristuga infrastruktuur integreeribtakse juurdepääsud sellistele
 vajalikele andmetele, nagu sealhulgas aeronavigatsioonialaneteave, lennuliiklusteeninduste büroo (ATS-bürooARO)
 teave, meteoroloogialineteave
 ja lennuliiklusevoogude juhtimist käsitlev teave ning kõnealuse teabe esitamine;
 b) toetab tihedas koostöös Eurocontroli ja ICAOga
 kõige laiemas mõttes aeronavigatsioonialase teabe avaldamise kaasajastamist ja
 ühtlustamist.
 3. Komisjon võtab vastu ð elektroonilise integreeritud
 andmeportaali loomise ja rakendamise meetmed. Kõnealused rakendusaktid võetakse
 vastu ï käesoleva
 artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastavalt raammääruse
 artikli 275 lõikes 3
 osutatud regulatiivkomitee
 menetlusele ð kontrollimenetlusele ï .
 ê 1070/2009 artikli
 3 punkt 4
 Artikkel 4
 Lennureeglid ja õhuruumi liigitus
 Komisjon võtab vastavalt raammääruse artikli 5 lõikes 3
 osutatud regulatiivkomitee menetlusele vastu üksikasjalikud rakenduseeskirjad,
 et:
 a) võtta vastu asjakohased lennureeglid, mis põhinevad
 ICAO standarditel ja soovituslikel tavadel;
 b) ühtlustada ICAO õhuruumi liigituse kohaldamist
 asjakohase kohandusega, et tagada ohutute ja tõhusate lennuliiklusteenuste
 üleminekuteta osutamine ühtses Euroopa taevas.
 ê 551/2004 (kohandatud)
 III PEATÜKK
 ÕHURUUMI PAINDLIK
 KASUTAMINE ÜHTSES EUROOPA TAEVAS
 ê 551/2004 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 7
 Õhuruumi paindlik kasutamine
 1. Võttes arvesse oma vastutusalasse kuuluvate sõjaliste aspektide
 korraldamist, tagavad liikmesriigid ICAO kirjeldatud ja Eurocontroli välja
 töötatud õhuruumi paindliku kasutamise mõiste ühtse kohaldamise ühtses Euroopa
 taevas, et hõlbustada õhuruumi korraldamist ja lennuliikluse juhtimist ühise
 transpordipoliitika raames.
 2. Liikmesriigid esitavad ühise transpordipoliitika raames komisjonile
 igal aastal aruande oma vastutusalasse kuuluva õhuruumi paindliku kasutamise
 kontseptsiooni kohaldamise kohta.
 3. Kui eelkõige pärast liikmesriikide poolt aruannete esitamist osutub
 vajalikuks õhuruumi paindliku kasutamise kontseptsiooni ühtses Euroopa taevas
 tugevdada ja ühtlustada, võetakse ühise transpordipoliitika raames raammääruse
 artiklis 8 sätestatud korras vastu rakenduseeskirjad.
 Artikkel 8
 Ajutine peatamine
 1. Kui artikli 7 kohaldamine põhjustab märkimisväärseid raskusi, võivad
 liikmesriigid ajutiselt sellise kohaldamise peatada, tingimusel et nad
 teavitavad sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike.
 2. Pärast ajutise peatamise kohta otsuse tegemist võib raammääruse
 artiklis 8 sätestatud korras töötada välja artikli 7 lõike 3 alusel vastuvõetud
 eeskirjade kohandamise asjaomaste liikmesriikide vastutusalasse kuuluva
 õhuruumi puhul.
 ò uus
 Artikkel 24
 Lennuliikluse korraldamise tehnika areng ja koostalitlusvõime
 1. Komisjon võtab
 seoses lennuliikluse korraldamise üldkava väljatöötamise ja kasutuselevõtuga
 vastu lennuliikluse korraldamise tehnika arengu ja koostalitlusvõime edendamise
 üksikasjalikud eeskirjad . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
 artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
 2. Lõikes 1 osutatud
 eeskirjade suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2
 punkti b. Vajaduse korral palub komisjon EAA-l lisada need eeskirjad kõnealuse
 määruse artiklis 56 osutatud tööprogrammi.
 ê 552/2004
 ð uus
 3. Koostalitlusvõimet käsitlevates rakenduseeskirjades tehakse eelkõige
 järgmist:
 (a)
 määratakse kindlaks mis tahes erinõuded, mis
 täiendavad või täpsustavad olulisi nõudeid, eelkõige ohutuse, tõrgeteta
 toimimise ja võimsusega seotud nõudeid ja/või
 (b)
 kirjeldatakse vajadusel mis tahes erinõudeid, mis täiendavad või
 täpsustavad põhinõudeid, eelkõige seoses toimimist või tehnoloogiaid
 käsitlevate uute, kokkulepitud ja valideeritud mõistete kooskõlastatud
 kasutuselevõtmisega; ja/või
 (c)
 määratakse kindlaks süsteemidega seotud koostisosad; ja/või
 (d)
 kirjeldatakse konkreetseid vastavushindamismenetlusi, millesse
 vajadusel kaasatakse artiklis 8 osutatud teavitatud asutused, tuginedes otsuses
 93/465/EMÜ määratletud moodulitele, mida kasutatakse koostisosade vastavuse või
 nende kasutuskõlblikkuse hindamiseks ning süsteemide kontrollimiseks; ja/või
 (e)
 määratletakse rakendamise tingimused, sealhulgas vajadusel kuupäev,
 milleks kõik asjakohased huvirühmad peavad neid järgima.
 ê 552/2004
 II V PEATÜKK
 PÕHINÕUDED, KOOSTALITLUSVÕIMET KÄSITLEVAD
 RAKENDUSEESKIRJAD JA ÜHENDUSE SPETSIFIKATSIOONID
 Artikkel 2
 Põhinõuded
 EATMN, selle süsteemid ja nende komponendid ning asjaomased menetlused
 vastavad põhinõuetele. Põhinõuded on sätestatud II lisas.
 Artikkel 3
 Koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad
 1. Koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad koostatakse iga
 kord, kui see on vajalik käesoleva määruse eesmärkide terviklikuks
 saavutamiseks.
 2. Süsteemid, süsteemi komponendid ja nendega seotud menetlused
 vastavad asjakohastele koostalitlusvõimealastele rakenduseeskirjadele kogu
 nende kasutusaja jooksul.
 4. Koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade ettevalmistamisel,
 vastuvõtmisel ja läbivaatamisel võetakse arvesse selliste tehniliste lahenduste
 arvestuslikke kulusid ja nendest saadavat kasu, mida kasutatakse kõnealuste
 eeskirjade järgmisel, eesmärgiga määratleda kõige parem lahendus, võttes samas
 nõuetekohaselt arvesse kokkulepitud kõrge ohutustaseme säilitamist. Sellistest
 lahendustest kõikidele asjaomastele sidusrühmadele tulenevate kulude ja saadava
 kasu hinnang lisatakse igale koostalitlusvõimet käsitleva rakenduseeskirja
 kavandile.
 5. Koostalitlusvõimet käsitlevad rakenduseeskirjad kehtestatakse
 raammääruse artiklis 8 osutatud korras.
 Artikkel 4
 Ühenduse spetsifikatsioonid
 1. Käesoleva määruse eesmärgi taotlemisel võib kehtestada ühenduse
 spetsifikatsioonid. Sellised spetsifikatsioonid võivad olla:
 a) Euroopa standardid süsteemide või koostisosade jaoks
 koos asjakohaste menetlustega, mille on koostanud Euroopa standardiasutused
 koostöös Eurocaega komisjonilt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998.
 aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja
 eeskirjadest teatamise kord)[50] kohaselt saadud volitusel
 ning vastavalt komisjoni ja standardiasutuste vahel 13. novembril 1984 alla
 kirjutatud üldistele koostöösuunistele;
 või
 b) Eurocontroli koostatud spetsifikatsioonid
 aeronavigatsiooniteenuse osutajate vahelise tegevuse koostöö kohta komisjoni
 taotlusel, mis on esitatud raammääruse artikli 5 lõikes 2 osutatud korras.
 2. Süsteemid koos nendega seotud menetlustega või koostisosad
 eeldatakse olevat vastavuses põhinõuete ja/või koostalitlusvõimet käsitlevate
 rakenduseeskirjadega, kui need vastavad asjakohastele ühenduse
 spetsifikatsioonidele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.
 3. Komisjon avaldab lõike 1 punktis a osutatud Euroopa standardite
 viitenumbrid Euroopa Liidu Teatajas.
 4. Komisjon avaldab lõike 1 punktis b osutatud Euroopa spetsifikatsioonide
 viited Euroopa Liidu Teatajas raammääruse artikli 5 lõikes 2 osutatud korras.
 5. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et avaldatud ühenduse
 spetsifikatsioonide järgimine ei taga vastavust põhinõuetele ja/või
 koostalitlusvõimet käsitlevatele rakenduseeskirjadele, mida nimetatud ühenduse
 spetsifikatsioon peaks hõlmama, kohaldatakse raammääruse artikli 5 lõikes 2
 osutatud menetlust.
 6. Kui avaldatud Euroopa standardites esineb puudusi, võib raammääruse
 artikli 5 lõikes 2 osutatud korras ning pärast direktiivi 98/34/EÜ artikli 5
 alusel asutatud komiteega konsulteerimist otsustada asjaomased standardid neid
 sisaldavatest väljaannetest tervenisti või osaliselt välja jätta või teha
 nendesse muudatusi.
