type: other

text:
⭐Design for Government
 Download "Design for Government"
 1 Demos Helsinki Avanto Helsinki Design for Government -kokeiluilla ihmislähtöistä ohjausta Julkaisu 7/20152 Julkaisu on osa Design for Government -hanketta. Hanketta koordinoi Demos Helsinki -ajatushautomo kumppaneinaan Avanto Helsinki -tutkimuspaja sekä Aalto-yliopiston muotoilun laitos. Hankkeen yhteydessä järjestettiin Design for Government -kurssi, jonka aikana 25 opiskelijaa ratkaisivat erilaisia julkishallinnon haasteita. Lisätietoa kurssista ja sen lopputöistä löytyy osoitteesta Kurssin lisäksi järjestettiin seitsemän julkista tilaisuutta tai työpajaa ja tehtiin 20 haastattelua. Yhteensä hankkeen tilaisuuksiin osallistui arviolta 250 virkamiestä, muotoilijaa, tutkijaa, opiskelijaa ja hallinnon kehittämisestä kiinnostunutta. Erityiskiitokset kuuluvat Ajatushautomo Tänkille, tutkija Veikko Erantille, muotoilija Sirpa Fourastielle, dosentti Nelli Hankoselle ja tutkija Kanerva Kuokkaselle julkaisun kommentoinnista sekä strateginen muotoilija Marco Steinbergille ja kaikille työpajoihin ja haastatteluihin osallistuneille. Tämä julkaisu on toteutettu osana valtioneuvoston vuoden 2014 selvitys- ja tutkimussuunnitelman toimeenpanoa (www.vn.fi/teas). Julkaisun sisällöstä vastaavat tiedon tuottajat, eikä tekstisisältö edusta valtioneuvoston näkemystä. Kirjoittajat: Mikko Annala, Tuuli Kaskinen, Seungho Lee, Juha Leppänen, Kalle Mattila, Aleksi Neuvonen, Johannes Nuutinen, Eevi Saarikoski ja Antti Tarvainen Asiantuntijat: Antti Hautamäki ja Tuuli Mattelmäki Kuvitus ja taitto: Eevi Saarikoski Demos Helsinki on Suomen johtava riippumaton ajatushautomo. Toiminnan keskiössä on korkealuokkainen tutkimus, jonka tuloksena syntyy kokeiluja, raportteja, toimintamalleja ja verkostoja. Avanto Helsinki on kokeilujen ja kumppanuuksien rakentamisen asiantuntija. Avanto auttaa yheistyökumppaneitaan kasvattamaan yhteiskunnallista vaikuttavuuttaan viisaasti ja kestävästi. ISSN PDF ISBN PDF ISBN nid3 Sisällys Tiivistelmä 4 Summary 5 Esipuhe: Suomalainen yhteiskunta on ihmistä varten 6 Johdanto: Monimutkainen maailma ja epärationaalinen ihminen 7 1 Hallinto, joka vastaa aikamme haasteisiin Miksi käyttäytymisperusteista ohjausta juuri nyt? Käyttäytymisperusteinen ohjaus: tausta ja käytäntö 15 2 Mikä toimii maailmalla? Kuusi oppia Toimijoiden kartoitus Kolme toimintamallia Kuusi oppia Suomelle: käyttäytymisperusteisuus osaksi hallintoa 27 3 Kokeiluohjelma Suomelle Toimintamalli lyhyesti Toimintamallin vaiheet Kuka toimintamallin toteuttaa? Simulaatio: mitä kokeiluohjelma voisi tarkoittaa käytännössä? Toimenpidesuositukset: mitä pitää tehdä, jotta toimintamalli tulee käyttöön? 45 Lopuksi: Mitä kokeiluohjelman jälkeen? 47 Lähteet 48 LIITE 1: Kansainvälisten toimijoiden kuvaukset 50 LIITE 2: Kolme toimintamallia 57 LIITE 3: Miten kartoitus on toteutettu? 60 LIITE 4: Euroopan unionin komissio: käyttäytymis perusteisuus ohjauksessa 61 DEsign for gove rnme nt 34 Tiivistelmä Tässä Design for Government -projektin raportissa ehdotetaan nopeasti käyttöönotettavaa toimintamallia, jonka avulla käyttäytymisperusteista tietoa voidaan hyödyntää ohjauksen suunnittelussa, ja ohjauksen kehittämisestä kokeiluilla saadaan vaikuttavampaa. Yhteiskunnallista ohjausta voidaan tehdä käyttäytymisperusteista tietoa hyödyntämällä aiempaa ihmislähtöisemmin, tehokkaammin ja kohdennetummin. Maailmalla on hyviä esimerkkejä näiden uusien lähestymistapojen hyödyntämisestä. Veroilmoitusviestejä muunnellut kokeilu tuotti Iso-Britanniassa miljoonasäästöt kolmessa viikossa (Hallsworth ym., 2014). Samaan tapaan henkilöityjen tekstiviestien on arvioitu kokeilujen pohjalta tuottavan Isossa-Britanniassa viikoittain yli puntaa, kun ne saavat useammat yksityishenkilöt maksamaan heille osoitetut sakot (Haynes ym., 2013). Tällaisten käyttäytymisperusteisten interventioiden lisäksi kyse on myös laajemmin käyttäytymisperusteisen tiedon hyödyntämisestä ohjauspolitiikan suunnittelussa. Raportin luvussa kolme ehdotetaan hallitusohjelmaan kytkeytyvää kaksivuotista kokeiluohjelmaa, jossa yhteiskunnallisia tavoitteita edistetään hallituskaudella hyödyntämällä käyttäytymisperusteisia lähestymistapoja. Tämä tarkoittaa, että ohjauksen suunnittelun yhteydessä arvioidaan, mitkä ohjaukseen liittyvät osat kytkeytyvät käyttäytymiseen ja millaisia käyttäytymisvaikutuksia toimenpiteillä on. Näin ohjauksesta voidaan tehdä sekä ihmislähtöisempää että vaikuttavampaa. Toimintamalli koostuu ohjausta vaativan ongelman ymmärtämisestä, kokeilusta ja arvioinnista. Ehdotettavalla mallilla voidaan ennakoida ja kokeilla toimenpiteiden hyödyllisyyttä. Lähtökohtana on olemassa oleva tutkimustieto ja parhaat käytännöt: alussa tehdään katsaus valittuun tavoitteiseen liittyvään käyttäytymisperusteiseen kirjallisuuteen ja tutustutaan jo tehtyihin kokeiluihin ja käytäntöihin. Mikäli käyttäytymiseen liittyvää tietoa ei ole tarpeeksi, tehdään valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminnan määrärahoilla kaksivaiheinen kokeilu, jossa ohjausta suunnitteleva ministeriö, kokeilun toteuttaja ja fasilitaattori tutkivat erilaisia käyttäytymisvaikutuksia ja ohjauksen mahdollisuuksia. Kokeilun suunnittelussa painotetaan mitattavuutta, ja lopuksi tulokset arvioidaan. Ongelma Ohjaus Ongelman ymmärtäminen arviointi Kokeilu Toimintamallin pääpiirteet Ennen toimintamalliehdotusta luvussa yksi esitellään käyttäytymisperusteisia lähestymistapoja yleisesti. Luvussa kaksi esitellään keskeisiä kansainvälisiä esimerkkejä ja toimintamalleja sekä näiden hyödyntämismahdollisuuksia suomalaisessa yhteiskunnassa. Raportti on tehty osana valtioneuvoston kanslian tilaamaa Design for Government -hanketta ja siitä ovat vastuussa ajatushautomot Demos Helsinki ja Avanto Helsinki. Hankekonsortiossa on mukana myös Aalto-yliopiston muotoilun laitos ja Design for Government -kurssi. 4 DEsign for gove rnme nt5 Summary This report for the Design for Government project proposes a new, quick-to-implement model for incorporating experiments and behavioural approaches into Finnish policy design. The use of behavioural approaches as part of governmental steering has been shown to make policy more user-orientated, targeted and efficient worldwide. An experiment in the UK for instance tweaked tax return notices, which resulted in millions of pounds of savings in three short weeks (Hallsworth et al., 2014). Similarly, a scheme that personalises text message reminders on unpaid fines has been estimated to benefit the UK government by over 800,000 pounds worth of additional payments each week (Haynes et al., 2013). This report expands on these behaviour-based interventions and looks at even broader uses of behavioural approaches in policy design. Chapter 3 of the report advises that the Finnish government incorporate a two-year behavioural knowledge based experimentation system into its government plan this parliamentary term. The clause means that, while planning its policy, the government would also identify any parts of that policy linked to behaviour, and evaluate its decisions based on behavioural effects. This addition would help make Finnish government both more open and effective in its operations. The proposed model consists of three parts: first, understanding the problem, then, experimenting and, finally, evaluating impacts. The suggested model is built specically for understanding benefits of policy through experimentation. Its starting point is in existing literature and best practice: the model s process begins with a thorough review of the relevant literature, as well as an overview of the experiments and practices already tested or in use today. Should there not be enough information available on the behavioural aspect in question, the Prime Minister s Office would initiate a two-phase experiment financed from governments reporting and research budget. The Ministry responsible for that experiment as well as the experimenter and facilitator themselves would study the relevant behaviour and identify new ways to influence it. The design of the experiment would emphasise measurability of its impact, and would end with a thorough evaluation of its results. problem policy understand problem evaluate experiment Main features of the model In addition to outlining this main method, Chapter 1 also gives an overview of other behavioural knowledge based approaches. Chapter 2 presents key international examples and methods, evaluating how these might work in Finland. The report has been written as part of the Prime Minister s Office s Design for Government project, by think tanks Demos Helsinki and Avanto Helsinki. The project consortium also includes Aalto University s Department of Design and its Design for Government course. DEsign for gove rnme nt 56 Esipuhe: Suomalainen yhteiskunta on ihmistä varten Vuonna 1906 käyttöönotettu yleinen ja yhtäläinen äänioikeus on suuri suomalainen tarina: pieni, syrjäinen ja köyhä maa nousi aikanaan demokratian edelläkävijäksi koko Euroopassa. Siitä eteenpäin Suomen menestys on nojannut kykyyn ottaa kaikki yhteiskunnan voimavarat mukaan ratkaisemaan yhteisiä ongelmia. Yhteiskunta ja sen ongelmat ovat radikaalisti toisenlaisia vuonna Elämme ilmastonmuutoksen, elämäntapasairauksien, resurssiniukkuuden ja väestön ikääntymisen aikaa. Nämä viheliäiset ongelmat (wicked problems) ovat luonteeltaan monimutkaisia, eikä niiden ratkaisemiseksi ole yhtä oikeaa vastausta (Rittel & Webber 1973). Ilmiöiden monimutkaisuus ja syy-seuraussuhteiden epävarmuus tekee ratkaisujen kehittämisestä vaikeaa. Samaan aikaan informaatiota on tarjolla yhä enemmän. Ymmärrämme asioita, joista emme sata vuotta sitten tienneet mitään. Yksi tällainen aihepiiri on ihmisen käyttäytyminen. Tiedämme, että ihminen ei usein käyttäydy rationaalisesti tai pelkästään taloudellista hyötyä optimoiden, vaan käyttäytymistä ohjaa iso joukko erilaisia päättelyvirheitä, rutiineja ja intuitioita. Silti suunnittelemme yhteiskuntia yhä ikään kuin osaisimme ennustaa ihmisten ja organisaatioiden toimintaa ja käyttäytymistä rationaalisuusoletuksen perusteella. Kun aikamme suuria haasteita nyt ratkaistaan, täytyy kaikki yhteiskunnan voimavarat saada mukaan. Isoon osaan hallituksen asettamista yhteiskunnallisista tavoitteista löytyy jo ratkaisuja jostain päin Suomea. Ihmiset ympäri maan kunnissa, järjestöissä ja yrityksissä ovat jo kehittäneet keinoja vastata moniin tarpeisiin. Julkishallinnon ei uusia ohjauskeinoja luodessaan tarvitse aloittaa tyhjästä, vaan hyödyntää jo olemassa olevaa osaamista ja ratkaisuja. Yhteiskuntamme tärkeimpiin päätöksiin täytyy luoda myös läpinäkyvyyttä ja vuorovaikutusmahdollisuuksia. Näissä asioissa on otettu merkittäviä askeleita viime vuosina: lainsäädäntöön on tuotu uusia osallistumisen rakenteita ja julkista dataa on avattu sekä valmisteluprosesseihin että verotukseen liittyen. Hallinto ei kuitenkaan muutu ihmislähtöiseksi pelkästään sillä, että avataan kansalaisille mahdollisuudet tulla mukaan lakien valmisteluun. On myös aidosti pyrittävä ymmärtämään ihmisiä ja heidän käyttäytymistä sekä toimenpiteiden vaikutusta näihin. Järjestelmällisesti toteutetut kokeilut, käyttäytymisperusteiset tutkimusmenetelmät sekä käyttäytymisinterventioita tukevat digitaaliset ja fyysiset vuorovaikutusmahdollisuudet ovat jo olemassa. Näitä eväitä voidaan soveltaa Suomessa, jotta yhteiskunnan kehittäminen onnistuu ihmislähtöisemmin ja myös tehokkaammin. Uusista työvälineistä ei ole pulaa. Islannissa toteutettu perustuslain joukkoistaminen ja Virossa käytössä oleva sähköinen kansalaisuus ovat esimerkkejä hallinnon uusista tavoista kehittää yhteiskuntaa. Käyttäytymisperusteisten menetelmien ja kokeilujen järjestelmällisen hyödyntämisen lupaus on suuri. Valtioneuvoston kanslia on tilannut tämän selvityksen siitä, miten näitä lähestymistapoja voidaan hyödyntää suomalaisen yhteiskunnan kehittämisessä. Uusien toimintamallien hyödyllisyyttä on mahdoton tietää suunnittelemalla. Siksi niitäkin pitää kokeilla. Ehdotettu Design for Government -toimintamalli on askel käyttäytymisperusteisten lähestymistapojen ja kokeilujen hyödyntämisessä julkishallinnon kehittämisessä. 