 7. Kui avaldatud Eurocontroli spetsifikatsioonides esineb puudusi, võib
 raammääruse artikli 5 lõikes 2 osutatud korras otsustada asjaomased
 spetsifikatsioonid neid sisaldavatest väljaannetest tervenisti või osaliselt
 välja jätta või teha nendesse muudatusi.
 III PEATÜKK
 VASTAVUSE TÕENDAMINE
 Artikkel 5
 EÜ deklaratsioon koostisosade vastavuse või
 kasutuskõlblikkuse kohta
 1. Komponentidega on kaasas EÜ deklaratsioon vastavuse või
 kasutuskõlblikkuse kohta. Selle deklaratsiooni osad on sätestatud III lisas.
 2. Tootja või tema ühenduses registrisse kantud esindaja tagab ning
 kinnitab koostisosade vastavust või kasutuskõlblikkust käsitleva EÜ
 deklaratsiooniga, et ta on kohaldanud põhinõuete ja asjakohaste
 koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade sätteid.
 3. Komponendid, millega on kaasas EÜ deklaratsioon vastavuse või
 kasutuskõlblikkuse kohta, eeldatakse olevat vastavuses oluliste nõuete või
 asjakohaste koostalitlusvõimealaste rakenduseeskirjadega.
 4. Asjakohastes koostalitlusvõimet käsitlevates rakenduseeskirjades
 määratletakse vajadusel koostisosade vastavuse või kasutuskõlblikkuse
 hindamisega seotud ülesanded, mille artiklis 8 osutatud teavitatud asutused
 peavad läbi viima.
 Artikkel 6
 EÜ deklaratsioon süsteemide vastavustõendamise kohta
 1. Aeronavigatsiooni teenuse osutaja teeb süsteemile asjakohaste koostalitlusvõimet
 käsitlevate rakenduseeskirjadega EÜ vastavustõendamise, et tagada süsteemide
 vastavus käesoleva määruse põhinõuetele ja koostalitlusvõimet käsitlevatele
 rakenduseeskirjadele, kui need süsteemid ühendatakse EATMNiga.
 2. Enne süsteemi kasutuselevõttu koostab asjakohane
 aeronavigatsiooniteenuse osutaja EÜ vastavustõendamisdeklaratsiooni, millega
 kinnitatakse vastavust ning mille ta esitab koos tehnilise toimikuga
 siseriiklikule järelevalveasutusele. Selle deklaratsiooni ja tehnilise toimiku
 osad sätestatakse IV lisas. Siseriiklik järelevalveasutus võib nõuda sellise
 vastavuse kontrollimiseks vajalikku mis tahes lisateavet.
 3. Asjakohastes koostalitlusvõimet käsitlevates rakenduseeskirjades
 määratletakse vajadusel süsteemide vastavustõendamisega seotud ülesanded, mille
 artiklis 8 osutatud teavitatud asutused peavad läbi viima.
 4. EÜ vastavustõendamisdeklaratsioon ei piira ühegi sellise hindamise
 läbiviimist, mida siseriiklik järelevalveasutus võib nõuda muudel kui
 koostalitlusvõimega seotud põhjustel.
 ê 1070/2009 artikli
 4 punkt 1
 Artikkel 6a
 Alternatiivne vastavustõendamine
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr
 216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega
 luuakse Euroopa Lennundusohutusamet)[51] kohaselt välja antud
 sertifikaati, kui see kehtib komponentide või süsteemide suhtes, käsitatakse
 käesoleva määruse artiklite 5 ja 6 kohaldamisel kui EÜ deklaratsiooni vastavuse
 või kasutuskõlblikkuse kohta või kui EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, kui
 selles on näidatud vastavus käesoleva määruse ja asjakohaste koostalitlusvõimet
 käsitlevate rakenduseeskirjade oluliste nõuetega.
 ê 552/2004
 Artikkel 7
 Kaitsemeetmed
 1. Kui siseriiklik järelevalveasutus tuvastab, et:
 a) koostisosa, millega on kaasas EÜ deklaratsioon
 vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta, või
 b) süsteem, millega on kaasas EÜ
 vastavustõendamisdeklaratsioon,
 ei vasta põhinõuetele ja/või asjakohastele koostalitlusvõimet
 käsitlevatele rakenduseeskirjadele, võtab siseriiklik järelevalveasutus ohutuse
 ja toimingute järjepidevuse tagamise vajadust arvestades kõik meetmed, mida on
 vaja asjaomase koostisosa või süsteemi kasutusala piiramiseks või selle
 kasutamise keelamiseks asutuse vastutusalasse kuuluvates üksustes.
 2. Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile viivitamata igast sellisest
 meetmest, viidates vastavatele põhjustele ja eelkõige sellele, kas põhinõuetele
 mittevastavus tuleneb tema meelest:
 a) põhinõuete täitmata jätmisest;
 b) koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade
 ja/või ühenduse spetsifikatsioonide ebaõigest kohaldamisest;
 c) koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade
 ja/või ühenduse spetsifikatsioonide puudujääkidest.
 3. Komisjon peab asjaomaste isikutega nõu niipea kui võimalik. Pärast
 sellist nõupidamist teatab komisjon liikmesriikidele oma tulemused ja arvamuse
 selle kohta, kas siseriikliku järelevalveasutuse võetud meetmed on õigustatud.
 4. Kui komisjon leiab, et siseriikliku järelevalveasutuse võetud
 meetmed ei ole õigustatud, taotleb ta asjaomaselt liikmesriigilt selliste
 meetmete viivitamatut tühistamist. Ta teavitab sellest viivitamata tootjat või
 tema ühenduses registrisse kantud volitatud esindajat.
 5. Kui komisjon leiab, et põhinõuete täitmata jätmine tuleneb koostalitlusvõimet
 käsitlevate rakenduseeskirjade ja/või ühenduse spetsifikatsioonide ebaõigest
 kohaldamisest, võtab asjaomane liikmesriik vajalikud meetmed vastavust või
 kasutuskõlblikkust käsitleva deklaratsiooni või EÜ
 vastavustõendamisdeklaratsiooni koostaja vastu ning teavitab sellest komisjoni
 ja teisi liikmesriike.
 6. Kui komisjon leiab, et põhinõuete täitmata jätmine tuleneb ühenduse
 spetsifikatsioonide puudustest, kohaldatakse artikli 4 lõigetes 6 või 7
 osutatud menetlusi.
 IV V PEATÜKK
 Lõppsätted
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 11 (kohandatud)
 Artikkel 2517
 Lisade Ö kohandamine Õ läbivaatamine
 Meetmed, mille eesmärk on muuta lisade vähemolulisi sätteid, et võtta
 arvesse tehnika ja toimimisega seotud arenguid, võetakse vastu vastavalt
 raammääruse artikli 5 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
 Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada raammääruse
 artikli 5 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.
 ò uus
 Komisjonil on õigus
 vastu võtta delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 26, et täiendada või
 muuta nõudeid, mis esitatakse I lisas loetletud kvalifitseeritud üksustele, ja
 tingimusi, mis on seotud II lisas loetletud aeronavigatsiooniteenuseosutajate
 sertifikaatidega, et võtta arvesse riiklike järelevalveasutuste kogemusi
 kõnealuste nõuete ja tingimuste täitmisel või lennuliikluse korraldamise
 süsteemi arengut aeronavigatsiooniteenuste koostalitluse ja integreeritud
 osutamise valdkonnas.
 ò uus
 Artikkel 26
 Delegeeritud
 volituste rakendamine
 1. Komisjonile
 antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud
 tingimustel.
 2. Õigus võtta vastu
 artikli 11 lõikes 7, artikli 17 lõikes 3 ja artiklis 25 osutatud delegeeritud
 õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.
 3. Euroopa Parlament
 ja nõukogu võivad artikli 11 lõikes 7, artikli 17 lõikes 3 ja artiklis 25
 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega
 lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel
 päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses
 nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud
 õigusaktide kehtivust.
 4. Niipea kui
 komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal
 teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 5. Artikli 11 lõike
 7, artikli 17 lõike 3 ja artikli 25 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt
 jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul
 pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud
 selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle
 tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa
 Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
 ê 549/2004
 ð uus
 Artikkel 27 5
 Komiteemenetlus
 1. Komisjoni abistab ühtse taeva komitee,
 edaspidi „komitee”,
 mis koosneb iga liikmesriigi kahest esindajast ja mida juhatab komisjoni
 esindaja. Komisjon tagab, et kõikide kasutajarühmade huvisid võetakse arvesse.
 ð Komitee on komitee määruse (EL) nr
 182/2011 tähenduses. ï
 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ð määruse (EL) nr 182/2011 artiklit
 4 ï artikleid
 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.
 3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ð määruse (EL) nr 182/2011 artiklit
 5 ï artikleid
 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.
 Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 nimetatud tähtajaks
 kehtestatakse üks kuu.
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkt 4
 4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ
 artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ning artiklit 7, võttes arvesse
 selle otsuse artikli 8 sätteid.
 5. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ
 artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse
 artikli 8 sätteid.
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 2810
 Ö Komisjoni
 konsultatsioonid sidusrühmadega Õ
 12.
 Komisjon kehtestab konsulteerimismehhanismi ühenduse Ö liidu Õ tasandil ð , et vajaduse korral arutada käesoleva
 määruse rakendamisega seotud küsimusi ï. Konsulteerimisse kaasatakse Ö komisjoni Õ otsuse 98/500/EÜ
 kohaselt moodustatud konkreetse
 valdkonna konkreetne valdkondlik dialoogikomitee.
 3. Konsultatsioonid sidusrühmadega hõlmavad eelkõige uute
 kontseptsioonide ja tehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu EATMNis.
 2. Sellised sidusrühmad võivad olla:
 –
 aeronavigatsiooniteenuste osutajad,
 –
 lennujaamade käitajad,
 –
 asjaomased õhuruumi kasutajad või neid esindavad asjaomased rühmad, kes esindavad õhuruumi kasutajaid,
 –
 sõjaväevõimud,
 –
 lennukitööstus ja
 –
 lennunduspersonali esindavad organisatsioonid.
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkt 5 (kohandatud)
 Artikkel 296
 Lennundussektori nõuandekomitee
 Ilma et see piiraks komitee ja Eurocontroli
 rolli, loob komisjon lennundussektori nõuandekomitee, kuhu kuuluvad
 aeronavigatsiooniteenuse osutajad, õhuruumi kasutajate ühendused, lennujaamad,
 lennujaamade käitajad, lennukitööstuse esindajad ning lennunduspersonali
 esindavad organisatsioonid. Selle organi ülesanne on üksnes anda komisjonile
 nõu ühtse Euroopa taeva rakendamise küsimustes.
 Artikkel 307
 Suhted Euroopa
 kolmandate riikidega
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 Ühenduse Ö Liidu Õ ja selle
 liikmesriikide eesmärk on laiendada ühtset Euroopa taevast Euroopa Liitu
 mittekuuluvatesse riikidesse ning seda laienemist toetada. Selleks püüavad nad
 kas piirnevate kolmandate riikidega sõlmitavate lepingute raames kokkulepete või ð seoses ühiselt kindlaksmääratud ï funktsionaalsete õhuruumiosade või võrgufunktsioone käsitlevate lepingutega kokkulepete raames laiendada käesoleva määruse ð eesmärke ï ning artiklis 3 osutatud
 meetmete kohaldamistkolmandatele riikidele.
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 318
 Rakenduseeskirjad Ö Välisasutuste
 toetus Õ
 1. Komisjon võib ð paluda mõnelt välisasutuselt toetust
 käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel. ï rakenduseeskirjade
 väljatöötamiseks anda Eurocontrolile või vajaduse korral mõnele muule organile
 volitused, määrates ära täidetavad ülesanded ja selleks ettenähtud ajakava ning
 võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud asjaomaseid tähtpäevi. Komisjon
 tegutseb vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.
 2. Kui komisjon kavatseb anda lõike 1 kohaseid volitusi, püüab ta
 võimalikult hästi kasutada olemasolevaid menetlusi kõikide huvitatud poolte
 kaasamiseks ja nendega konsulteerimiseks, kui need menetlused on kooskõlas
 komisjoni läbipaistvuse ja konsulteerimismenetluste tavadega ega ole vastuolus
 komisjoni institutsiooniliste kohustustega.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 1
 Artikkel 4
 Ohutusnõuded
 Komisjon võtab vastavalt raammääruse artikli 5 lõikes 3
 osutatud regulatiivkomitee menetlusele vastu rakenduseeskirjad, milles
 sisalduvad Eurocontroli ohutusnõuete (ESARRid) asjakohased sätted ning nende
 nõuete käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvad hilisemad muudatused,
 vajaduse korral nõuetekohaste kohandustega.
 ê 550/2004 (kohandatud)
 IV PEATÜKK
 LÕPPSÄTTED
 ê 1070/2009 artikli
 4 punkt 2
 Artikkel 9
 Lisade läbivaatamine
 Meetmed, mille eesmärk on muuta lisade vähemolulisi sätteid, et võtta
 arvesse tehnika ja toimimisega seotud arenguid, võetakse vastu vastavalt
 raammääruse artikli 5 lõikes 4 osutatud kontrolliga
 regulatiivmenetlusele.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 11
 Artikkel 3218
 Konfidentsiaalsus
 1. Riiklikud järelevalveasutused, kes
 tegutsevad oma riigi siseriiklike õigusaktide kohaselt, ega komisjon ei avalda konfidentsiaalse sisuga
 teavet, eelkõige teavet aeronavigatsiooniteenuse osutajate, nende ärisuhete ja
 nende kulukomponentide kohta.
 2. Lõige 1 ei piira riiklike
 järelevalveasutuste või komisjoni õigust avaldada teavet siis, kui see on oluline
 nende ametikohustuste täitmiseks; sellisel juhul peab teabe avaldamine olema
 proportsionaalne ja võtma arvesse aeronavigatsiooniteenuste osutajate, õhuruumi
 kasutajate, lennujaamade ja muude asjaomaste sidusrühmade õigustatud huve
 kaitsta oma ärisaladusi.
 3. Artiklis 1214
 osutatud tasusüsteemi maksustamiskava alusel antud teave ja andmed avalikustatakse.
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkt 5 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 339
 Karistused
 Karistused, mis lLiikmesriigid
 kehtestavad käesoleva määruse ja
 artiklis 3 osutatud meetmete rikkumise Ö korral
 kohaldatavate karistuste eeskirjad, Õ eest
 eelkõige õhuruumi kasutajatele ja teenuste osutajatele ð , ning võtavad kõik vajalikud meetmed
 kõnealuste eeskirjade rakendamiseks. Need karistused ï on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
 ê 549/2004 (kohandatud)
 Artikkel 3412
 Ö Läbivaatamine Õ Kontroll, järelevalve ja mõju hindamise meetodid
 1. Kontroll, järelevalve ja mõju hindamise meetodid põhinevad liikmesriikide
 esitatavatel aastaaruannetel käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmete
 alusel võetud tegevuste rakendamise kohta.
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkti 6 alapunkt a (kohandatud)
 ð uus
 12.
 Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse ja artiklis 3 osutatud meetmeterakendamist
 ning esitab selle kohta aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimest korda hiljemalt 4. juunil 2011 ning
 seejärel iga artikli 11 lõike 53 punktis
 d osutatud iga võrdlusperioodi lõpus. Selleks võib komisjon põhjendatud juhtudel lisaks nende poolt
 käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatavates aruannetes sisalduvale
 teabele nõuda liikmesriikidelt lisateavet ð käesoleva määruse kohaldamise
 kohta ï .
 ê 549/2004
 3. Lõikes 2 osutatud aruannete koostamisel küsib komisjon komitee
 arvamust.
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkti 6 alapunkt b
 24.
 Aruanded sisaldavad käesoleva määruse kohase tegevuste abil
 saavutatud tulemuste hinnangut, sealhulgas asjakohast teavet kõnealuse sektori arengute kohta kõnealuses
 sektoris, eelkõige seoses majandus-like,
 sotsiaal-sete,
 keskkonna-alaste,
 tööhõive-alaste ja
 tehnoloogialisteaspektidega,
 samuti hinnangut teenuste kvaliteedi kohta, võttes arvesse algseid eesmärke ja
 tulevasi vajadusi.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkt 12 (kohandatud)
 Artikkel 18a
 Läbivaatamine
 Komisjon esitab Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 4. detsembril 2012 uuringu, milles
 hinnatakse side, navigatsiooni, järelevalve ja aeronavigatsioonialaste
 teabeteenuste osutamisele turul valitsevate põhimõtete kohaldamise õiguslikku,
 turvaalast, tööstuslikku, majanduslikku ja sotsiaalset mõju võrreldes
 olemasolevate või alternatiivsete organisatsiooniliste põhimõtetega ning võttes
 arvesse arenguid funktsionaalsete õhuruumiosade ja kättesaadava tehnoloogia
 osas.
 ê 551/2004 (kohandatud)
 IV PEATÜKK
 LÕPPSÄTTED
 Artikkel 10
 Läbivaatamine
 Raammääruse artikli 12
 lõikes 2 osutatud korrapärase läbivaatamise käigus lõpetab komisjon kavandatud
 uuringu selle kohta, et artiklites 3, 5 ja 6 osutatud mõisteid võib tulevikus
 kohaldada alumise õhuruumi suhtes.
 Uuringu tulemuste põhjal
 ja võttes arvesse saavutatud edu, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2006 aruande, millega on vajadusel kaasas
 ettepanek laiendada nende mõistete kasutamist alumise õhuruumi suhtes või
 määrata kindlaks mis tahes muud meetmed. Kui sellist kohaldamisala laiendamist
 peetakse vajalikuks, tuleks asjakohased otsused soovitatavalt võtta vastu enne
 31. detsembrit 2009.
 ê 549/2004
 Artikkel 3513
 Kaitsemeetmed
 Käesolev määrus ei takista liikmesriigi võimalust rakendada
 meetmeid meetmete rakendamist liikmesriikide pooltulatuses,
 mis on vajalik esmatähtsate julgeoleku- või kaitsepoliitikahuvide kaitseks.