6 DEsign for gove rnme nt7 Johdanto: Monimutkainen maailma ja epärationaalinen ihminen Yhteiskunnan kehittäminen ei ole koskaan helppoa. Ei varsinkaan nyt, kun maailmaa muuttavat niukkenevat resurssit, kansalaisten kokemus- ja arvomaailmojen eriytyminen, globaali talous ja muut näistä ilmiöistä nousevat viheliäiset ongelmat haasteet, jotkat ovat monimutkaisia ja ainutlaatuisia ja joiden ratkaisemiseksi ei ole yhtä oikeaa vastausta (Rittel & Webber, 1973). Viime vuosikymmeninä myös ymmärryksemme ihmisestä on muuttunut: monimutkaista käyttäytymistämme ei voikaan kattavasti ennustaa nojaamalla perinteiseen oletukseen rationaalisesta yksilöstä. Tämä kaikki vaatii enemmän päätöksentekijöiltä: lakien ja muiden ohjauskeinojen pitää olla aiempaa kohdistetumpia ja tehokkaampia. Miten tämä tehdään? Käytetään paremmin sitä tietoa, mitä meillä jo on. Informaatiota on sekä laadullisesti että määrällisesti enemmän kuin koskaan. Sitä myös kerätään järjestelmällisemmin kuin aiemmin ja se on yhä tarkemmin mitattavissa ja arvioitavissa. Kohdistettu ja tehokas ohjaus on mahdollista, mikäli saatavilla olevaa informaatiota hyödynnetään nykyistä laajemmin myös vaikkapa lainsäädännön suunnittelussa. Toinen kasvava mahdollisuus ohjauskeinojen kehittämiseen on ohjauksen alku- ja loppupään paremmassa yhteenkytkemisessä: julkishallinnossa ymmärretään hyvin väestötason muutoksia ja makrotalouden kehitystä. Toisessa päässä taas on ihmisen elämän ja ihmisten elämälleen antamien merkitysten ja motivaatioiden parempi ymmärtäminen yksilö- ja ryhmätasoilla. Kun nämä maailmat kytketään ohjauksen kehittämiseen, se auttaa ymmärtämään ohjauksen vaikuttavuutta ja mahdollisuuksia niin politiikan agendan määrittelyyn kuin toimeenpanemiseen entistä paremmin. Tässä julkaisussa esiteltävä käyttäytymisperusteinen lähestymistapa hyödyntää näitä mahdollisuuksia. Ihmisen ja käyttäytymisen ymmärtäminen onnistuu parhaiten, kun suurien suunnitelmien sijaan tehdään kokeiluja* (keskeiset termit selitetään taulukossa 2). Suomessa kokeiluja on tehty jo pitkään. Tunnettuja suomalaisen yhteiskunnan kehittämiskokeiluja ovat historiassa esimerkiksi Pohjois- Karjala-projekti ja neuvolan syntytarina. Uudemmista kokeiluista kiinnostavia ovat esimerkiksi Kainuun hallintokokeilu ja Kohti hiilineutraalia kuntaa (HINKU) -hanke (Berg 2014, s. 9). Kokeilujen merkitystä on viime aikoina korostettu julkishallinnon kehittämisen yhteydessä. Kokeilujen asema nostettiin esiin moneen otteeseen myös hallitusohjelmassa: ohjelman mukaan kokeilukulttuuria edistetään paitsi toteuttamalla useita kokeiluja, myös luomalla kokeiluja tukeva säädöspohja sekä ottamalla käyttöön systemaattinen kokeiluohjelma (Hallitusohjelma, 2015, 25). Tässä raportissa ehdotetaan toimintamallia, jonka avulla kokeilut ja niistä saatavat ihmisten käyttäytymistä koskevat opit voidaan integroida osaksi suomalaista valtionhallintoa ja sen toimintaa. Näin kokeiluista oppiminen varmistetaan ja parhaita käytäntöjä voidaan levittää myös muualle. Julkaisussa ehdotettavan Design for Government -toimintamallin hyödyt ovat: Ohjauskeinojen vaikuttavuuden parantaminen hyödyntämällä käyttäytymisperusteista tietoa Olemassa olevien parhaiden käytäntöjen löytäminen, hyödyntäminen ja monistaminen Toimenpiteiden hyödyllisyyden arviointi mittaamalla ennen niiden laajaa toimeenpanoa Käyttäytymisperusteisen tiedon hyödyntämiseen ja kokeiluihin liittyvän osaamisen kertyminen julkiselle sektorille Ohjauskeinojen kehittäminen yhdessä kansalaisten kanssa * Kokeilulla tarkoitetaan väliaikaista asetelmaa, jonka avulla toimenpiteiden hyödyllisyyttä voidaan ennakoida ja tutkia ennen niiden laajempaa käyttöönottoa. DEsign for gove rnme nt 78 Viheliäisten ongelmien ratkaiseminen vaatii käyttäytymisen ymmärtämistä Esimerkiksi Euroopan komissio (2013b, ks. liite 4) ja OECD (2015) ovat suositelleet käyttäytymisperusteisen ohjauksen kehittämistä jäsenmaissaan. Usein emme yrityksistä huolimatta kykene kunnolla ymmärtämään esimerkiksi sitä, miten lainsäädäntö vaikuttaa ihmisten käyttäytymiseen. Yksi tapa mallintaa lainsäädännön vaikutuksia ovat staattiset matemaattiset mallit, joita esimerkiksi valtiovarainministeriö ja sosiaali- ja terveysministeriö hyödyntävät. Staattiset mallit eivät kuitenkaan kykene sisällyttämään arvioonsa dynaamisia vaikutuksia, kuten tarkasteltavien muutosten aiheuttamia käyttäytymisvaikutuksia. Tämä on ymmärrettävää, sillä dynaamisten vaikutusten arviointi on erittäin vaikeaa. Kokeilut ovat tapa ymmärtää toimenpiteiden konkreettisia vaikutuksia käyttäytymiseen. Suomalaisen yhteiskuntamallin piirteisiin kuuluu muun muassa avoimuuden, läpinäkyvyyden ja luottamuksen periaatteet sekä kuntien vahva autonomia. Aikaisemmin toimiva edustuksellinen järjestelmä on synnyttänyt luottamusta yhteiskunnalliseen ohjaukseen. Väkiluvultaan pienessä, etnisesti suhteellisen homogeenisessa ja varallisuuseroiltaan maltillisessa yhteiskunnassa valtaetäisyydet ovat olleet pienet ja luottamus instituutioita kohtaan korkea. Muuttuvassa toimintaympäristössä myös ohjauskeinojen toimivuuteen ja vaikuttavuuteen kohdistuu aiempaa enemmän odotuksia. Yhä isompaa osaa julkisen sektorin toiminnasta arvioidaan aktiivisesti ja hallinnolta vaaditaan aiempaa enemmän. Suomalaisen hallinnon sisäinen esimerkki yhteiskunnallisen ohjauksen kehittämisestä on valtion ohjausjärjestelmän kehittämishankkeen OHRA-loppuraportti (Valtiovarainministeriö, 2014), jossa ehdotetaan nykyistä strategisempaa ohjauspolitiikkaa. Ohjauspolitiikalla tarkoitetaan kokonaisnäkemystä ohjauksesta, sen periaatteista ja pelisäännöistä ohjauskeinojen valinnalle (Heinonen, 2013). Raportin ehdotuksen ytimen muodostavat yhteinen ja jaettu tietopohja, agenda ja toimeenpano. Jaottelun pohjalle perustuu tässä julkaisussa esiteltävä toimintamalli käyttäytymisperusteisen ohjauksen kehittämiseen. Malli yhdistää OHRA-hankkeessa tunnistetut kolme osa-aluetta tuomalla tiedon ihmisistä ja ihmisten käyttäytymisestä mukaan ohjauspolitiikan suunnitteluun. Käyttäytymisperusteisen tiedon avulla eli ihmisen toimintaa ymmärtämällä lainsäädäntöä, verotusta ja muita ohjauskeinoja voidaan suunnitella huomattavasti paremmiksi ja laadukkaammiksi, pienemmillä kustannuksilla. Toimintamallia kehitettäessä on huomioitu paitsi suomalainen sovellusympäristö myös kansainväliset esimerkit. Kansainvälisiä esimerkkejä on kartoitettu kirjallisuuskatsauksella ja haastattelemalla muun muassa OECD:n ja brittiläisen Policy Lab UK:n asiantuntijoita (ks. taulukko 3). Hyviä kansainvälisiä käytäntöjä on paljon ja niitä voidaan tietyissä määrin soveltaa suomalaiseen ympäristöön. Edelläkävijä käyttäytymisperusteisen tiedon hyödyntämisessä on ollut Iso-Britannia, jossa on nähty mahdollisuus säästää resursseja ja parantaa julkisia palveluita. Alun perin maailman ensimmäisenä julkisen sektorin sisäisenä käyttäytymistieteitä soveltavana yksikkönä aloittanut Behavioural Insights Team (BIT) on kasvanut viidessä vuodessa yli viidenkymmenen hengen organisaatioksi. BIT (2012a) on itse arvioinut tuottaneensa ensimmäisen kahden toimintavuotensa aikana yli 300 miljoonaa puntaa säästöjä. Laskelmien luotettavuutta lisää se, että monet kokeiluista on tehty tiiviissä yhteistyössä valtion viranomaistahojen kuten verotoimiston kanssa (ks. lisää BIT, 2012b). Keinot ovat joskus yksinkertaisia: BIT:n (2012b) kokeilussa muutettiin verojen karhukirjeiden sanankäänteitä käyttäytymistieteelliseen tietopohjaan perustuen. Psykologinen vaikutus oli niin suuri, että ihmiset todella maksoivat miljoonia puntia enemmän verorästejään. BIT:n kokeilut ovat osoituksia siitä, että ihmisen epärationaalistakin toimintaa voidaan järjestelmällisesti ymmärtää ja ennustaa. Edellä mainittujen esimerkkien kritiikki liittyy usein siihen, että kansalaisiin kohdistetaan kokeiluja, joilla yritetään ohjata ihmisiä heidän toiveidensa vastaisesti tai heidän tietämättään. Kansainväliset toimintamallit eivät sellaisinaan ole siirrettävissä Suomeen. Nämä asiat on huomioitava, kun uusia menetelmiä aletaan hyödyntää suomalaisessa hallinnossa. Käytännössä tämä voidaan tehdä esimerkiksi niin, että ohjauksesta tehdään aiempaa avoimempaa ja kansalaiset otetaan vahvemmin ja vuorovaikutteisemmin mukaan sen suunnitteluun. Tämä ei tarkoita, että jokaisen virkamiehen tarvitsee opetella etnografian tai muotoiluajattelun periaatteita. Hyvin toteutettuna virkamiehet saavat tukea ja osaamista näissä asioissa. Uusien vuorovaikutteisten menetelmien hyödyntäminen tapahtuu näin helposti ja askel kerrallaan. Olennaista on tukea kulttuuria, jossa ihmisten käyttäytyminen on kiinnostavaa ja sen ymmärtämiseen on välineitä. 