 Sellised meetmed on eelkõige need, mis on kohustuslikud:
 a) liikmesriigi
 vastutusalasse kuuluva õhuruumi jälgimiseks ICAO piirkondlike
 aeronavigatsioonialaste lepingute kokkulepete kohaselt, sealhulgas võime avastada ja identifitseerida kõik seda
 õhuruumi kasutavad õhusõidukid ning neid hinnata, eesmärgiga kindlustada
 lendude ohutus ja võtta meetmeid julgeoleku- ja kaitsevajaduste tagamiseks;
 b) selliste suurte tõsiste siseriiklike rahutuste korral, mis mõjutavad ohustavad
 avaliku korra säilitamist;
 c) sõja või
 sõjaohtu kujutavate suurtetõsiste
 siseriiklike rahutuste korral;
 d) liikmesriikide
 selliste rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks, mis on võetud seoses rahu ja
 rahvusvahelise julgeoleku säilitamisega,
 e) sõjaliste
 operatsioonide ja õppuste läbiviimiseks, sealhulgas vajalikud
 treeninguvõimalused.
 ê 1070/2009 artikli
 1 punkt 7 (kohandatud)
 ð uus
 Artikkel 3613a
 Euroopa ð Liidu Lennuamet ï Lennundusohutusamet
 ð (EAA) ï
 Käesoleva määruse ning määruste (EÜ) nr 550/2004, (EÜ)
 nr 551/2004, (EÜ) nr 552/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb
 tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa
 Lennundusohutusamet)[52] rakendamisel kooskõlastavad liikmesriigid ja komisjon oma käesoleva
 määruse kohaselt sätestatud rollide kohaset tegevuset
 vastavalt vajadusele Euroopa
 Lennundusohutusametiga ð EAAga ï , et
 tagada kõigi ohutusega seotud aspektide nõuetekohane käsitlemine.
 ê 552/2004 (kohandatud)
 Artikkel 10
 Üleminekukorraldused
 1. Alates 20. oktoobrist
 2005 kohaldatakse põhinõudeid EATMNi süsteemide ja koostisosade
 kasutuselevõtmise suhtes, kui asjakohastes koostalitlusvõimet käsitlevates
 rakenduseeskirjades ei ole määratletud teisiti.
 2. Kõik praegu kasutusel
 olevad EATMNi süsteemid ja koostisosad peavad põhinõuetele vastama 20.
 aprilliks 2011, kui asjakohastes koostalitlusvõimet käsitlevates
 rakenduseeskirjades ei ole sätestatud teisiti.
 ê 1070/2009 artikli
 4 punkt 3 (kohandatud)
 2a. Käesoleva artikli
 lõike 2 kohaldamiseks võivad liikmesriigid tunnistada EATMNi süsteemid ja
 koostisosad põhinõuetele vastavaks ning vabastada need artiklite 5
 ja 6 sätete nõuetest.
 ê 552/2004 (kohandatud)
 3. Kui EATMNi süsteemid
 on tellitud või nende tellimiseks on sõlmitud siduvad lepingud:
 –
 enne käesoleva määruse
 jõustumiskuupäeva, või vajadusel
 –
 enne ühe või mitme asjakohase
 koostalitlusvõimet käsitleva rakenduseeskirja jõustumiskuupäeva,
 nii et vastavust
 põhinõuetele ja/või asjakohastele koostalitlusvõimet käsitlevatele
 rakenduseeskirjadele ei saa lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul tagada, edastab
 asjaomane liikmesriik komisjonile üksikasjaliku teabe põhinõuete ja/või
 koostalitlusvõimet käsitlevate rakenduseeskirjade kohta, mille puhul on tehtud
 kindlaks vastavuse ebatõenäolisus.
 Komisjon peab nõu
 asjaomaste isikutega ja võtab seejärel vastu otsuse raammääruse artikli 5
 lõikes 3 osutatud korras.
 ê 552/2004 (kohandatud)
 Artikkel 3711
 Kehtetuks tunnistamine
 Direktiivid 93/65/EMÜ ja
 97/15/EÜ ning mMäärused
 (EÜ) nr 2082/2000 Ö 549/2004,
 550/2004, 551/2004 Õ ja 980/2002 Ö 552/2004 Õ tunnistatakse
 kehtetuks20. oktoobril 2005.
 Ö Viiteid
 kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja
 loetakse vastavalt III lisa vastavustabelile. Õ
 ê 550/2004 (kohandatud)
 Artikkel 3819
 Jõustumine
 1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa
 Liidu Teatajas.
 ê 550/2004 (kohandatud)
 2. Artiklid 7 ja 8
 jõustuvad siiski üks aasta pärast artiklis 6 osutatud ühiste nõuete avaldamist
 Euroopa Liidu Teatajas.
 ê 550/2004
 Käesolev
 määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Strasbourgis,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 ê 550/2004
 è1 1070/2009
 artikli 2 punkti 13 alapunkt a
 è2 1070/2009
 artikli 2 punkti 13 alapunkt b
 I LISA
 è1 NÕUDED KVALIFITSEERITUD ÜKSUSTELE ç
 è2 Kvalifitseeritud
 üksuste suhtes kehtivad järgmised nõuded: ç
 –
 ta on suuteline esitama dokumendid selle kohta, et
 tal on laialdane kogemus avalik-õiguslike ja eraõiguslike asutuste, eelkõige
 aeronavigatsiooniteenuse osutajate hindamisel aeronavigatsioonisektoris ning
 muudes analoogsetes sarnastes sektorites ühes või mitmes enamas
 käesoleva määrusega hõlmatud valdkonnas,;
 –
 tal on eespool nimetatud asutuste korrapäraseks
 ülevaatuseks vajalikud terviklikud eeskirjad ja seadused, mis avaldatakse ning
 mida ajakohastatakse ja täiendatakse parandatakse uurimis- ja arenguprogrammide kaudu,;
 ê 1070/2009
 artikli 2 punkti 13 alapunkt b
 –
 ta ei allu aeronavigatsiooniteenuse osutajatele,
 lennujaama haldusasutustele või muudele aeronavigatsiooni- või lennuõhutransporditeenuste
 osutamisega kaubanduslikult seotud asutustele,;
 –
 tal peab olema piisav arv tehnilisi, juhtiv-, abi-
 ja teadustöötajaid, kes hoolitsevad ülesannete täitmise eest,;
 ê 552/2004
 – 6. Asutus ta peab
 võtma endale vastutuskindlustuse juhul, kui vastutus ei kuulu liikmesriigi
 siseriikliku õiguse alusel riigile või kui liikmesriik ise ei ole kontrollide eest
 otseselt vastutav.;
 7. Asutuse töötajad peavad hoidma ametialast saladust, mis on seotud
 igasuguse teabega, mis on saadud tööülesannete täitmisel käesoleva määruse
 kohaselt.
 ê 552/2004 (kohandatud)
 ð uus
 V LISA
 TEAVITATUD ASUTUSED
 1. Kontrollide
 tegemise eest vastutav asutus ð kvalifitseeritud üksus ï , selle juhataja ja personal ei või vahetult ega volitatud esindajate
 kaudu osaleda koostisosade või süsteemide kavandamisel, tootmisel, turustamisel
 või hooldamisel ega nende kasutamisel. See ei välista võimalust vahetada
 tehnilist teavet tootja või konstrueerija ja kõnealuse asutusevahel.;
 2. Kontrolli
 eest vastutav asutus ja selle personal peavad ð kvalifitseeritud üksus peab ï tegema kontrollid suurima erialase usaldusväärsuse ja tehnilise
 pädevusega ning olema vabad igasugustest, eelkõige rahalistest surveavaldustest ja ahvatlustest, eelkõige rahalistest, mis võivad mõjutada Ö tema Õ nendearvamust või
 kontrolli tulemusi, eriti selliste isikute või isikute rühmade suhtes, kes on
 huvitatud kontrollide tulemustest.
 3. Asutus peab palkama personali ja evima vahendeid, mis on vajalikud,
 et täita kontrollidega seotud tehnilisi ja haldusülesandeid. Samuti peaks
 asutusel olema võimalik kasutada seadmeid, mis on vajalikud erandlike
 kontrollide jaoks.
 ê 552/2004 (kohandatud)
 ð uus
 4. Kontrollimise eest vastutaval ð Kvalifitseeritud üksuse ï töötajad peavad
 vastama järgmistele tingimustele personalil peab olema:
 –
 neil on hea tehniline ja erialane ettevalmistus;
 –
 neil on piisavad teadmised nende tehtavaid kontrolle käsitlevate
 nõuete kohta ja piisavad kogemused selliste kontrollide tegemisel;
 –
 nad oskavad oskuskoostada tehtud kontrolli kinnitamiseks deklaratsioone, protokolle ja
 aruandeid;.
 – 5. Inspekteerijate ð neile on tagatud ï erapooletus peab
 olema tagatud. Nende Ö Töötajate Õ palk ei tohi sõltuda
 kontrollimiste arvust hulgast ega tulemustest.