8 DEsign for gove rnme nt9 Mitä hyötyjä Design for Government -toimintamalli tarjoaa virkamiehen työhön? Monipuolisen ja uudenlaisen tavan ottaa kansalaiset mukaan valmisteluun asiantuntijoiden tuella ja vahvistaa kansalaisten luottamusta lainsäädäntötyöhön Järjestelmällisen kokeilumenetelmän, jolla toimenpiteiden hyödyllisyyttä voidaan testata oikeissa käyttöympäristöissä Mahdollisuuden mitata toimenpiteiden tehokkuutta Menetelmän, jolla hyödynnetään ja kerätään olemassa olevaa tietoa ja käytäntöjä ihmislähtöisyys Kokeilut tieto käyttöön design for government Kuva 1. Design for Government yhdistää ihmislähtöisyyden, tiedon ja kokeilujen hyödyntämisen. Design for Government -lähestymistavan keskiössä on kolme asiaa. Siinä hallinnon toimintatapojen kehittämisen lähtökohtina ovat ihmisen ymmärtäminen ja mukaan ottaminen, tiedon tehokkaampi hyödyntäminen sekä kehittyneet kokeilumenetelmät. Käytännössä ihmislähtöisyys toteutuu vuorovaikutteisissa yhteiskehittämisprosesseissa ja hyödyntämällä menetelmiä, jotka auttavat ymmärtämään ihmisen käyttäytymisen syitä ja sitä, miten toimenpiteet vaikuttavat ihmisiin ja heidän käyttäytymiseensä. On tärkeää hyödyntää jo olemassa olevaa tietoa ja hyväksi todettuja käytäntöjä. Tieto saatetaan kaikkien saataville, läpinäkyväksi ja myös hyödynnettävään muotoon lisäämällä eri osapuolten keskenäistä ymmärrystä tuomalla heitä vuorovaikutukseen tasaisin väliajoin. Monipuolinen, järjestelmällinen ja tarkasti arvioitavissa oleva kokeilukäytäntö mahdollistaa hallinnon joustavan, yksiköiden rajat ylittävän ja haastelähtöisen kehittämisen sekä jatkuvan oppimisen. Design for Government -lähestymistavan avulla toimenpiteiden hyödyllisyyttä voidaan ennakoida aiempaa tarkemmin vuorovaikutteisuuden, ihmiskäyttäytymisen paremman ymmärtämisen ja arvioitavien kokeilujen seurauksena. Järjestelmällisillä kokeiluilla nopeutetaan reagointia ja ennakointia yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisuissa. DEsign for gove rnme nt 910 Ehdotamme tässä julkaisussa käyttäytymisperusteista toimintamallia, jota voidaan kokeilla välittömästi. Toimintamallin ydin perustuu julkisen sektorin ja ympäröivän yhteiskunnan voimavarojen ja osaamisen yhdistämiseen. Malli hyödyntää olemassa olevaa tieteellistä tietoa ja hyviä käytäntöjä, tuottaa mitattavissa olevia kokeiluja sekä tuo kansalaiset ja eri sidosryhmät mukaan yhteiskehittämään toimenpiteitä. Malli ei korvaa perinteisiä ohjauskeinoja vaan tuottaa niiden tueksi uuden työkalun. Järjestelmällisesti toteutetuilla ja mitatuilla kokeiluilla toimenpiteiden kuten lainsäädännön toimivuutta voidaan ennakoida paremmin. Lyhyesti sanottuna keskiöön nousevat ihmisen ja käyttäytymisen ymmärtäminen. Kokeilumallin läpivienti kestää noin 6 9 kuukautta. Kevyempiä versioita siitä voidaan toteuttaa nopeammin. Ehdotamme toimintamallin kokeilemista tulevalla hallituskaudella sekä mallin hyötyjen arvioimista avoimesti ja läpinäkyvästi. 10 DEsign for gove rnme nt11 1 Hallinto, joka vastaa aikamme haasteisiin Julkishallinto pyrkii ohjauksen avulla vaikuttamaan yritysten ja muiden yhteisöjen, kuluttajien ja kansalaisten käyttäytymiseen ja toimintaan yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tavat, joilla ohjausta tehdään, heijastavat kullekin ajalle ominaisia periaatteita ja pelisääntöjä. Ohjauskeinojen pitää vastata aikansa ominaispiirteisiin. Nyt niitä ovat julkisen talouden rahoitusongelmat, yhteiskuntien moniarvoistuminen ja yhtenäiskulttuurien rapautuminen, nousevien talouksien avautuminen ja globalisoituminen sekä valtava murros informaation saatavuudessa, käsittelyssä ja ihmisten tavoissa kommunikoida keskenään. Haasteiden seurauksena julkisen sektorin ohjaus kohtaa jatkuvasti kasvavia paineita sekä tehokkuuden parantamisessa että legitimiteetin lunastamisessa eri kansalaisryhmiltä ja yrityksiltä. Samaan aikaan ratkaistavana on joukko viheliäisempiä eli erittäin perustavanlaisia ja hankalasti ratkaistavissa olevia ongelmia, aina väestön ikääntymisestä ilmastonmuutokseen sekä monikulttuurisen väestön koulutuksen järjestämisestä elintapasairauksien ennaltaehkäisyyn. Suomalainen hallinto kohtaa paineita. Siksi hallinnon työkaluja tulee kehittää tehokkaammiksi ja kohdistetummiksi. Ongelmien monimuotoistuminen tarkoittaa, että useimpiin ongelmiin ei ole suoria lainsäädännöllisiä tai verotuksellisia yleisratkaisuja, vaan tarvitaan moninainen kirjo hyvin kohdistettuja ja räätälöityjä täsmäratkaisuja. Syntyy tarve seurata ja verrata toimenpiteiden vaikuttavuutta. Yksi seuraus kehityksestä on ollut norminpurkutalkoot-keskustelu sääntelyn vähentämisestä ja julkisen sektorin koosta. Sääntely näyttäytyy usein epätarkkana välineenä ja tuottaa kokemuksen hallinnon jäykkyy- Tarve luottamukselle, hyvinvoinnille ja yhdenvertaisuudelle Suomalainen hallinto kohtaa paineita. Siksi hallinnon työkaluja tulee kehittää tehokkaammiksi ja kohdistetummiksi. Niukkenevat resurssit Viheliäiset ongelmat Digitalisaatio Kuva 2. Suomalainen hallinto kohtaa paineita uusien työkalujen kehittämiseksi. DEsign for gove rnme nt 1112 destä ja epäoikeudenmukaisuudesta. Sen myös väitetään estävän yritteliäisyyttä ja hidastavan yhteiskunnan uudistumista tai uusien toimintatapojen leviämistä. On kuitenkin selvää, että sääntelyä tarvitaan tulevaisuudessakin: teknologia, talous ja ihmisten muuttuva käyttäytyminen synnyttävät ilmiöitä, joille on luotava yhteiskunnalliset raamit. Parhaimmillaan nämä raamit antavat lähtökohdat uusien toimintatapojen hyödyntämiselle, investoinneille ja uusien markkinoiden synnyttämiselle. Olennaista on, että ohjauksen rooli koetaan merkitykselliseksi ja sen vaikuttavuutta voidaan mitata avoimesti, laajalla ja hyväksytyllä kriteeristöllä läpinäkyvästi. Julkisten palveluiden laadun lisäksi myös julkisen ohjauksen laatuun kohdistuu yhä enemmän painetta ja kiinnostusta. Monet tutkimuslaitokset ja ministeriöt ovat viimeisen parin vuoden aikana tutkineet ohjauksen kehittämistä ja muutostarpeita. Raporttien yhteinen viesti on se, että tarvitaan kokonaan uudenlaisia tapoja kehittää ohjausta vastaamaan aikamme haasteisiin (taulukko 1). Yksi ehdotettu tapa on ihmisen käyttäytymisen järjestelmällinen huomioiminen ohjauksen suunnittelussa sekä kansalaisten osallistumismahdollisuuksien lisääminen. Raportti Vuosi Tilaaja Muutoksen tarpeen kuvaus OHRA: Päätöksistä muutoksiin 2014 Valtiovarainministeriö Suomalaisessa hallinnossa hallintoalat ja prosessit toimivat liian erillisinä ja itsenäisinä. Se ei välttämättä johda parhaaseen mahdolliseen kokonaiskuvaan eikä kattavaan lopputulokseen. Tarvitaan yksi keskeinen ja tiedolla tuettu strategiaprosessi, joka on yhdenmukainen eri hallinnonaloilla. Governments for the Future: Building the Strategic and Agile State 2014 Sitra Systeemiset ongelmat, jotka ovat luonteeltaan kompleksisia ja toisistaan riippuvaisia, haastavat teollistuneiden yhteiskuntien hierarkkisen johtamismallin. Perinteinen malli perustuu siiloihin, ennakoitavien ongelmien ratkomiseen ja pienparannuksiin. Nyt tulee löytää uusia tapoja hallita ketterästi ja strategisesti. Powering European Public Sector Reform: towards a new architecture 2013b Euroopan komissio Euroopan laajuinen taloudellinen turbulenssi ja paine julkisen sektorin kustannusten rajoittamiseen on yhdistynyt pitkäkestoisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin (vanheneva väestö, nousevat terveydenhuoltokustannukset ja korkea nuorisotyöttömyys). Tämän lisäksi ICT:n nopea murros on luonut uusia mahdollisuuksia julkiselle palvelutuotannolle ja hallinnon seuraamiselle. Siksi tarvitaan julkishallinnon sisäisiä innovaatioita, jotka mahdollistavat tuottavuuden kasvun. Innovation in policy: allowing for creativity, social complexity and uncertainty in public governance 2012 Nesta UK Cabinet Office Maailman kompleksisuus ja epävarmuus on kasvanut. Tämä näkyy aikamme haasteissa. Julkinen sektori on käännepisteessä. Nyt voidaan radikaalisti uudistaa tavat hallita ja tuottaa julkista arvoa, mikä pohjimmiltaan tukee kansalaisten luottamusta demokraattiseen prosessiin. Tarvitaan innovatiivisia ratkaisuja politiikkaprosesseihin, ei vain sen lopputuloksiin. 12 DEsign for gove rnme nt13 Open Public Services White Paper 2011 UK Cabinet Office Julkisten palveluiden laatu ei ole kasvanut samassa suhteessa kansalaisten odotusten, virkamiesten toiveiden tai taloudellisten panosten kanssa. Vanha tapa organisoida julkiset palvelut on johtanut sosiaalisesti epätasa-arvoiseen ja taloudellisesti tehottomaan lopputulokseen. Organisoitumisen tavat tulee muuttaa ja antaa ihmisille enemmän mahdollisuuksia vaikuttaa palveluihin. Taulukko 1. Yhteenveto keskeisistä raporteista, joissa käsitellään toimintaympäristön muuttumisesta seurannutta tarvetta kehittää yhteiskunnallisen ohjauksen tapoja. 1.1 Miksi käyttäytymisperusteista ohjausta juuri nyt? Ohjauskeinoilla ja -järjestelmillä pyritään ohjaamaan ihmisten ja organisaatioiden käyttäytymistä. Tästä huolimatta nykyiset ohjausvälineet eivät vielä järjestelmällisesti hyödynnä olemassa olevaa käyttäytymiseen liittyvää tietoa ja osaamista. Lisäksi ihmisen käyttäytymisestä saadaan koko ajan uutta ja tarkempaa tietoa. Ajankohtaista tietoa hyödyntämällä ja todellisissa sovellusympäristöissä tehtyjen kokeilujen myötä ohjausta voidaan kohdistaa tarkemmin. Käytännössä uudenlaisessa ohjauksessa on kyse siitä, miten ymmärrämme ihmisiä, ihmisryhmiä ja heidän käyttäytymistään aiempaa paremmin ja osaamme soveltaa tätä ymmärrystä ohjauskeinojen suunnittelussa. Suomalainen yhteiskunta perustuu kansalaisten laajaan koulutuspohjaan ja informaatioperusteiseen päätöksentekoon. Tällainen yhteiskunta tarjoaa paljon voimavaroja ohjauksen kehittämiseen paitsi aiempaa kohdennetummaksi ja tehokkaammaksi, myös avoimemmaksi, vuorovaikutteisemmaksi ja läpinäkyvämmäksi. Samalla suomalainen yhteiskunta on perustunut vahvaan luottamukseen lakeja ja julkisia instituutioita kohtaan, mutta aivan viime vuosina sääntelyn vastainen paine ja liikehdintä on alkanut näkyä myös täällä. Uusien keinojen ja lähestymistapojen lisäksi luottamuksen säilyttäminen vaatii, että kansalaiset otetaan aiempaa paremmin mukaan ohjauskeinojen kehittämiseen. Nykyinen yhteiskunnallinen ohjaus on monilta osin rakennettu nojaamaan oletukseen, jonka mukaan ihminen on voittopuolisesti rationaalinen toimija, jota on mahdollista ohjata tehokkaasti esimerkiksi rahallisilla palkinnoilla, tiedolla ja rangaistuksilla. Viimeisinä vuosikymmeninä sosiaalipsykologia, käyttäytymistaloustiede ja neurotieteet ovat esittäneet, että tämä lähtöoletus ei monissa tilanteissa pidä paikkaansa. Jo Aschin (1951; 1955) asetelmissa havaittiin, että ihminen on taipuvainen muuttamaan mielipiteensä muiden ihmisten mielipiteiden mukaisiksi usein myös tilanteessa, jossa tälle ei olisi perusteita ja alkuperäisen mielipiteen perusteet ovat vahvat. Tämän tapaiset löydökset tarkoittavat, että esimerkiksi verotus tai muut taloudelliset kannustimet eivät lähellekään aina ole tehokkaimpia tapoja ohjata ihmisten käyttäytymistä. Toisin sanoen on tärkeää pystyä tunnistamaan, missä tilanteissa kannattaa hyödyntää rationaalisuuteen pohjautuvia ohjauskeinoja ja milloin on parasta hyödyntää muunlaista tietoa käyttäytymisestä. Tähän päästään tekemällä katsauksia olemassa olevaan tietoon sekä kokeilemalla. Pyrkimys kohti uudenlaista ohjausta näkyy monissa hallinnon kehittämisraporteissa. Esimerkiksi Euroopan komission raportissa (2013a) todetaan, että julkishallinto on perinteisesti useimmiten nojannut oletukseen rationaalisesti käyttäytyvästä ihmisestä. Virheellisen lähtöoletuksen soveltaminen voi johtaa haitallisiin lopputulemiin. Kun epäterveellisten tuotteiden kulutusta yritettiin vähentää kiinnittämällä niihin kalorimäärästä kertovia tarroja, kulutus nousi (mt.). DEsign for gove rnme nt 13 Näytä lisää
 Demos Helsinki Avanto Helsinki Design for Government -kokeiluilla ihmislähtöistä ohjausta Julkaisu 7/2015 Julkaisu o osa Desig for Go er e t -ha keta. Ha keta koordi oi De os Helsi ki -ajatushauto o ku Lisätiedot Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus innovatiivisten palveluiden mahdollistajana
 Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus innovatiivisten palveluiden mahdollistajana Helsingin Yrittäjien seminaari 1.3.2011 Kumppanuus Yritysmyönteistä yhteistyötä mikko.martikainen@tem.fi Mikko Martikainen Lisätiedot Strategisen tutkimuksen infotilaisuus 5.3. 2015 Kansallismuseo
 Strategisen tutkimuksen infotilaisuus 5.3. 2015 Kansallismuseo Per Mickwitz STN:n puheenjohtaja 1 SUOMEN AKATEMIA STN:n ensimmäiset ohjelmat Valtioneuvosto päätti vuoden 2015 teemoista 18.12.2014. Strategisen Lisätiedot Avoin hallinto Open Government Partnership. Suomen toimintaohjelman valmistelu
 Avoin hallinto Open Government Partnership Suomen toimintaohjelman valmistelu Mikä on Open Government Partnership? Open Government Partnership (avoimen hallinnon kumppanuushanke) eli OGP käynnistettiin Lisätiedot Julkisen tietojohtamisen kehittäminen ja sektoritutkimus. Pääjohtaja, dosentti, OTT Tuomas Pöysti/VTV 31.3.2011
 Julkisen tietojohtamisen kehittäminen ja sektoritutkimus Pääjohtaja, dosentti, OTT Tuomas Pöysti/VTV 31.3.2011 Julkinen tietojohtaminen Tietojohtaminen tarkoittaa menetelmiä, joilla tiedon hakeminen sekä Lisätiedot Mikä on hyvä käytäntö, miten sen tunnistaa ja miten se on hyödynnettävissä
 Mikä on hyvä käytäntö, miten sen tunnistaa ja miten se on hyödynnettävissä Satu Korhonen erikoissuunnittelija, THL / MEKA 19.5.2010 TEM työpaja / Korhonen 1 Best practice traditio ja avoin innovaatio Hyvän Lisätiedot Hyvän johtamisen kriteerit julkiselle sektorille: Hyvällä johtamisella hyvään työelämään
 Hyvän johtamisen kriteerit julkiselle sektorille: Hyvällä johtamisella hyvään työelämään 8.5.2014 MARJUKKA LAINE, TYÖTERVEYSLAITOS 0 Verkoston lähtökohta ja tehtävät Hallitusohjelma 2011: Perustetaan Työterveyslaitoksen Lisätiedot Lähipalvelut seminaari 6.9.2013
 Lähipalvelut seminaari 6.9.2013 mikko.martikainen@tem.fi laura.janis@tem.fi Mikko Martikainen 1 Mihin TEM ajatus perustuu? Yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuus Toimittajayhteistyö missä toimittajilla/palveluiden Lisätiedot Yhteiskunnallinen yritys
 Yhteiskunnallinen yritys Mahdollistava ohjelmapolitiikka ja innovatiiviset käytännöt - Ison-Britannian kokemukset 13.5.2011 Oulu Anne Bland Social Business International Oy 1 Globaali liike 2 Britannian Lisätiedot Piilotettu osaaminen. tunnistammeko kansainväliset osaajat
 Piilotettu osaaminen tunnistammeko kansainväliset osaajat Työpaikoilla tarvitaan uteliaita ja sitkeitä muutoksentekijöitä. Kansainvälisissä osaajissa on juuri näitä ominaisuuksia. Millaista osaamista työelämä Lisätiedot Mitä uutta yksityiset palveluntuottajat tuovat palvelurakenteeseen?
 Mitä uutta yksityiset palveluntuottajat tuovat palvelurakenteeseen? Valtakunnalliset lastensuojelupäivät 2. 4.10.2012 mikko.martikainen@tem.fi Mikko Martikainen 1 Toimintaympäristön muutos Asiakkaiden Lisätiedot INNOVOINTIA JA ÄLYÄ KIINTEISTÖLIIKETOIMINTAAN. Ari Korhola 16.9.2015
 INNOVOINTIA JA ÄLYÄ KIINTEISTÖLIIKETOIMINTAAN Ari Korhola 16.9.2015 MITÄ ON INNOVOINTI? Innovaa'o on uusi tai olennaises' paranne1u hyödyllinen ratkaisu idea, käytäntö tai esine. Etsitään yhdessä uusia Lisätiedot Uusia avauksia Digitalisaatiohaaste 2015 tehtyjen esitysten pohjalta eteenpäin
 Uusia avauksia Digitalisaatiohaaste 2015 tehtyjen esitysten pohjalta eteenpäin 29.09.2015 Aleksi Kopponen Julkisen hallinnon ICT-toiminto 2 Kärkihanke: Digitalisoidaan julkiset palvelut Toimenpide: Luodaan Lisätiedot Avoimen tiedon ohjelma 2013-2015. Anne Kauhanen-Simanainen 24.1.2014
 Avoimen tiedon ohjelma 2013-2015 Anne Kauhanen-Simanainen 24.1.2014 Hallitusohjelman kärkihanke Julkisen tiedon hyödyntämistä edistetään avaamalla julkisin varoin tuotettuja tietovarantoja kansalaisten Lisätiedot ATLAS-kartan esittely - Peli palveluiden yhteiskehittämisen menetelmistä Päivi Pöyry-Lassila, Aalto-yliopisto
 ATLAS-kartan esittely - Peli palveluiden yhteiskehittämisen menetelmistä Päivi Pöyry-Lassila, Aalto-yliopisto Serve Research Brunch 24.10.2013 Esityksen sisältö ATLAS-hanke lyhyesti ATLAS-kartan kehittäminen: Lisätiedot Talous ja työllisyys
 Talous ja työllisyys 1. Suomen ja euroalueen talouspolitiikka 2. Designilla kilpailukykyä 3. Valmistavan vientiteollisuuden tuotteiden ja palveluiden pelillistäminen 4. Globaalit yritykset pienillä työssäkäyntialueilla: Lisätiedot Palvelumuotoilu muutostyökaluna. Asukkaiden kuuntelemiseen ja osallisuus kulttuuripalveluiden kehittämisessä.
 Palvelumuotoilu muutostyökaluna. Asukkaiden kuuntelemiseen ja osallisuus kulttuuripalveluiden kehittämisessä. Satu Miettinen, professori Lapin yliopisto Palvelumuotoilu on strategisen johtamisen väline. Lisätiedot Miten julkinen hallinto ja Tampereen kaupungin organisaatio on muuttunut ja muuttumassa?
 Miten julkinen hallinto ja Tampereen kaupungin organisaatio on muuttunut ja muuttumassa? Valtuustoseminaari 23.3.2015 ----------------------------------- Kari Hakari johtaja, HT Tampereen kaupunki, tilaajaryhmä Lisätiedot Osaamiskeskusohjelman lisäarvo innovaatioyhteisöille ja toiminnalle kirjamme havainnot ja lopputulemat
 Osaamiskeskusohjelman lisäarvo innovaatioyhteisöille ja toiminnalle kirjamme havainnot ja lopputulemat Kirjan esittely TEM:n innovaatioympäristöt ryhmän tilaisuudessa 11.3.2008 Val.tri. Soile Kuitunen Lisätiedot Etnografia palvelumuotoilun lähtökohtana
 People-centric problem solving Etnografia palvelumuotoilun lähtökohtana Gemic on strategiseen tutkimukseen, ihmislähtöisiin innovaatioihin ja liiketoiminnan kehittämiseen erikoistunut konsulttitoimisto. Lisätiedot ForeMassi2025 Tiedotustilaisuus 3.5.2011. Teemu Santonen, KTT Laurea-ammattikorkeakoulu
 ForeMassi2025 Tiedotustilaisuus 3.5.2011 Teemu Santonen, KTT Laurea-ammattikorkeakoulu Hankkeen tavoitteet Pitkän aikavälin laadullisen ennakoinnin verkostohanke Teemallisesti hanke kohdistuu hyvinvointi- Lisätiedot Millaisia innovaatioita Kelan työhönkuntoutuksen kehittämishankkeesta?
 Millaisia innovaatioita Kelan työhönkuntoutuksen kehittämishankkeesta? Liisi Aalto, Katariina Hinkka, Rainer Grönlund, Marketta Rajavaara Kuntoutuspäivät 18.-19.3.2010 Innovaatio Uusien asioiden tekemistä Lisätiedot Seuraavaksi: Kehittämispäällikkö Virpi Einola-Pekkinen, VM: Valtion uusi työnteon malli
 Seuraavaksi: Kehittämispäällikkö Virpi Einola-Pekkinen, VM: Valtion uusi työnteon malli Osallistu keskusteluun, kysy ja kommentoi Twitterissä: #Valtori2015 TYÖ 2.0 Kohti valtion uutta työnteon mallia Valtorin Lisätiedot Tekes, kasvua ja hyvinvointia uudistumisesta. Johtaja Riikka Heikinheimo
 Tekes, kasvua ja hyvinvointia uudistumisesta Johtaja Riikka Heikinheimo Kasvua ja hyvinvointia uudistumisesta Rahoittamme edelläkävijöiden tutkimus-, kehitys- ja innovaatioprojekteja Kestävä talouskasvu Lisätiedot Palvelutuotannon ja palveluinnovaation avoin kehittämismalli älykkäässä kaupungissa: toimintakonsepti ja -malli julkisen päätöksenteon tueksi
 Palvelutuotannon ja palveluinnovaation avoin kehittämismalli älykkäässä kaupungissa: toimintakonsepti ja -malli julkisen päätöksenteon tueksi Laurea University of Applied Sciences, Espoo, Finland Prof. Lisätiedot Kotouttamisrahasto. Vuosiohjelma 2009
 Kotouttamisrahasto Vuosiohjelma 2009 TOIMILINJA A1. Haavoittuvassa asemassa olevien kolmansien maiden kansalaisten tukeminen TOIMILINJA A2. Innovatiiviset neuvonnan ja kotoutumisen mallit TOIMILINJA B3 Lisätiedot Case: Helsinki Region Infoshare - pääkaupunkiseudun tiedot avoimiksi
 Case: Helsinki Region Infoshare - pääkaupunkiseudun tiedot avoimiksi Projektipäällikkö Ville Meloni Forum Virium Helsinki 5.4.2011 Hankkeen yhteenveto Avataan Helsingin seutua koskevaa tietoa kaikkien Lisätiedot Opinnäytetyöhankkeen työseminaarin avauspuhe 20.4.2006 Stadiassa Hoitotyön koulutusjohtaja Elina Eriksson
 1 Opinnäytetyöhankkeen työseminaarin avauspuhe 20.4.2006 Stadiassa Hoitotyön koulutusjohtaja Elina Eriksson Arvoisa ohjausryhmän puheenjohtaja rehtori Lauri Lantto, hyvä työseminaarin puheenjohtaja suomen Lisätiedot Uusi Seelanti. katju.holkeri@vm.fi
 Uusi Seelanti katju.holkeri@vm.fi Tavoite 1 Haluttu työnantaja Varmistaa, että valtionhallinto on työnantajana houkutteleva hyville, sitoutuneille työntekijöille. Tavoite 2 Erinomaiset virkamiehet Luoda Lisätiedot voimen tiedon ohjelma
 Avoimen tiedon ohjelma Julkiset tietovarannot laajempaan käyttöön voimen tiedon ohjelma Valtion virastoilla ja kunnilla on hallussaan laajoja tietovarantoja. Suuri osa tiedosta on julkista tietoa, jota Lisätiedot Malleja valinnanvapauden lisäämiseksi
 Malleja valinnanvapauden lisäämiseksi VAHVAT VANHUSNEUVOSTO ääni kuuluviin ja osaaminen näkyväksi Tampere projektijohtaja Mari Patronen Tampereen hankkeet 1. Asiakas- ja palveluohjaus 2. Henkilökohtainen Lisätiedot Palveluiden strategista ja operatiivista ohjausta nykyaikaisia käytäntöjä ja innovatiivisia esimerkkejä
 Palveluiden strategista ja operatiivista ohjausta nykyaikaisia käytäntöjä ja innovatiivisia esimerkkejä Pitkäjänteistä suunnittelua ja ketterää, ihmisläheistä toteutusta Sami Sulkko Osallistava strategiaprosessi Lisätiedot Terveysalan kasvu ja Suomen talouden haasteet 10.12.2013. Valtiosihteeri Olli-Pekka Heinonen
 Terveysalan kasvu ja Suomen talouden haasteet 10.12.2013 Valtiosihteeri Olli-Pekka Heinonen 11.12.2013 27.11.2012 Tuleva talouskasvu on aiempaa matalampi 27.11.2012 Suomen vienti ei ole kehittynyt yhtä Lisätiedot Verkostot kehittämistyössä
 Verkostot kehittämistyössä Lääkkeiden käytön järkeistämisen verkosto, työpaja 27.9.2012 Timo Järvensivu, KTT, tutkimuspäällikkö Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu Kaksi näkökulmaa verkoston määrittelyyn Lisätiedot Liideri Liiketoimintaa, tuottavuutta ja työniloa Tekesin ohjelma 2012 2018
 REKRYTOINTI- JA VUOKRAPALVELUT MUUTOKSEN JA KASVUN YTIMESSÄ Tero Lausala, 24.9.2015 TYÖN MUUTOS JA MURROS TYÖPAIKOISTA TYÖTEHTÄVIIN: MONIMUOTOISET TAVAT TEHDÄ TYÖTÄ TYÖN TARJONNAN JA KYSYNNÄN KOHTAANTO-ONGELMA Lisätiedot Sosten arviointifoorumi 4.6.2015. Elina Varjonen Erityisasiantuntija, RAY
 Sosten arviointifoorumi 4.6.2015 Elina Varjonen Erityisasiantuntija, RAY 1 Mistä on kysymys? Arviointi = tiedon tuottamista toiminnasta, siihen liittyvistä kehittämistarpeista sekä toiminnan vaikuttavuudesta Lisätiedot Sosiaalialan AMK -verkosto
 1 Sosiaalialan AMK -verkosto Sosiaalialan ammattikorkeakouluverkosto 15.4.2010 Esitys sosionomi (AMK) tutkinnon kompetensseista Tämä esitys sisältää a) ehdotuksen sosiaalialan koulutusohjelmassa suoritetun Lisätiedot "Emme voi ratkaista ongelmia ajattelemalla samalla tavalla kuin silloin, kun loimme ne. Albert Einstein
 "Emme voi ratkaista ongelmia ajattelemalla samalla tavalla kuin silloin, kun loimme ne. Albert Einstein Maarit Kairala Sosiaalityön e- osaamisen maisterikoulutus Lapin yliopisto/ Oulu 18.4.2013 Lähtökohtiani: Lisätiedot OHEISMATERIAALIN TARKOITUS
 (2012) OHEISMATERIAALIN TARKOITUS Kalvosarja on oheismateriaali oppaalle TASA ARVOSTA LAATUA JA VAIKUTTAVUUTTA JULKISELLE SEKTORILLE Opas kuntien ja valtion alue ja paikallishallinnon palveluihin ja toimintoihin Lisätiedot Yhteisöllisen toimintatavan jalkauttaminen!
 Yhteisöllisen toimintatavan jalkauttaminen! Käyttöönoton vaiheet Yrityksen liiketoimintatavoitteet Yhteisöllisen toimintatavan käyttöalueet Työkalut Hyödyt yritykselle Hyödyt ryhmälle Hyödyt itselle Miten Lisätiedot TULOKSELLISEN TOIMINNAN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVA SUOSITUS 2008. Hannu.tamminen@ttk.fi
 TULOKSELLISEN TOIMINNAN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVA SUOSITUS 2008 Hannu.tamminen@ttk.fi Taustaa Ohjausvälineet Lait Asetukset, ministeriön päätökset Keskusviraston suositukset Työmarkkinasopimukset Työmarkkinajärjestöjen Lisätiedot Mistä puhutaan kun puhutaan hyvinvointitaloudesta?
 Mistä puhutaan kun puhutaan hyvinvointitaloudesta? Kunta-järjestö yhteistyöseminaari, 23.9.2015 Jussi Ahokas, pääekonomisti, Hyvinvointitalous-tiimin päällikkö, SOSTE Esityksen sisällys 1. Mitä on hyvinvointitalous? Lisätiedot Tiedon tuottajasta fasilitaattoriksi
 Tiedon tuottajasta fasilitaattoriksi VN-selvitystoiminnan viestintä- ja hyödyntäjädialogin koulutustyöpaja 17.11.2014 Valtiosihteeri Olli-Pekka Heinonen Poliittisten päättäjien tahtotila - Hallitusohjelma Lisätiedot Aidosti asiakaslähtöinen kunta? Tekijän ja tutkijan havaintoja
 Aidosti asiakaslähtöinen kunta? Tekijän ja tutkijan havaintoja Keva 1.4.2014 ----------------------------------- Kari Hakari Tilaajajohtaja, HT Tampereen kaupunki Uusi julkinen hallinta hallinnonuudistusten Lisätiedot Tuloverotuksen vaikutus työn tarjontaan
 Tuloverotuksen vaikutus työn tarjontaan Tuomas Matikka VATT Valtiovarainvaliokunta, verojaosto 19.2.2016 Tuomas Matikka (VATT) Tuloverotus ja työn tarjonta Verojaosto 1 / 11 Taustaa Esitys perustuu tammikuussa Lisätiedot Vaikuttavuusarvioinnin tutkimusmenetelmät
 Vaikuttavuusarvioinnin tutkimusmenetelmät Kari Hämäläinen (VATT) Mittaaminen vaikuttavuusinvestoimisen kova ydin, Sitra, 26.1.2015 Perimmäinen kysymys Mitkä ovat toimenpiteen X seuraukset Y:ssä? Kolme Lisätiedot Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seuran strategia 2013-2017
 Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seuran strategia 2013-2017 1. Johdanto Seuran ensimmäinen strategia on laadittu viisivuotiskaudelle 2013-2017. Sen laatimiseen ovat osallistuneet seuran hallitus sekä Lisätiedot NodeHealth: Innovaatioiden haltuunotto ja diffuusio julkisyksityisissä terveyspalveluissa
 : Innovaatioiden haltuunotto ja diffuusio julkisyksityisissä terveyspalveluissa Jani Johanson, professori, Johtamiskorkeakoulu, Tampereen yliopisto Päivi Husman, teemajohtaja, Työhön osallistuminen ja Lisätiedot Miten yhteiskunnalliset haasteet, julkiset palvelut ja yritysten liiketoiminta kohtaavat vai kohtaavatko?
 Miten yhteiskunnalliset haasteet, julkiset palvelut ja yritysten liiketoiminta kohtaavat vai kohtaavatko? Ville Valovirta Miten liiketoimintaa sosiaalisista innovaatioista? -seminaari 23.1.2013 2 1. Miten Lisätiedot ASIAKASLÄHTÖISIÄ MENETELMIÄ JULKISTEN PALVELUIDEN KEHITTÄMISEEN
 ASIAKASLÄHTÖISIÄ MENETELMIÄ JULKISTEN PALVELUIDEN KEHITTÄMISEEN Keskiviikkona 15.9. klo 10 11 Uudistajan tarina tietoiskun muodossa kerrotaan Rauman Wiktio Personoitava kokonaisratkaisu hoiva-asumiseen Lisätiedot FSD2226 Terveyden edistämisen barometri 2005 : jäsenjärjestöt
 KYSELYLOMAKE Tämä kyselylomake on osa Yhteiskuntatieteelliseen tietoarkistoon arkistoitua tutkimusaineistoa FSD2226 Terveyden edistämisen barometri 2005 : jäsenjärjestöt Kyselylomaketta hyödyntävien tulee Lisätiedot Uuden strategiamme ytimen voikin tiivistää muutamaan sanaan: ydintehtävät, keskittyminen, yhteistyö, vaikuttavuus ja luottamus.
 Uuden strategiamme ytimen voikin tiivistää muutamaan sanaan: ydintehtävät, keskittyminen, yhteistyö, vaikuttavuus ja luottamus. Väestörekisterikeskuksen uusi strategia linjaa virastomme toimintaa uuden Lisätiedot Palvelumuotoilu ja muotoiluajattelu bisneksessä
 Palvelumuotoilu ja muotoiluajattelu bisneksessä Hanna-Riina Vuontisjärvi Projektipäällikkö/ Palvelumuotoilija Lapin yliopisto, Taiteiden Tiedekunta hanna-riina.vuontisjarvi@ulapland.fi Mitä palvelumuotoilija Lisätiedot Rakenteellinen sosiaalityön kehittäminen. Päijät-Hämeessä
 Rakenteellinen sosiaalityön kehittäminen Päijät-Hämeessä SOS II hankkeen tavoitteet Asiakkaan osallisuutta edistävien käytäntöjen kehittäminen Aikuissosiaalityön raportoinnin ja arvioinnin mallien kehittäminen Lisätiedot Julkisen hallinnon asiakkuusstrategia. Rovaniemi 29.11.2012 Johanna Nurmi
 Julkisen hallinnon asiakkuusstrategia Rovaniemi 29.11.2012 Johanna Nurmi Miksi asiakkuusstrategia? Asiakkuusstrategian lähtökohtina ovat hallitusohjelmassa esitetyt linjaukset sekä Hallintopolitiikan suuntaviivat Lisätiedot Koulutuksen arviointi alueen näkökulmasta. johtaja, FT Maire Mäki
 Koulutuksen arviointi alueen näkökulmasta johtaja, FT Maire Mäki 1 Haasteita julkisille palveluille ja niiden arvioinnille Säästö- ja tuottavuustavoitteet haastavat julkisen palvelutoiminnan; Korkeaa laatua Lisätiedot Avoimen hallinnon kumppanuusohjelma. katju.holkeri@vm.fi Jyväskylä 29.8.2013
 Avoimen hallinnon kumppanuusohjelma katju.holkeri@vm.fi Jyväskylä 29.8.2013 Mitä on Open Government Partnership? Open Government Partnership (avoimen hallinnon kumppanuushanke) eli OGP käynnistettiin Lisätiedot Oikeat tavoitteet avain onnistuneeseen tapahtumaan
 Oikeat tavoitteet avain onnistuneeseen tapahtumaan Onnistunut tapahtuma 12.11.2008 Mika Lehtinen toimitusjohtaja Expology Oy Associated Partner of the Esityksen tavoitteet Miksi mitattavien tavoitteiden Lisätiedot Avoimen tiedon ohjelma 2013-2015 (LUONNOS)
 Avoimen tiedon ohjelma 2013-2015 (LUONNOS) Julkisen tiedon hyödyntämistä edistetään avaamalla julkisin varoin tuotettuja tietovarantoja kansalaisten ja yritysten käyttöön. Näin avataan markkinoita uusille Lisätiedot Sidosryhmien merkitys taloushallinnon palvelukeskusten toiminnassa
 Place for a picture Sidosryhmien merkitys taloushallinnon palvelukeskusten toiminnassa Jukka Rautavalta 1 First Name Last Name 25.5.2012 Fazer-konserni lyhyesti Vuonna 1891 perustettu perheyritys Ruokailupalveluja, Lisätiedot Kuntatalousohjelma, kuntien tuottavuustavoitteet ja niiden seuranta. 9.9.2015 Jani Pitkäniemi, finanssineuvos Kuntamarkkinat 2015
 Kuntatalousohjelma, kuntien tuottavuustavoitteet ja niiden seuranta 9.9.2015 Jani Pitkäniemi, finanssineuvos Kuntamarkkinat 2015 Tuottavuustyön historiaa valtio kunta -yhteistyössä Peruspalveluohjelmassa Lisätiedot Digitaalinen Suomi. Risto Siilasmaa. Materiaali koottu EVAn Tietoyhteiskunta-hankkeseen
 Digitaalinen Suomi Risto Siilasmaa Materiaali koottu EVAn Tietoyhteiskunta-hankkeseen Mikä tietoyhteiskunnan kriisi? Suomalaisen tietoyhteiskunnan kehitys on pysähtynyt ongelmia etenkin julkisella puolella Lisätiedot Digitaalisen maailman mahdollisuudet OKM:n kirjastopäivät 2012. Minna Karvonen 11.12.2012
 Strategian laadinta ja toimijoiden yhteistyö Tehoa palvelurakenteisiin 25.10.2011 ICT-johtaja Timo Valli Information and Communication Technology Teknologia Kommunikaatio Infrastruktuuri Informaatio Integraatio Lisätiedot Sote Integraatio ja yhteistyö hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseksi ja ylläpitämiseksi ryhmä II
 Sote Integraatio ja yhteistyö hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseksi ja ylläpitämiseksi ryhmä II pj Tanja Matikainen, Janakkalan kunta siht. Reetta Sorjonen, Hämeen liitto Tehtävä 1. Valitkaa taulukosta Lisätiedot Strategisen tutkimuksen rahoitusväline Suomen Akatemian yhteydessä SUOMEN AKATEMIA
 Strategisen tutkimuksen rahoitusväline Suomen Akatemian yhteydessä 1 Strateginen tutkimus Tässä yhteydessä tarkoitetaan tarvelähtöistä tutkimusta tarpeen määrittelee valtioneuvosto tutkimuksessa haetaan Lisätiedot ICT:n johtamisella tuloksia
 Tuottava IT ICT:n johtamisella tuloksia Data: Tietohallintojen johtaminen Suomessa 2012 Tietääkö liiketoimintajohto mitä IT tekee? Ei osaa sanoa tietääkö Ei tiedä Osittain Tietää 0 % 10 % 20 % 30 % 40 Lisätiedot Ajatuksia sote-integraatiosta Yhtymäjohtaja Juha Heino
 Ajatuksia sote-integraatiosta Yhtymäjohtaja Juha Heino 24.11.2015 Väittämiä Organisaation strategia on pragmaattinen kuvaus tulevien vuosien keskeisistä linjauksista Sote-integraatio tuottaa nopeasti konkreettisia Lisätiedot Järjestöjen toiminnan arviointi ja JÄRVI-hankkeen kehittämät välineet
 Järjestöjen toiminnan arviointi ja JÄRVI-hankkeen kehittämät välineet Järjestöjohdon sosiaali- ja terveyspolitiikan kehittämisfoorumi 30.1.2009 Lahti www.jarvi-hanke.fi Sisältö ja toteutus 30.1. Klo 8.30 Lisätiedot SFS, 27.11 2014 STANDARDIEHDOTUKSEN ISO/DIS 14001 ESITTELY