 ê 1070/2009 artikli
 2 punkti 13 alapunkt b
 ð uus
 –
 teda juhitakse ja hallatakse nii, et oleks tagatud
 ameti nõutava teabe salajasus,
 –
 ta on valmis andma asjaomasele siseriiklikule
 järelevalveasutusele vajalikku teavet,
 –
 ta on määratlenud ja kirja pannud oma
 kvaliteedipõhimõtted, -eesmärgid ja -kohustused ning taganud nende põhimõtete
 mõistmise, rakendamise ja täitmise organisatsiooni kõikidel tasanditel,
 –
 ta on kujundanud ja rakendanud tõhusa sisese
 kvaliteedisüsteemi, mis põhineb rahvusvaheliselt tunnustatud
 kvaliteedistandardite asjakohastel osadel ja mis on kooskõlas standarditega EN
 45004 (kontrolliasutused) ja EN 29001, nagu neid on tõlgendatud IACSi
 kvaliteedisüsteemi sertifitseerimiskavade nõuetes, ja järgib seda süsteemi,
 –
 tema kvaliteedisüsteemi vastavust tõendab selline sõltumatu
 hindamisasutus, mida on tunnustanud selle asukohariigi ametivõimud.
 ê 550/2004
 ð uus
 II LISA
 SERTIFIKAATIDEGA SEOTUD TINGIMUSED
 1. Sertifikaadid täpsustavad peavad sisaldama
 järgmist teavet:
 a) sertifikaadi välja andnud
 väljastanud riikliku
 järelevalveasutuse nimi;
 b) taotleja (nimi ja aadress);
 c) sertifitseeritud teenused;
 d) avaldus selle kohta, et taotleja
 vastab käesoleva
 määruse ð (EÜ) nr 216/2008 ï artiklis 6
 ð 8b ï määratletud ühistele nõuetele;
 e) sertifikaadi väljaandmise
 kuupäev ja kehtivusaeg.
 2. Sertifikaatidega seotud lisatingimused
 võivad vajaduse korral käsitleda järgmisi
 aspekte:
 a) õhuruumi kasutajate õigust kasutada
 teenuseid mittediskrimineerivaltks
 otstarbeks ning selliste teenuste läbiviimise
 nõutavat taset, sealhulgas ohutus- ja koostalitlusvõimetasemeid;
 b) konkreetsete teenustega seotud käitamistingimused tegevusspetsifikatsioone;
 c) aega, mille
 jooksul teenuseid tuleb osutada;
 d) konkreetsete teenuste osutamisel
 kasutatavaid töövahendeid;
 e) selliste teenuste läbiviimise lahushoidminest või
 piiraminest, mis ei
 ole seotud aeronavigatsiooniteenuste osutamisega;
 f) teenuseosutaja ja kolmanda isiku
 vahel sõlmitud lepinguid ja muuid
 kokkuleppeid, mis käsitlevad teenust või teenuseid;
 g) sellise
 teabe edastaminest, mida
 nõutakse põhjendatult teenuste ühistele nõuetele vastavuse kontrolliks,
 sealhulgas kavad, majandus- ja operatiivandmed tegevusandmedning peamised muudatused osutatud aeronavigatsiooniteenuste laadis ja ulatuses kohaldamisalas;
 –
 h) mis tahes muuid
 õiguslikudke
 tingimusedi, mis ei
 ole konkreetselt aeronavigatsiooniteenustega seotud, näiteks sertifikaadi
 peatamist või tühistamist käsitlevad sätted.
 ê 552/2004
 I LISA
 AERONAVIGATSIOONITEENUSTE SÜSTEEMIDE LOETELU
 Käesoleva määruse kohaldamisel jagatakse EATMN kaheksaks süsteemiks.
 1. Süsteemid ja menetlused õhuruumi korraldamiseks.
 2. Süsteemid ja menetlused lennuliikluse voogude
 korraldamiseks.
 3. Süsteemid ja menetlused lennuliiklusteenistuste jaoks,
 eelkõige lennuandmete töötlemise süsteemid, seireandmete töötlemise süsteemid,
 kasutajaliidese süsteemid.
 4. Sidesüsteemid- ja menetlused maa-maa, õhk-maa ja
 õhk-õhk suunal sidepidamiseks.
 5. Navigatsioonisüsteemid ja -menetlused.
 6. Seiresüsteemid ja -menetlused.
 7. Süsteemid ja menetlused aeronavigatsioonialase teabe
 teenistuste jaoks.
 8. Süsteemid ja menetlused meteoroloogilise teabe
 kasutamiseks.
 II LISA
 OLULISED NÕUDED
 A osa. Üldised
 nõuded
 Need on kogu võrku hõlmavad nõuded, mida kohaldatakse iga I lisas
 määratletud süsteemi suhtes
 1. Tõrgeteta
 toimimine
 Lennuliikluse juhtimissüsteemide ja nende koostisosade kavandamisel,
 ehitamisel, hooldamisel ja käitamisel kasutatakse asjakohaseid ja valideeritud
 menetlusi sellisel viisil, et EATMNi tõrgeteta toimimine oleks tagatud igal
 ajal ja lennu kõikides etappides. Tõrgeteta toimimine tähendab eelkõige teabe
 jagamist, sealhulgas asjakohane tegevusolukorda käsitlev teave, teabest
 ühtemoodi arusaamine, võrreldavad töötlemismenetlused ning seotud menetlused,
 mis võimaldavad ühiselt toimida, nagu on kokku lepitud kogu EATMNi või selle osade
 jaoks.
 2. Uute
 tegevuskontseptsioonide toetamine
 ê 1070/2009 artikli
 4 punkti 4 alapunkt a
 EATMN, selle süsteemid ja koostisosad toetavad kooskõlastatult uusi
 kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioone, mis parandavad
 aeronavigatsiooniteenuste kvaliteeti, säästvust ja tõhusust, eelkõige ohutust
 ja läbilaskevõimet.
 ê 552/2004
 Uute mõistete, näiteks ühise otsustamise, automatiseerimise
 suurendamise ja jagamist käsitleva vastutuse delegeerimise alternatiivsete
 võimaluste potentsiaali hinnatakse, võttes nõuetekohaselt arvesse
 tehnoloogilisi arenguid ja nende uute mõistete ohutut kasutuselevõtmist pärast
 valideerimist.
 3. Ohutus
 EATMNi süsteemid ja toimingud saavutavad kokkulepitud kõrge
 ohutustaseme. Selle saavutamiseks kehtestatakse kokkulepitud ohutuskorraldus-
 ja aruandemeetodid.
 Asjakohaste maapealsete süsteemide või nende osade puhul suurendatakse
 ohutuse kõrget taset ohutusvõrkude abil, mis peavad vastama kokkulepitud
 toimimisvõime näitajatele.
 Määratletakse ühtlustatud ohutusnõuete kogum süsteemide ja nende
 koostisosade kavandamise, kasutamise, hooldamise ja toimimise jaoks nii
 tavapärastes kui ka halvenenud töötingimustes, eesmärgiga saavutada
 kokkulepitud ohutustase lennu kõikides etappides ja kogu EATMNi jaoks.
 Süsteemide kavandamisel, ehitamisel, hooldamisel ja käitamisel
 kasutatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi sellisel viisil, et
 lennujuhtimisega seotud personali tööülesanded oleks nii tavapärastes kui ka
 halvenenud töötingimustes vastavuses inimvõimetega ning kooskõlas nõutud
 ohutustasemega.
 Süsteemide kavandamisel, ehitamisel, hooldamisel ja käitamisel
 kasutatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi sellisel viisil, et nende
 tavapärastes toimimistingimustes ei esineks kahjulikke ega häirivaid mõjutusi.
 4. Tsiviil- ja
 sõjaväelise tegevuse kooskõlastamine
 EATMN, selle süsteemid ja nende koostisosad toetavad tsiviil- ja
 sõjandusvaldkonna koostöö järkjärgulist rakendamist õhuruumi paindliku
 kasutamise mõiste kohaldamise abil ulatuses, mis on vajalik õhuruumi ja
 lennuliiklusvoogude tõhusaks korraldamiseks ja õhuruumi ohutuks ja tõhusaks
 kasutamiseks kõikide kasutajate poolt.
 Nende eesmärkide saavutamiseks toetavad EATMN, selle süsteemid ja nende
 koostisosad õige ja pideva teabe jagamist tsiviil- ja sõjandusvaldkonna vahel
 kõikides lennu etappides.
 Tuleks arvestada riigi julgeolekunõudeid.
 5.
 Keskkonnaalased kitsendused
 EATMNi süsteemid ja toimingud võtavad arvesse vajadust minimeerida
 keskkonnamõjusid vastavalt ühenduse õigusaktidele.
 6. Süsteemide
 loogilist ülesehitust käsitlevad põhimõtted
 Süsteemid kavandatakse ja liidetakse järk-järgult eesmärgiga saavutada
 EATMNis valideeritud loogiline ülesehitus, mis oleks ühtne, üha enam
 ühtlustatud ja arenev.
 7. Süsteemide
 ehitamist käsitlevad põhimõtted
 Süsteemide kavandamisel, ehitamisel ja hooldamisel kasutatakse
 usaldusväärseid inseneritöö põhimõtteid, eelkõige modulaarsusega seotud
 põhimõtteid, mis võimaldavad koostisosi vahetada ning tagavad kriitiliste
 koostisosade laialdase kättesaadavuse, külluse ning rikketaluvuse.
 B osa. Erinõuded
 Need on igale süsteemile omased nõuded, mis täiendavad või täpsustavad
 üldnõudeid.