 SFS, 27.11 2014 STANDARDIEHDOTUKSEN ISO/DIS 14001 ESITTELY Anna-Liisa Koskinen SISÄLTÖ Uusi rakenne Uusia määritelmiä Keskeisistä muutoksista 2 ISO 14001 ympäristöjohtamisjärjestelmä ISO 14001 on tunnettu Lisätiedot Aktiivinen kansalainen kaiken ikäisenä. 9.4.2014 Tuomo Melin & Eeva Päivärinta, Sitra
 Aktiivinen kansalainen kaiken ikäisenä Lähtökohtia Ikäihmiset ovat voimavara - mahdollisuus - Suomen eläkeläiset ovat maailman koulutetuimpia ja terveimpiä - Vapaaehtoistyöhön ja -toimintaan osallistumiseen Lisätiedot Työ- ja elinkeinoministeriön strategisten hankkeiden arviointi
 Työ- ja elinkeinoministeriön strategisten hankkeiden arviointi Alustavia tuloksia HYVÄ hankkeen arvioinnista HYVÄ- hankkeen neuvottelukunta 18.2.2011, Toni Riipinen Arviointityön luonteesta Arviointityön Lisätiedot Suomi teknologiapohjaisten hyvinvointipalvelujen globaalina edelläkävijänä? 9.12.2009 Mikko Kosonen
 Suomi teknologiapohjaisten hyvinvointipalvelujen globaalina edelläkävijänä? 9.12.2009 Mikko Kosonen Lähtökohtana hyvinvoinnin ja talouden tasapainoinen kehittäminen Edistyksellinen teollisuus- ja innovaatiopolitiikka Lisätiedot Osaava henkilöstö kotouttaa kulttuurien välisen osaamisen arviointi. Työpaja 8.5.2014 Hämeenlinna
 Osaava henkilöstö kotouttaa kulttuurien välisen osaamisen arviointi Työpaja 8.5.2014 Hämeenlinna Osaamisen arviointi Osaamisen arvioinnin tavoitteena oli LEVEL5:n avulla tunnistaa osaamisen taso, oppiminen Lisätiedot Palvelumuotoilun perusteet. Terve-SOS 18.05.2011 Sami Oinonen, Hub Helsinki
 Palvelumuotoilun perusteet Terve-SOS 18.05.2011 Sami Oinonen, Hub Helsinki Mitä palvelumuotoilu on Keskeiset käsitteet Miksi se on olennaista Kehittämisen malli Kuka: Sami Oinonen, Kirkkonummi, kalliokiipeilijä, Lisätiedot JulkICT Lab ja Dataportaali Avoin data ja palvelukokeilut
 JulkICT Lab ja Dataportaali Avoin data ja palvelukokeilut Pelvelukehityksen ekosysteemi julkisessa hallinnossa 3.12.2013 Mikael Vakkari JulkICT/YRO Palvelukehittämisen ekosysteemi Uusien palveluinnovaatioiden Lisätiedot TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU
 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU Sosiaalialan AMK-osaamisen kompetenssit 2010 Sosiaalialan eettinen on sisäistänyt sosiaalialan arvot ja ammattieettiset periaatteet ja sitoutuu toimimaan niiden mukaisesti Lisätiedot Busy in Business. Juha Lehtonen 26.4.2012
 Busy in Business Juha Lehtonen 26.4.2012 Markkinan kehityksen trendejä Markkinan kehityksen trendejä Globaali työjako muuttuu ja toiminta siirtyy maailmanlaajuisiin verkostoihin. Muutos haastaa paikallisen Lisätiedot Nuorten tieto- ja neuvontatyön arvioinnin ja kehittämisen työvälineet - auditointi ja osaamiskartta
 Nuorten tieto- ja neuvontatyön arvioinnin ja kehittämisen työvälineet - auditointi ja osaamiskartta Arviointityövälineiden kehittämisen taustaa Kolme nuorten tieto- ja neuvontatyön aluekoordinointialuetta Lisätiedot JOHTAMINEN JA KEHITTÄMINEN VARHAISKASVATUKSEN MUUTTUVASSA YMPÄRISTÖSSÄ. KASVATUSTIETEIDEN TIEDEKUNTA / VAKA/ Virpi Timonen 10/20/15
 1 JOHTAMINEN JA KEHITTÄMINEN VARHAISKASVATUKSEN MUUTTUVASSA YMPÄRISTÖSSÄ KASVATUSTIETEIDEN TIEDEKUNTA / VAKA/ Virpi Timonen 10/20/15 Long-range planning does not deal with the future decisions, but with Lisätiedot Parasta eurooppalaista liiketoiminnan osaamista pk-yritysten tarpeisiin FAST LANE PROGRAM PK-KOULUTUSOHJELMA 2.
 Parasta eurooppalaista liiketoiminnan osaamista pk-yritysten tarpeisiin FAST LANE PROGRAM PK-KOULUTUSOHJELMA 2. Strategia ja johtaminen kilpailijoita paremmaksi Pk-koulutusohjelma vastaa Teknologiateollisuuden Lisätiedot AVOIMEN DATAN VAIKUTTAVUUS: SEURANTA- JA ARVIOINTIMALLIN KEHITTÄMINEN. Heli Koski, ETLA 15.1.2015
 1 AVOIMEN DATAN VAIKUTTAVUUS: SEURANTA- JA ARVIOINTIMALLIN KEHITTÄMINEN Heli Koski, ETLA 15.1.2015 2 Taustaa esitutkimuksesta Julkisen datan avaamisen potentiaaliset hyödyt on arvioitu ennakollisissa arvioinneissa Lisätiedot Tekijä: Pirkko Jokinen. Osaamisen arviointi
 Tekijä: Pirkko Jokinen Osaamisen arviointi Arviointi kohdistuu Osaamisen eli pätevyyden arviointiin = tutkinnon edellyttämät oppimistulokset (learning outcomes) Arvioidaan tiedot, taidot ja asenteet Opintojakson Lisätiedot JulkICT Lab Julkisen hallinnon palvelujen kehittämisympäristö
 JulkICT Lab Julkisen hallinnon palvelujen kehittämisympäristö 10.9.2015 Mikael Vakkari, neuvotteleva virkamies, VM / JulkICT Kirsi Pispa, projektipäällikkö, CSC Tieteen tietotekniikan keskus Viitekehys Lisätiedot Prosessikonsultaatio. Konsultaatioprosessi
 Prosessikonsultaatio Lähtötilanteessa kumpikaan, ei tilaaja eikä konsultti, tiedä mikä organisaation tilanne oikeasti on. Konsultti ja toimeksiantaja yhdessä tutkivat organisaation tilannetta ja etsivät Lisätiedot Kansallinen kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumus haaste myös ammatilliseen koulutukseen. 21.11.2012 Annika Lindblom Ympäristöministeriö
 Kansallinen kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumus haaste myös ammatilliseen koulutukseen 21.11.2012 Annika Lindblom Ympäristöministeriö Kestävä kehitys on yhteiskuntapolitiikkaa Ekologinen kestävyys; Lisätiedot Käyttäjälähtöinen innovaatiotoiminta kunta-alalla
 Käyttäjälähtöinen innovaatiotoiminta kunta-alalla Tuula Jäppinen, innovaatio-asiantuntija Suomen Kuntaliitto Käyttäjälähtöinen innovaatiotoiminta kunta-alalla Julkisen sektorin innovaatiotoiminta Avoin Lisätiedot Alueyhteistyön kehittäminen määrällisten koulutustarpeiden ennakoinnissa
 Alueyhteistyön kehittäminen määrällisten koulutustarpeiden ennakoinnissa Ennakointiyksikkö Samuli Leveälahti 15.12.2004 Osaamisen ja sivistyksen asialla Ennakoinnin ESR hanke Opetushallituksessa 1.1.2004 Lisätiedot Hyvinvointia työstä. Työterveyslaitos www.ttl.fi
 Hyvinvointia työstä Työterveyslaitos www.ttl.fi Ihmisten innostava johtaminen Jalmari Heikkonen, johtava asiantuntija 3.6.2014 Jalmari Heikkonen Työterveyslaitos www.ttl.fi Oikeudenmukaisuus Jaon oikeudenmukaisuus Lisätiedot Monipuolisen yhteistyön haaste pyrittäessä korkealle
 1 Monipuolisen yhteistyön haaste pyrittäessä korkealle Markus Hellström 2 Esityksen kiteytys 3 Esityksen sisältö Tavoite ja sen merkitys liiketoiminnan johtamisessa Miten vien liiketoiminnan tavoitteeseen? Lisätiedot Valtakunnallista kehitystyötä missä mennään SADe-ohjelma?
 Valtakunnallista kehitystyötä missä mennään SADe-ohjelma? Sähköiset palvelut tulevaisuuden haltuunotto, Rovaniemi 5.6.2013 Ohjelmakoordinaattori Ira Alanko Näkökulmia SADe-ohjelmaan Kuinka toimii valtakunnallinen Lisätiedot Vähähiilinen yhteiskunta globaalina tavoitteena Päättäjien metsäakatemia 15.IX 2010
 Vähähiilinen yhteiskunta globaalina tavoitteena Päättäjien metsäakatemia 15.IX 2010 Aleksi Neuvonen Demos Helsinki www.demos.fi Ilmastonmuutos = ongelma, uhka Ilmastonmuutos = ongelma, uhka Vähähiilinen Lisätiedot Opistojohtaminen muutoksessa hanke. Kansanopiston kehittämissuunnitelma. Tiivistelmä kehittämissuunnitelman laatimisen tukiaineistoista
 Opistojohtaminen muutoksessa hanke Kansanopiston kehittämissuunnitelma Tiivistelmä kehittämissuunnitelman laatimisen tukiaineistoista Opistojohtaminen muutoksessa hankkeessa ryhmä kansanopistoja laati Lisätiedot ilmastofiksulle liiketoiminnalle ja uudenlaisille kumppanuuksille
 Avoin tieto pohjana ilmastofiksulle liiketoiminnalle ja uudenlaisille kumppanuuksille Hanna Niemi-Hugaerts Forum Virium Helsinki Uusia palveluinnovaatioita yritysten, julkisten toimijoiden ja kaupunkilaisten Lisätiedot Ammatillisen kuntoutuksen päivät Peurungassa 30.11.-1.12.2010. Ammatillisen kuntoutusprosessin. asiakaskohtaisen tietojärjestelmän avulla
 Ammatillisen kuntoutuksen päivät Peurungassa 30.11.-1.12.2010 Ammatillisen kuntoutusprosessin tehostaminen sähköisen asiakaskohtaisen tietojärjestelmän avulla Matti Tuusa koulutuspäällikkö, YTL, Innokuntoutus Lisätiedot PÄÄMINISTERIN PARHAAT KÄYTÄNNÖT KILPAILU
 KILPAILUOHJE 10.1.2006 PÄÄMINISTERIN PARHAAT KÄYTÄNNÖT KILPAILU Koko kansan tietoyhteiskunta ja pääministerin parhaat käytännöt - palkinto Hallituksen tietoyhteiskuntaohjelman tavoitteena on koko kansan Lisätiedot Yliopistojen yhteiskunnallinen vaikuttavuus
 Yliopistojen yhteiskunnallinen vaikuttavuus Tytti Yli-Viikari Ylijohtaja Valtiontalouden tarkastusvirasto 15.04.2015 Elämme uudessa toimintaympäristössä Digitalisaatio, ICT sekä sen osana big data ja avoin Lisätiedot Proaktiivinen strateginen johtaminen - lähtökohtia ja periaatteita. Arto Haveri Tulevaisuus Pirkanmaalla 25.10.2013
 Proaktiivinen strateginen johtaminen - lähtökohtia ja periaatteita Arto Haveri Tulevaisuus Pirkanmaalla 25.10.2013 Kompleksisuus ja dynaamisuus Kuntien kuten muidenkin organisaatioiden nähdään toimivan Lisätiedot Onnistunut ohjelmistoprojekti


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 12.6.2018.
 COM(2018) 454 final
 2018/0240(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Komisija je na temelju relevantnih pregovaračkih smjernica
 1
 provela pregovore s izaslanstvima Kanade, Narodne Republike Kine, Kraljevine Danske u odnosu na Farske otoke i Grenland, Islanda, Japana, Republike Koreje, Kraljevine Norveške, Ruske Federacije i Sjedinjenih Američkih Država u cilju sklapanja obvezujućeg Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu („Sporazum”).
 Sporazumom će se spriječiti neregulirani komercijalni ribolov u dijelu središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more, što obuhvaća područje veličine od oko 2,8 milijuna četvornih kilometara. Koliko je poznato, na tom se području komercijalni ribolov dosad nije odvijao i nije vjerojatno da će se početi odvijati u bliskoj budućnosti. Međutim, uzimajući u obzir promjenu uvjeta u Arktičkom oceanu, dotične vlade sastavile su ovaj Sporazum u skladu s predostrožnim pristupom upravljanju ribarstvom.
 Radi boljeg razumijevanja ekosustava tog područja, a posebno utvrđivanja činjenice postoje li na tom području riblji stokovi koji bi se mogli održivo iskorištavati, Sporazumom će se uspostaviti Zajednički program znanstvenog istraživanja i praćenja i urediti njegov rad. Sporazumom se predviđa mogućnost da se za to područje u budućnosti osnuje nova regionalna organizacija ili aranžman za upravljanje ribarstvom ili više njih.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području politike
 Vijeće je u svojim zaključcima o politici EU-a za Arktik iz 2009.
 2
 izrazilo spremnost da razmotri prijedlog za uvođenje regulatornog okvira za onaj dio otvorenog mora koji još nije obuhvaćen međunarodnim sustavom očuvanja proširenjem mandata relevantnih regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom ili drugi prijedlog s istim učinkom o kojem su relevantne strane postigle dogovor. Vijeće je ujedno istaknulo da se do uvođenja tog okvira zalaže za privremenu zabranu novih vrsta ribolova u tim vodama.
 Vijeće je u svojim zaključcima o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike iz 2012.
 3
 među ostalim istaknulo potrebu za inicijativama zajedničkog upravljanja stokovima koji se dijele s trećim zemljama kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti te je ponovno potvrdila temeljna uloga koju regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom imaju u održivom upravljanju ribolovnim resursima na međunarodnoj razini.
 Nakon što Sporazum stupi na snagu, njime će se ukloniti važni regulatorni nedostaci trenutačnog okvira za međunarodno upravljanje oceanima.
 •Dosljednost s drugim politikama Unije
 Prijedlog je u skladu sa zajedničkom ribarstvenom politikom Europske unije i okvirom za međunarodno upravljanje oceanima, uključujući politiku EU-a za Arktik.
 2.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA
 •Savjetovanja s dionicima
 Vijeće je 31. ožujka 2016. usvojilo pregovaračke smjernice kojima se Komisiju ovlašćuje da u ime Europske unije započne pregovore o međunarodnom sporazumu za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu. Države članice na sastancima su obaviještene o tijeku pregovora.
 •Prikupljanje i primjena stručnih znanja
 Komisija se tijekom priprema za svaki krug pregovora i tijekom samih pregovora koristila stručnim znanjima država članica. U zadnja dva kruga pregovora u radu izaslanstva EU-a sudjelovao je i vanjski pravni stručnjak.
 3.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Ovim se Prijedlogom ne stvaraju dodatni troškovi za proračun EU-a.
 2018/0240 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Europske unije,
 Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Unija ima isključivu nadležnost za donošenje mjera za očuvanje morskih bioloških resursa i sklapanje sporazuma s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama.
 (2)Na temelju Odluke Vijeća 98/392/EZ
 4
 i Odluke Vijeća 98/414/EZ
 5
 Unija je ugovorna stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. („Konvencija”) i Sporazuma o provedbi odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i visokomigracijskim ribljim stokovima („Sporazum o ribljim stokovima”). U skladu s Konvencijom i Sporazumom o ribljim stokovima države imaju obvezu surađivati na očuvanju živih resursa u morima i upravljanju njima. Ta se obveza ispunjava Sporazumom za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu („Sporazum”).
 (3)Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 6
 propisano je da Unija u svojim vanjskim odnosima u području ribarstva postupa u skladu sa svojim međunarodnim obvezama i ciljevima politike te s ciljevima i načelima utvrđenima u člancima 2. i 3. te uredbe kako bi se osigurali održivo iskorištavanje i očuvanje morskih bioloških resursa i morskog okoliša te održivo upravljanje njima. Ovaj je Sporazum u skladu s tim ciljevima.
 (4)Vijeće je 31. ožujka 2016.
 7
 ovlastilo Europsku komisiju da u ime Europske unije pregovara o međunarodnom sporazumu za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu. Ti su pregovori uspješno zaključeni 30. studenoga 2017.
 (5)Ako Unija postane stranka Sporazuma, time će se pojačati dosljednost njezina pristupa očuvanju u svim oceanima i osnažiti njezina predanost dugoročnu očuvanju i održivu iskorištavanju morskih bioloških resursa u cijelom svijetu.
 (6)Stoga je potrebno potpisati Sporazum u ime Unije, podložno njegovu kasnijem sklapanju,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Odobrava se potpisivanje, u ime Unije, Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu („Sporazum”), podložno sklapanju navedenog Sporazuma.
 Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Glavno tajništvo Vijeća izdaje za osobu ili osobe koje odredi pregovarač Sporazuma ispravu sa svim ovlastima potrebnima za potpisivanje Sporazuma, podložno njegovu sklapanju.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Koje je donijelo Vijeće 31. ožujka 2016.
 (2)
 Doc. 16857/09 + CORI
 (3)
 Doc. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.
 (4)
 Odluka Vijeća 98/392/EZ od 23. ožujka 1998. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. i Sporazuma o primjeni njezinog dijela XI. od 28. srpnja 1994. od strane Europske zajednice (SL L 179, 23.6.1998., str. 1.).
 (5)
 Odluka Vijeća 98/414/EZ od 8. lipnja 1998. o ratifikaciji od strane Europske zajednice Sporazuma o provedbi odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i visokomigracijskim ribljim stokovima (SL L 189, 3.7.1998., str. 14.).
 (6)
 Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013, str. 22.).
 (7)
 Dokumentom Vijeća broj ST 7411 2016 ADD 1 od 31. ožujka 2016.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles,12.6.2018.
 COM(2018) 454 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu
 PRILOG
 SPORAZUM ZA SPREČAVANJE NEREGULIRANOG RIBOLOVA NA OTVORENOME MORU
 U SREDIŠNJEM ARKTIČKOM OCEANU
 Stranke ovog Sporazuma,
 prepoznajući da je dio središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more donedavno bio prekriven ledom tijekom cijele godine, što je onemogućavalo ribolov u tim vodama, ali da se tijekom posljednjih godina prekrivenost ledom na tom području smanjila;
 potvrđujući da se ekosustavi središnjeg Arktičkog oceana, iako razmjerno malo izloženi ljudskom djelovanju, mijenjaju zbog klimatskih promjena i drugih pojava te da ne postoje jasna saznanja o učincima tih promjena;
 prepoznajući ključnu ulogu koju zdravi i održivi morski ekosustavi i ribarstvo imaju za hranu i prehranu;
 prepoznajući posebne odgovornosti i posebne interese obalnih država uz središnji Arktički ocean u pogledu očuvanja ribljih stokova u središnjem Arktičkom oceanu i upravljanja njima;
 primjećujući u tom pogledu inicijativu obalnih država uz središnji Arktički ocean kako je navedena u Deklaraciji o sprečavanju nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu potpisanoj 16. srpnja 2015.;
 podsjećajući na načela i odredbe ugovora i drugih međunarodnih instrumenata koji se odnose na morsko ribarstvo i koji se već primjenjuju na područje središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more, uključujući one sadržane u sljedećim instrumentima:
 Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. („Konvencija”);
 Sporazumu o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim naseljima i visokomigracijskim ribljim stokovima od 4. kolovoza 1995. („Sporazum iz 1995.”); i
 Kodeksu odgovornog ribarstva iz 1995. te drugim relevantnim instrumentima koje je donijela Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda;
 ističući važnost osiguravanja suradnje i koordinacije između stranaka i Komisije za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika, koja je nadležna za donošenje mjera očuvanja i upravljanja u dijelu središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more, drugih relevantnih mehanizama za upravljanje ribarstvom koji su uspostavljeni i koji djeluju u skladu s međunarodnim pravom te relevantnih međunarodnih tijela i programa;
 vjerujući da nije vjerojatno da će u dijelu središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more u bliskoj budućnosti postati moguće obavljati komercijalni ribolov i da je stoga u trenutačnim okolnostima prerano osnivati nove regionalne ili podregionalne organizacije ili aranžmane za upravljanje ribarstvom za dio središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more;
 želeći, u skladu s predostrožnim pristupom, spriječiti pojavu nereguliranog ribolova u dijelu središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more, uz istodobno redovito preispitivanje potrebe za uvođenjem dodatnih mjera očuvanja i upravljanja;
 podsjećajući na Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda iz 2007.;
 prepoznajući interese stanovnika Arktika, uključujući autohtone narode Arktika, za dugoročno očuvanje i održivo iskorištavanje živih morskih resursa te za zdrave morske ekosustave u Arktičkom oceanu te ističući važnost uključivanja tih naroda i njihovih zajednica; i
 želeći promicati primjenu znanstvenih spoznaja i znanja autohtonog i lokalnog stanovništva o živim morskim resursima Arktičkog oceana i ekosustavima u kojima se ti resursi pojavljuju kao osnovu za očuvanje ribarstva i upravljanja njime u dijelu središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more,
 sporazumjele su se kako slijedi:
 Članak 1.
 Upotreba pojmova
 Za potrebe ovog Sporazuma:
 (a)
 „područje Sporazuma” znači jedinstveni dio središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more i koji je okružen vodama pod ribolovnom jurisdikcijom Kanade, Kraljevine Danske u odnosu na Grenland, Kraljevine Norveške, Ruske Federacije i Sjedinjenih Američkih Država;
 (b)
 „riba” znači vrste riba, mekušaca i rakova osim onih koje pripadaju sedentarnim vrstama kako su definirane u članku 77. Konvencije;
 (c)
 „ribolov” znači traženje, privlačenje, pronalaženje, lovljenje, vađenje ili izlov ribe ili svaka aktivnost za koju se može razumno očekivati da će dovesti do privlačenja, pronalaženja, lovljenja, vađenja ili izlova ribe;
 (d)
 „komercijalni ribolov” znači ribolov u komercijalne svrhe;
 (e)
 „istraživački ribolov” znači ribolov kojemu je svrha procijeniti održivost i izvedivost budućih komercijalnih ribolovnih aktivnosti tako što pridonosi prikupljanju znanstvenih podataka koji se odnose na takve vrste ribolova;
 (f)
 „plovilo” znači svako plovilo koje se upotrebljava za ribolov, opremljeno je kako bi se upotrijebilo za ribolov ili se planira upotrijebiti za ribolov.
 Članak 2.
 Cilj ovog Sporazuma
 Cilj je ovog Sporazuma spriječiti neregulirani ribolov u dijelu središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more primjenom zaštitnih mjera očuvanja i upravljanja u okviru dugoročne strategije zaštite zdravih morskih ekosustava i jamčenja očuvanja i održivog iskorištavanja ribljih stokova.
 Članak 3.
 Privremene mjere očuvanja i upravljanja koje se odnose na ribolov
 1.
 Svaka stranka ovlašćuje plovila koja imaju pravo ploviti pod njezinom zastavom da obavljaju komercijalni ribolov na području Sporazuma isključivo u skladu s:
 (a)
 mjerama očuvanja i upravljanja u cilju održivog upravljanja ribljim stokovima koje je donijela regionalna ili podregionalna organizacija ili aranžman za upravljanje ribarstvom ili više njih, koji su osnovani ili bi mogli biti osnovani i koji djeluju u skladu s međunarodnim pravom radi upravljanja takvim ribolovom u skladu s priznatim međunarodnim normama, ili
 (b)
 privremenim mjerama očuvanja i upravljanja koje stranke mogu uvesti u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (c) podtočkom ii.
 2.
 Stranke se potiču da provode znanstvena istraživanja u okviru Zajedničkog programa znanstvenog istraživanja i praćenja uspostavljenog na temelju članka 4. i u okviru nacionalnih znanstvenih programa svake pojedine stranke.
 3.
 Stranka može ovlastiti plovila koja imaju pravo ploviti pod njezinom zastavom da obavljaju istraživački ribolov na području Sporazuma isključivo u skladu s mjerama očuvanja i upravljanja koje su stranke uvele na temelju članka 5. stavka 1. točke (d).
 4.