 1. Süsteemid ja
 menetlused õhuruumi korraldamiseks
 1.1. Tõrgeteta toimimine
 Õhuruumi kättesaadavuse pretaktikaliste ja taktikaliste aspektidega seotud
 teavet antakse kõikidele huvitatud isikutele nõuetekohaselt ja õigel ajal, et
 tagada õhuruumi tõhus jagamine ja kasutamine kõikide kasutajate poolt. Sellega
 seoses tuleks võtta arvesse riigi julgeolekunõudeid.
 2. Süsteemid ja
 menetlused lennuliiklusvoogude korraldamiseks.
 2.1. Tõrgeteta toimimine
 Lennuliikluse korraldamiseks mõeldud süsteemid ja menetlused toetavad
 õige, ühtse ja strateegilise, pretaktikalise ja vajadusel taktikalise
 lennuteabe jagamist kõikides lennu etappides ning pakuvad võimalusi dialoogiks,
 pidades silmas õhuruumi optimeeritud kasutamise saavutamist.
 3. Süsteemid ja
 menetlused lennuliiklusteenistuste jaoks
 3.1. Lennuandmete töötlemise süsteemid
 3.1.1. Tõrgeteta toimimine
 Lennuandmete töötlemise süsteemid on koostalitlusvõimelised õige ja
 järjepideva teabe jagamisel ning kõnealuse teabe ühisel operatiivsel
 tõlgendamisel, et tagada ühtne ja järjepidev planeerimine ja tõhus taktikaline
 koostöö ressursside kasutamise osas kogu EATMNis lennu kõikides etappides.
 Andmete ohutu, ladusa ja kiire töötlemise tagamiseks kogu EATMNis on
 lennuandmete töötlemise toimingud samaväärsed ja sobivad konkreetsele
 keskkonnale (maapind, terminali manööverdusala, lennumarsruut), mille
 liiklusomadused on teada ja mida kasutatakse kokkulepitud ja valideeritud tegevust
 käsitlevate mõistete kohaselt, eelkõige seoses töötlemistulemuste täpsuse ja
 korrektsusega.
 3.1.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamine
 ê 1070/2009 artikli
 4 punkti 4 alapunkt b
 Lennuandmete töötlemise süsteemid peavad võimaldama arenenud,
 kokkulepitud ja valideeritud tegevuskontseptsioonide järkjärgulist rakendamist
 kõikides lennuetappides, eelkõige nii, nagu on ette nähtud lennuliikluse
 korraldamise üldkavas.
 ê 552/2004
 Kõrgautomatiseeritud seadmete omadused peavad olema sellised, et need
 võimaldaksid lennuandmete ühtset ja tõhusat pretaktikalist ja taktikalist
 töötlemist EATMNi osades.
 Õhusõiduki pardal ja maa peal asetsevad süsteemid ja nende koostisosad,
 mis toetavad uusi, kokkulepitud ja valideeritud tegevuse mõisteid,
 kavandatakse, ehitatakse ning neid hooldatakse ja käitatakse asjakohaseid ja
 valideeritud menetlusi kasutades nii, et need oleks koostalitlusvõimelised õige
 ja järjepideva teabe õigeaegsel jagamisel ning ühisel arusaamisel hetkel
 valitsevast ja ennustatavast operatiivsest olukorrast.
 3.2. Seireandmete töötlemise süsteemid
 3.2.1. Tõrgeteta toimimine
 Seireandmete töötlemise süsteemid kavandatakse, ehitatakse ning neid
 hooldatakse ja käitatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi kasutades nii,
 et tagada teenuse nõutud osutamine ja kvaliteet konkreetses keskkonnas
 (maapind, terminali manööverdusala, lennumarsruut), mille liiklusomadused on
 teada, eelkõige seoses arvutatud tulemuste täpsuse ja usaldusväärsusega, teabe
 õigsusega, terviklikkusega, kättesaadavusega, järjepidevusega ja õigeaegsusega
 kasutamiskohas.
 Seireandmete töötlemise süsteemid peavad võimaldama asjakohase, täpse,
 järjepideva ja ühtse teabe õigeaegset jagamist süsteemide vahel, et tagada
 EATMNi erinevate osade optimeeritud toimimine.
 ê 1070/2009 artikli
 4 punkti 4 alapunkt b
 3.2.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamine
 Seireandmete töölemise süsteemid peavad võimaldama seireandemete uute
 allikate järkjärgulise kättesaadavuse viisil, mis parandaks teenuste üldist
 kvaliteeti, eelkõige nii, nagu on ette nähtud lennuliikluse korraldamise
 üldkavas.
 ê 552/2004
 3.3. Kasutajaliidese süsteemid
 3.3.1. Tõrgeteta toimimine
 Maa peal asuvad lennuliikluse korraldamise süsteemide kasutajaliidesed
 kavandatakse, ehitatakse ning neid hooldatakse ja käitatakse asjakohaseid ja
 valideeritud menetlusi kasutades nii, et tagada lennujuhtimisega seotud
 personalile üha enam ühtlustatud töökeskkond, sealhulgas funktsioonid ja
 ergonoomika, mis vastavad tuntud liiklusomadustega konkreetse keskkonna
 (maapind, terminali manööverdusala, lennumarsruut) keskkonna puhul nõutavale toimimisele.
 3.3.2. Tegevust käsitlevate uute mõistete toetamine
 Kasutajaliidese süsteemid peavad võimaldama tegevuse uute, kokkulepitud
 ja valideeritud mõistete järkjärgulist kasutuselevõttu ja suuremat
 automatiseerimist nii, et lennujuhtimisega seotud personali tööülesanded oleks
 nii tavapärastes kui ka halvenenud töötingimustes vastavuses inimvõimetega.
 4. Sidesüsteemid
 ja menetlused maa-maa, õhk-maa ja õhk-õhk suunal sidepidamiseks
 4.1. Tõrgeteta toimimine
 Sidesüsteemid kavandatakse, ehitatakse ning neid hooldatakse ja
 käitatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi kasutades nii, et saavutataks
 nõutud sooritusvõime konkreetses õhuruumi osas või teatava kohaldamise puhul,
 eelkõige seoses teabe töötlemisajaga, terviklikkusega ja kättesaadavusega ning funktsiooni
 järjepidevusega.
 Sidevõrk EATMNis on selline, et see vastaks teenuse kvaliteeti, katvust
 ja kättesaadavust käsitlevatele nõuetele.
 ê 1070/2009 artikli
 4 punkti 4 alapunkt b
 4.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamine
 Sidesüsteemid peavad toetama arenenud, kokkulepitud ja valideeritud
 tegevuskontseptsioonide rakendamist kõikides lennuetappides, eelkõige nii, nagu
 on ette nähtud lennuliikluse korraldamise üldkavas.
 ê 552/2004
 5.
 Navigatsioonisüsteemid ja -menetlused
 5.1. Tõrgeteta toimimine
 Navigatsioonisüsteemid kavandatakse ja ehitatakse ning neid hooldatakse
 ja käitatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi kasutades nii, et
 saavutataks nõutud horisontaalne ja vertikaalne navigatsiooni sooritusvõime,
 eelkõige seoses täpsuse ja funktsionaalse suutlikkusega konkreetse keskkonna
 puhul (maapind, terminali manööverdusala, lennumarsruut), mille liiklusomadused
 on teada ja mida kasutatakse kokkulepitud ja tegevust käsitlevate mõistete
 kohaselt.
 6.
 Seiresüsteemid ja -menetlused
 6.1. Tõrgeteta toimimine
 Seiresüsteemid kavandatakse ja ehitatakse ning neid hooldatakse ja
 käitatakse asjakohaseid ja valideeritud menetlusi kasutades nii, et saavutataks
 konkreetses keskkonnas (maapind, terminali manööverdusala, lennumarsruut)
 nõutud sooritusvõime, mille liiklusomadused on teada ning mida kasutataks
 kokkulepitud ja valideeritud tegevust käsitlevate mõistete kohaselt, eelkõige
 seoses teenuse täpsuse, katvuse, ulatuse ning kvaliteediga.
 Seirevõrk EATMNis on selline, et see vastaks teenuse täpsust,
 õigeaegsust, katvust ja kättesaadavust käsitlevatele nõuetele. Seirevõrk
 võimaldab seireandmeid jagada, et tõhustada kogu EATMNi toimimist.
 7. Süsteemid ja
 menetlused aeronavigatsioonialase teabe teenistuste jaoks
 7.1. Tõrgeteta toimimine
 Aeronavigatsioonialase teabe esitamine on täpne, õigeaegne ja
 järjepidev, seda teavet esitatakse üha rohkem elektroonilisel kujul ning see
 põhineb ühiselt kokkulepitud ja standarditud andmekogumil.
 Täpne ja järjepidev aeronautikaalane teave, eelkõige seoses õhusõiduki
 pardal või maa peal asuvate koostisosade või süsteemidega edastatav teave,
 tehakse kättesaadavaks aegsasti.
 7.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamine
 Üha täpsem, täielikum ja ajakohastatud aeronavigatsioonialane teave
 tehakse kättesaadavaks ja seda kasutatakse aegsasti, et toetada õhuruumi ja
 lennujaama pideva tõhusa kasutamise parandamist.
 8. Süsteemid ja
 menetlused meteoroloogilise teabe kasutamiseks
 8.1. Tõrgeteta toimimine
 Süsteemid ja menetlused meteoroloogilise teabe kasutamiseks parandavad
 meteoroloogilise teabe järjepidevust ja õigeaegsust ning selle esitamise
 kvaliteeti, kasutades kokkulepitud andmekogumit.
 8.2. Uute tegevuskontseptsioonide toetamine
 Süsteemid ja menetlused meteoroloogilise teabe kasutamiseks parandavad
 selle teabe kättesaadavuse ja selle kasutamise kiirust, et toetada õhuruumi ja
 lennujaama pideva tõhusa kasutamise parandamist.
 III LISA
 KOMPONENDID
 EÜ deklaratsioon
 –
 vastavuse kohta
 –
 kasutuskõlblikkuse kohta
 1. Koostisosad
 Koostisosad määratakse kindlaks koostalitlusvõimet käsitlevates
 rakenduseeskirjades vastavalt käesoleva määruse artikli 3 sätetele.
 2. Kohaldamisala
 EÜ deklaratsioon hõlmab:
 –
 hinnangut selle kohta, kas koostisosa eraldi
 vaadatuna on vastavuses nõutavate ühenduse spetsifikatsioonidega, või
 –
 hinnangut või arvamust koostisosa kasutuskõlblikkuse
 kohta, vaadelduna lennuliikluskorralduse keskkonnas.
 Teavitatud asutuste poolt kavandamis- ja tootmisetapis kasutatavad
 hindamismenetlused koostatakse otsuses 93/465/EMÜ määratletud moodulite põhjal
 vastavalt koostalitlusvõimet käsitlevates asjakohastes rakenduseeskirjades
 sätestatud tingimustele.
 3. EÜ
 deklaratsiooni sisu
 EÜ deklaratsioon vastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta ja sellele
 lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.
 Deklaratsioon peab olema juhistega samas keeles ja see peab sisaldama
 järgmist:
 –
 viited määrustele,
 –
 tootja või tema ühenduses registrisse kantud
 volitatud esindaja nimi või aadress (märgitakse ärinimi ja täielik aadress ning
 volitatud esindaja puhul samuti tootja ärinimi),
 –
 koostisosa kirjeldus,
 –
 selle menetluse kirjeldus, mida kasutatakse vastavuse
 või kasutuskõlblikkuse deklareerimiseks (käesoleva määruse artikkel 5),
 –
 kõik asjakohased sätted, millele koostisosa vastab,
 ja eelkõige selle kasutamistingimused,
 –
 vajadusel vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamisel
 osalenud ühe või mitme teavitatud asutuse nimi ja aadress ning hindamistõendi
 kuupäev vajadusel koos tõendi kehtivusaja ja -tingimustega,
 –
 vajadusel viide järgitud ühenduse
 spetsifikatsioonidele;
 –
 tootja või tema ühenduses registrisse kantud teavitatud esindaja nimel
 alla kirjutama volitatud isiku andmed.
 IV LISA
 SÜSTEEMID
 EÜ deklaratsioon süsteemide vastavustõendamise kohta
 Süsteemide vastavustõendamismenetlus
 1. Süsteemide
 vastavustõendamist käsitleva EÜ deklaratsiooni sisu
 EÜ vastavustõendamisdeklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad
 olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema tehnilise
 toimikuga samas keeles ja see peab sisaldama järgmist:
 –
 viited määrustele,
 –
 aeronavigatsiooniteenuse osutaja nimi ja aadress
 (ärinimi ja täielik aadress),
 –
 süsteemi lühike kirjeldus,
 –
 selle menetluse kirjeldus, mida kasutatakse süsteemi
 vastavuse deklareerimiseks (käesoleva määruse artikkel 6),
 –
 vajadusel selle teavitatud asutuse nimi ja aadress,
 kes viis läbi vastavustõendamismenetlusega seotud ülesanded,
 –
 viited dokumentidele, mida sisaldab tehniline toimik;
 –
 vajadusel viide ühenduse spetsifikatsioonidele,
 –
 kõik asjakohased ajutised või lõplikud sätted,
 millele süsteem peab vastama, ning eelkõige võimalikud kasutamispiirangud või
 -tingimused,
 –
 kui EÜ deklaratsioon on ajutine, selle kehtivusaeg,
 –
 andmed allakirjutaja kohta.
 2. Süsteemide
 vastavustõendamismenetlus
 Süsteemi vastavustõendamismenetluse abil kontrollib ja tõendab
 aeronavigatsiooni teenuse osutaja, et süsteem vastab käesolevale määrusele ja
 et selle võib võtta käesoleva määruse alusel kasutusse.
 Süsteemi puhul kontrollitakse igat järgmist aspekti:
 –
 üldine ülesehitus;
 –
 süsteemi arendamine ja ülesseadmine, eelkõige
 koostisosade monteerimine ja üldised kohandused,
 –
 töövalmis süsteemi kasutuselevõtmine,
 –
 vajadusel süsteemi hooldust käsitlevad erisätted.
 Kui koostalitlusvõimet käsitlevate asjakohaste rakenduseeskirjadega
 nõutakse teavitatud asutuse kaasamist, koostab teavitatud asutus pärast
 eeskirja alusel temal lasuvate ülesannete täitmist vastavussertifikaadi seoses
 läbiviidud ülesannetega. Sertifikaat on ette nähtud aeronavigatsiooni teenuse
 osutajale. Seejärel koostab teenuse osutaja siseriiklikule järelevalveasutusele
 ettenähtud EÜ vastavustõendamissertifikaadi.
 3. Tehniline
 toimik
 EÜ vastavustõendamisdeklaratsioonile lisatav tehniline toimik sisaldab
 kõiki vajalikke dokumente, mis käsitlevad süsteemi omadusi, sealhulgas
 kasutustingimusi ja -piiranguid, ning vajadusel koostisosade vastavust
 tõendavaid dokumente.
 Lisatakse vähemalt järgmised dokumendid:
 –
 teave tehniliste spetsifikatsioonide asjakohaste
 osade kohta, millega tagatakse koostalitlusvõimet käsitlevatele kohaldatavatele
 rakenduseeskirjadele vastavus ning vajadusel ühenduse spetsifikatsioonid,
 –
 käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud koostisosade
 loetelu,
 –
 koopiad EÜ deklaratsioonist vastavuse või
 kasutuskõlblikkuse kohta, mis peavad olema lisatud käesoleva artikli 5 kohaselt
 eespool nimetatud koostisosadele, ning vajadusel teavitatud asutuste tehtud
 katsete ja uuringute aruannete koopiad,
 –
 kui süsteemi(de) vastavustõendamisel osaleb
 teavitatud asutus, siis selle asutuse allkirjastatud sertifikaat, milles
 kinnitatakse, et süsteem vastab käesolevale määrusele ning kus märgitakse kõik
 võimalikud varutingimused, mis on registreeritud tegevuste sooritamise ajal ja
 mida ei ole tühistatud,
 –
 kui teavitatud asutust ei ole kaasatud, siis
 uuringute ja seadmestiku kokkupanemise aruanne, eesmärgiga tagada vastavus
 põhinõuetele ja koostalitlusvõimet käsitlevates asjakohastes
 rakenduseeskirjades sisalduvatele erinõuetele.
 4. Esitamine
 Tehniline toimik lisatakse EÜ vastavustõendamisdeklaratsioonile, mille
 aeronavigatsiooniteenuse osutaja esitab siseriiklikule järelevalveasutusele.
 Teenuse osutaja säilitab tehnilise toimiku kogu teenuse kasutusea
 jooksul. See tuleb saata igale liikmesriigile, kes sellekohast soovi avaldab.
 III LISA
 VASTAVUSTABEL
 Määrus (EÜ) nr 549/2004 || Määrus (EÜ) nr 550/2004 || Määrus (EÜ) nr 551/2004 || Määrus (EÜ) nr 552/2004 || Käesolev määrus
 Artikli 1 lõiked 1–3 || || || || Artikli 1 lõiked 1–3
 || || Artikli 1 lõige 3 || || Artikli 1 lõige 4
 Artikli 1 lõige 4 || || || || Artikli 1 lõige 5
 || Artikkel 1 || || || --------------
 || || Artikli 1 lõiked 1, 2 ja 4 || || --------------
 || || || Artikkel 1 || --------------
 Artikli 2 punktid 1–35 || || || || Artikli 2 punktid 1–35
 || || || || Artikli 2 punktid 36–38
 Artikli 2 punktid 17, 18, 23, 24, 32, 35, 36 || || || || ---------------
 Artikkel 3 || || || || ---------------
 Artikli 4 lõiked 1 ja 2 || || || || Artikli 3 lõiked 1 ja 2
 || || || || Artikli 3 lõiked 3 ja 4
 Artikli 4 lõige 3 || || || || Artikli 3 lõige 5
 || || || || Artikli 3 lõige 6
 Artikli 3 lõiked 4–5 || || || || Artikli 3 lõiked 7 ja 8
 || || || || Artikli 3 lõige 9
 || Artikli 2 lõige 1 || || || Artikli 4 lõike 1 punkt a
 || || || || Artikli 4 lõike 1 punktid b–g
 || Artikli 2 lõige 2 || || || Artikli 4 lõige 2
 || || || || Artikli 5 lõiked 1 ja 2
 || Artikli 2 lõiked 3–6 || || || Artikli 5 lõiked 3–6
 || Artikli 3 lõiked 1 ja 2 || || || Artikli 6 lõiked 1 ja 2
 || || || Artikli 8 lõiked 1 ja 3 || Artikli 6 lõiked 3 ja 4
 || || || || Artikli 6 lõige 5
 || || || Artikli 8 lõiked 2 ja 4 || -------------
 || Artikkel 6 || || || ----------- -
 Artikli 10 lõige 1 || || || || Artikli 7 lõige 1
 || || || || Artikli 7 lõige 2
 || Artikli 7 lõige 1 || || || Artikli 8 lõige 1
 || || || || Artikli 8 lõige 2
 || Artikli 7 lõiked 4 ja 6 || || || Artikli 8 lõiked 3 ja 4
 || Artikli 7 lõiked 2, 3, 5 ja lõiked 7–9 || || || -------------
 || Artikkel 8 || || || Artikkel 9
 || || || || Artikkel 10
 || Artikkel 9 || || || -------------
 Artikkel 11 || || || || Artikkel 11
 || Artikkel 14 || || || Artikkel 12
 || Artikkel 15 || || || Artikkel 13
 || Artikkel 16 || || || Artikkel 14
 || Artikkel 15a || || || Artikkel 15
 || Artikli 9a lõige 1 || || || Artikli 16 lõiked 1 ja 3
 || || || || Artikli 16 lõige 2
 || Artikli 9a lõike 2 punkt i || || || ------------
 || Artikli 9a lõige2 || || || Artikli 16 lõige 4
 || || || || Artikli 16 lõige 5
 || Artikli 9a lõiked 3–9 || || || Artikli 16 lõiked 6–12
 || Artikkel 9b || || || --------------
 || || Artikli 6 lõikest 1 kuni lõike 2 punktini b || || Artikli 17 lõige 1 ja lõike 2 punkt b
 || || || || Artikli 17 lõike 2 punktid c–e
 || || Artikli 6 lõikest 3 kuni lõike 4 punktini d || || Artikli 17 lõikest 3 kuni lõike 4 punktini d
 || || || || Artikli 17 lõike 4 punkt e
 || || Artikli 6 lõike 4 punktid e–f || || Artikli 17 lõike 4 punktid f ja g
 || || Artikli 6 lõiked 5 ja 7 || || Artikli 17 lõiked 5 ja 6
 || || Artikli 6 lõiked 8 ja 9 || || -------------
 || Artikkel 10 || || || Artikkel 18
 || || || || Artikkel 19
 || Artikkel 11 || || || Artikkel 20
 || Artikkel 12 || || || Artikkel 21
 || Artikkel 13 || || || Artikkel 22
 || || Artikkel 3 || || ---------------
 || || Artikkel 3a || || Artikkel 23
 || || Artikkel 4 || || ---------- ----
 || || Artikkel 7 || || ---------- ----
 || || Artikkel 8 || || ---------- ----
 || || || || Artikli 24 lõiked 1 ja 2
 || || || Artikli 3 lõige 3 || ---------- ----
 || || || Artiklist 2 kuni artikli 3 lõikeni 2 || -------------
 || || || Artikli 3 lõiked 4–7 || -------------
 || Artikli 17 lõige 1 || || || Artikkel 25
 || || || || Artikkel 26
 Artikli 5 lõiked 1–3 || || || || Artikli 27 lõiked 1–3
 Artikli 5 lõiked 4 ja 5 || || || || -------------
 Artikli 10 lõiked 2 ja 3 || || || || Artikli 28 lõiked 1 ja 2
 Artikkel 6 || || || || Artikkel 29
 Artikkel 7 || || || || Artikkel 30
 Artikkel 8 || || || || Artikkel 31
 || Artikkel 4 || || || -------------
 || || || Artikkel 9 || -------------
 || Artikkel 18 || || || Artikkel 32
 Artikkel 9 || || || || Artikkel 33
 Artikli 12 lõiked 2–4 || || || || Artikli 34 lõiked 1–3
 Artikli 12 lõige 1 || || || || -------------
 || Artikkel 18a || || || ---- --------
 || || Artikkel 10 || || ----- -------
 Artikkel 13 || || || || Artikkel 35
 Artikkel 13a || || || || Artikkel 36
 || || || Artikkel 10 || -------------
 || || || Artikkel 11 || Artikkel 37
 || Artikli 19 lõige 1 || || || Artikkel 38
 || Artikli 19 lõige 2 || || || -------------
 || I lisa || || V lisa || I lisa
 || || || I lisa || -----------
 || II lisa || || || II lisa
 || || || II lisa || ----------
 || || || || III lisa
 || || || III lisa || ----------
 || || || IV lisa || -----------
 é
 [1] Raammäärus
 ((EÜ) nr 549/2004), millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva
 loomiseks; Teenuse osutamise määrus ((EÜ) nr 550/2004),
 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas; Õhuruumi
 määrus ((EÜ) nr 551/2004) õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses
 Euroopa taevas; Koostalitlusvõime määrus ((EÜ) nr 552/2004) Euroopa
 lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta.
 [2] Ülevaade
 ühtse Euroopa taeva algatust käsitlevatest õigusaktidest on esitatud meetmete
 paketi SES2+ mõjuhinnangu dokumendi III lisas.
 [3] Määrus (EÜ) nr 216/2008, muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009.
 [4] Kuigi
 komisjoni 2012. aasta juuli tegevuskavaga Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu
 Nõukogu ja Euroopa Komisjoni detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühisavalduse
 rakendamiseks on ette nähtud kõikide ELi ametite nimede vastavusse viimine
 ühtse vormistandardiga, kasutatakse käesolevas seletuskirjas selguse huvides
 läbivalt praegu kehtivat nimekuju Euroopa Lennundusohutusamet (EASA).
 Seadusandliku ettepaneku teksti on kohandatud kooskõlas uue ühisavalduse ja
 tegevuskavaga ning selles on kasutusel standardile vastav nimi „Euroopa Liidu
 Lennundusamet (EAA)”.
 [5] Nõukogu
 määrus (EÜ) nr 219/2007; Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi
 (SESAR) on ühtse Euroopa taeva tehniline sammas ja kõiki lennundusvaldkondi
 hõlmav lennuliikluse korraldamise täiustamise programm.
 [6] Määruse
 (EÜ) nr 216/2008 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009) artikkel 65a.
 [7] COM(2012) 573 (final).
 [8] Määrus (EÜ) nr 216/2008.
 [9] Nagu
 eespool mainitud, on EASA algmääruse kavandatavad muudatused tehnilist laadi,
 mistõttu neid ei analüüsita mõjuhinnangu kontekstis.
 [10] http://ec.europa.eu/governance/impact/planned_ia/roadmaps_2013_en.htm#MOVE
 .
 [11] EÜT
 C 103 E, 30.4.2002, lk 1.
 [12] EÜT
 C 241, 7.10.2002, lk 24.
 [13] EÜT C 278, 14.11.2002, lk 13.
 [14] ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
 [15] ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.
 [16] ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.
 [17] ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.
 [18] ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
 [19] ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
 [20] ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
 [21] Vt ELT L 96, 31.3.2004, lk 9.
 [22] ELT
 L 96, 31.3.2004, lk 20.
 [23] ELT
 L 96, 31.3.2004, lk 10.
 [24] ELT
 L 96, 31.3.2004, lk 20.
 [25] EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.
 [26] EÜT L 225, 12.8.1998,
 lk 27.
 [27] EÜT L 225, 12.8.1998, lk 27.
 [28] ELT
 L 95, 9.4.2009, lk 41.
 [29] EÜT L 220,
 30.8.1993, lk 23.
 [30] EÜT L 184,
 17.7.1999, lk 23.
 [31] EÜT C 38, 6.2.2001, lk 3.
 [32] EÜT L 187, 29.7.1993, lk 52. +Direktiivi
 on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ)
 nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
 [33] EÜT L 95, 10.4.1997, lk 16. Direktiivi
 on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2082/2000 (EÜT L 254,
 9.10.2000, lk 1).
 [34] EÜT L 254, 9.10.2000, lk 1. Määrust on
 viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 980/2002 (EÜT L 150, 8.6.2002,
 lk 38).
 [35] ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.
 [36] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
 [37] ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.
 [38] ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.
 [39] ELT C 179, 1.8.2006, lk 2.
 [40] ELT L 96,
 31.3.2004, lk 10.
 [41] ELT
 L 95, 9.4.2009, lk 41.
 [42] ELT L 64, 2.3.2007, lk 1.
 [43] ELT
 L 96, 31.1.2004, lk 33.
 [44] 12. veebruari 1981. aasta protokolliga
 muudetud ning 27. juuni 1997. aasta protokolliga üle vaadatud
 konventsioon.
 [45] Ö Eurocontrol
 asutati 13. detsembril 1960. aastal aeronavigatsiooni ohutuse alast koostööd
 käsitleva rahvusvahelise konventsiooniga, mida on muudetud 12. veebruaril 1981
 Brüsselis allkirjastatud protokolliga ning mis on läbi vaadatud 27. juuni 1997.
 aasta protokolliga. Õ
 [46] ELT
 L 96, 31.3.2004, lk 20.
 [47] ELT
 L 96, 31.3.2004, lk 10.
 [48] ELT
 L 96, 31.3.2004, lk 26.
 [49] EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.
 [50] EÜT
 L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/48/EÜ
 (EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).
 [51] ELT L 79,
 19.3.2008, lk 1.
 [52] ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.