 Stranke osiguravaju da njihove znanstveno-istraživačke aktivnosti koje uključuju lovljenje ribe na području Sporazuma ne narušavaju sprečavanje nereguliranog komercijalnog i istraživačkog ribolova i zaštita zdravih morskih ekosustava. Stranke se potiče da se međusobno obavješćuju o svojim planovima za odobrenje takvih znanstveno-istraživačkih aktivnosti.
 5.
 Stranke osiguravaju usklađenost privremenih mjera uvedenih na temelju ovog članka i svih dodatnih ili različitih privremenih mjera koje bi se mogle uvesti na temelju članka 5. stavka 1. točke (c).
 6.
 U skladu s člankom 7. Sporazuma iz 1995. stranke koje su obalne države surađuju s drugim strankama kako bi osigurale usklađenost mjera očuvanja i upravljanja u pogledu ribljih stokova koji se nalaze na područjima nacionalne jurisdikcije u središnjem Arktičkom oceanu i izvan tih područja kako bi se osiguralo očuvanje tih ribljih stokova u cijelosti i upravljanje njima.
 7.
 Osim kako je predviđeno u stavku 4., ništa se u ovom Sporazumu ne tumači tako da se ograničuju prava stranaka povezana sa znanstvenim istraživanjima mora kako su navedena u Konvenciji.
 Članak 4.
 Zajednički program znanstvenog istraživanja i praćenja
 1.
 Stranke olakšavaju suradnju u znanstvenim aktivnostima kojima je cilj povećati znanje o živim morskim resursima središnjeg Arktičkog oceana i ekosustavima u kojima se ti resursi pojavljuju.
 2.
 Stranke su suglasne u roku od dvije godine od stupanja na snagu ovog Sporazuma uspostaviti Zajednički program znanstvenog istraživanja i praćenja u cilju poboljšanja njihova razumijevanja ekosustava na području Sporazuma, a posebno utvrđivanja činjenice bi li, sada ili u budućnosti, na području Sporazuma mogli postojati riblji stokovi koji bi se mogli održivo loviti i mogućih učinaka takvog ribarstva na ekosustave na području Sporazuma.
 3.
 Stranke usmjeravaju razvoj, koordinaciju i provedbu Zajedničkog programa znanstvenog istraživanja i praćenja.
 4.
 Stranke osiguravaju da se u okviru Zajedničkog programa znanstvenog istraživanja i praćenja uzima u obzir rad relevantnih znanstvenih i tehničkih organizacija, tijela i programa te znanje autohtonog i lokalnog stanovništva.
 5.
 U okviru Zajedničkog programa znanstvenog istraživanja i praćenja stranke u roku od dvije godine od stupanja na snagu ovog Sporazuma donose protokol za razmjenu podataka i razmjenjuju relevantne podatke, izravno ili putem relevantnih znanstvenih i tehničkih organizacija, tijela i programa, u skladu s tim protokolom.
 6.
 Stranke održavaju zajedničke znanstvene sastanke, uživo ili na drugi način, barem svake dvije godine i barem dva mjeseca uoči sastanaka stranaka koji se održavaju u skladu s člankom 5., a na njima predstavljaju rezultate svojih istraživanja, preispituju najbolje dostupne znanstvene informacije i pružaju pravodobne znanstvene savjete za sastanke stranaka. Stranke u roku od dvije godine od stupanja na snagu ovog Sporazuma donose pravilnik i druge postupke za funkcioniranje zajedničkih znanstvenih sastanaka.
 Članak 5.
 Preispitivanje i daljnja provedba
 1.
 Stranke se sastaju svake dvije godine ili češće ako tako odluče. Tijekom sastanaka stranke, među ostalim, čine sljedeće:
 (a)
 preispituju provedbu ovog Sporazuma i, ako je primjereno, razmatraju sva pitanja povezana s trajanjem Sporazuma u skladu s člankom 13. stavkom 2.;
 (b)
 preispituju sve dostupne znanstvene informacije dobivene u okviru Zajedničkog programa znanstvenog istraživanja i praćenja, nacionalnih znanstvenih programa te iz drugih relevantnih izvora, uključujući znanje autohtonog i lokalnog stanovništva;
 (c)
 na temelju znanstvenih informacija izvedenih iz Zajedničkog programa znanstvenog istraživanja i praćenja, iz nacionalnih znanstvenih programa i iz drugih relevantnih izvora te uzimajući u obzir relevantna pitanja povezana s upravljanjem ribarstvom i s ekosustavima, uključujući predostrožni pristup i potencijalne negativne učinke ribolova na ekosustave, uzimaju u obzir, među ostalim, činjenicu bi li, zahvaljujući distribuciji, migracijama i brojnosti riba, na području Sporazuma bilo moguće održivo komercijalno ribarstvo te na temelju toga utvrđuju:
 i.
 hoće li pokrenuti pregovore za osnivanje nove regionalne ili podregionalne organizacije ili aranžmana za upravljanje ribarstvom ili više njih radi upravljanja ribarstvom na području Sporazuma; i
 ii.
 hoće li, nakon pokretanja pregovora u skladu s podstavkom i. i nakon što su se stranke dogovorile o mehanizmima osiguravanja održivosti ribljih stokova, uvesti dodatne ili različite privremene mjere očuvanja i upravljanja u pogledu tih stokova na području Sporazuma;
 (d)
 u roku od tri godine od stupanja na snagu ovog Sporazuma uvode mjere očuvanja i upravljanja koje se odnose na istraživački ribolov na području Sporazuma. Stranke povremeno mogu izmijeniti te mjere. Mjerama se, među ostalim, osigurava sljedeće:
 i.
 da se istraživačkim ribolovom ne narušavaju ciljevi ovog Sporazuma;
 ii.
 da su trajanje, opseg i količina istraživačkog ribolova ograničeni kako bi se smanjili učinci na riblje stokove i ekosustave te da podliježu standardnim zahtjevima utvrđenima u protokolu za razmjenu podataka donesenom u skladu s člankom 4. stavkom 5;
 iii.
 da stranka može odobriti istraživački ribolov samo na temelju pouzdanih znanstvenih istraživanja, pod uvjetom da su ta istraživanja u skladu sa Zajedničkim programom znanstvenog istraživanja i praćenja nacionalnim znanstvenim programima dotične stranke;
 iv.
 da stranka može odobriti istraživački ribolov samo nakon što je obavijestila druge stranke o svojim planovima za obavljanje takvog ribolova i omogućila drugim strankama da daju primjedbe na te planove; i
 v.
 da stranka mora na odgovarajući način pratiti sav istraživački ribolov koji je odobrila i izvijestiti ostale stranke o rezultatima takvog ribolova.
 2.
 Radi promicanja provedbe ovog Sporazuma, uključujući u pogledu Zajedničkog programa znanstvenog istraživanja i praćenja te drugih aktivnosti poduzetih u skladu s člankom 4., stranke mogu osnovati odbore ili slična tijela u kojima mogu sudjelovati predstavnici arktičkih zajednica, uključujući autohtone narode Arktika.
 Članak 6.
 Odlučivanje
 1.
 Odluke stranaka o postupovnim pitanjima donose se većinom glasova stranaka koje su glasale za ili protiv.
 2.
 Odluke stranaka o suštinskim pitanjima donose se konsenzusom. Za potrebe ovog Sporazuma „konsenzus” znači nepodnošenje formalnog prigovora u trenutku donošenja odluke.
 3.
 Pitanje se smatra suštinskim ako ga bilo koja stranka smatra suštinskim.
 Članak 7.
 Rješavanje sporova
 Odredbe koje se odnose na rješavanje sporova utvrđene u dijelu VIII. Sporazuma iz 1995. primjenjuju se, mutatis mutandis, na svaki spor između stranaka koji se odnosi na tumačenje ili primjenu ovog Sporazuma, bez obzira na to jesu li one ujedno stranke Sporazuma iz 1995. ili nisu.
 Članak 8.
 Zemlje i organizacije koje nisu stranke
 1.
 Stranke potiču zemlje i organizacije koje nisu stranke ovog Sporazuma da poduzmu mjere koje su u skladu s odredbama ovog Sporazuma.
 2.
 Stranke poduzimaju mjere koje su u skladu s međunarodnim pravom kako bi plovila koja imaju pravo ploviti pod zastavama zemalja koje nisu stranke odvratile od aktivnosti kojima se narušava djelotvorna provedba ovog Sporazuma.
 Članak 9.
 Potpisivanje
 1.
 Ovaj je Sporazum otvoren za potpisivanje Kanadi, Narodnoj Republici Kini, Kraljevini Danskoj u odnosu na Farske otoke i Grenland, Islandu, Japanu, Republici Koreji, Kraljevini Norveškoj, Ruskoj Federaciji, Sjedinjeni Američki Državama i Europskoj uniji u [mjesto] od [datum] te ostaje otvoren za potpisivanje tijekom 12 mjeseci nakon tog datuma.
 2.
 Za potpisnice ovog Sporazuma on ostaje otvoren za ratifikaciju, prihvaćanje ili odobrenje u bilo kojem trenutku.
 Članak 10.
 Pristupanje
 1.
 Za države navedene u članku 9. stavku 1. koje nisu potpisale ovaj Sporazum, i za Europsku uniju ako ga nije potpisala, ovaj Sporazum ostaje otvoren za pristupanje u bilo kojem trenutku.
 2.
 Nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma stranke mogu pozvati druge države koje imaju stvaran interes na pristupanje Sporazumu.
 Članak 11.
 Stupanje na snagu
 1.
 Ovaj Sporazum stupa na snagu 30 dana nakon datuma na koji depozitar zaprimi sve isprave o ratifikaciji, prihvaćanju ili odobrenju Sporazuma ili pristupanju Sporazumu koje su izdale države iz članka 9 stavka 1. i Europska unija.
 2.
 Nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma on za svaku državu koja je pozvana na pristupanje u skladu s člankom 10. stavkom 2. i koja je položila ispravu o pristupanju stupa na snagu 30 dana nakon datuma polaganja te isprave.
 Članak 12.
 Povlačenje
 Stranka se može povući iz ovog Sporazuma u bilo kojem trenutku slanjem pisane obavijesti depozitaru o njezinu povlačenju putem diplomatskih kanala uz navođenje datuma na koji to povlačenje stupa na snagu, a taj datum mora biti barem šest mjeseci nakon datuma obavijesti. Povlačenje iz ovog Sporazuma ne utječe na njegovu primjenu među ostalim strankama ili na dužnost stranke koja se povlači da ispuni obveze iz Sporazuma koje bi inače morala ispuniti na temelju međunarodnog prava neovisno o ovom Sporazumu.
 Članak 13.
 Trajanje Sporazuma
 1.
 Ovaj Sporazum ostaje na snazi tijekom početnog razdoblja od 16 godina od njegova stupanja na snagu.
 2.
 Nakon isteka početnog razdoblja iz stavka 1. ovaj Sporazum ostaje na snazi tijekom uzastopnih petogodišnjih razdoblja produljenja osim ako bilo koja stranka učini sljedeće:
 (a)
 uloži formalni prigovor na produljenje ovog Sporazuma na posljednjem sastanku stranaka koji se održi prije isteka početnog razdoblja ili bilo kojeg kasnijeg razdoblja produljenja; ili
 (b)
 pisanim putem depozitaru pošalje formalni prigovor na produljenje najkasnije šest mjeseci prije isteka predmetnog razdoblja.
 3.
 Stranke omogućuju djelotvoran prelazak s ovog Sporazuma na potencijalni novi sporazum kojim se osniva nova regionalna ili podregionalna organizacija ili aranžman za upravljanje ribarstvom na području Sporazuma kako bi se zaštitili zdravi morski ekosustavi te osiguralo očuvanje i održivo iskorištavanje ribljih stokova na području Sporazuma.
 Članak 14.
 Odnos prema drugim sporazumima
 1.
 Stranke priznaju da jesu i da će i dalje biti vezane svojim obvezama na temelju relevantnih odredaba međunarodnog prava, uključujući one iz Konvencije i iz Sporazuma iz 1995. te prepoznaju važnost daljnje suradnje u cilju ispunjenja tih obveza čak i u slučaju da ovaj Sporazum istekne ili se prekine ako se ne sklopi nikakav sporazum o osnivanju nove regionalne ili podregionalne organizacije ili aranžmana za upravljanje ribarstvom na području Sporazuma.
 2.
 Ničim u ovom Sporazumu ne dovodi se u pitanje položaj bilo koje stranke u pogledu njezinih prava i obveza na temelju međunarodnih sporazuma i njezin položaj u pogledu bilo kojeg pitanja koje se odnosi na pravo mora, među ostalim u pogledu bilo kojeg položaja koji se odnosi na izvršenje prava i jurisdikcije u Arktičkom oceanu.
 3.
 Ničim u ovom Sporazumu ne dovode se u pitanje prava, jurisdikcija i dužnosti bilo koje stranke na temelju relevantnih odredaba međunarodnog prava kako su navedene u Konvenciji ili u Sporazumu iz 1995., uključujući pravo da predloži pokretanje pregovora o osnivanju regionalne ili podregionalne organizacije ili aranžmana za upravljanje ribarstvom na području Sporazuma ili više njih.
 4.
 Ovim se Sporazumom ne izmjenjuju prava i obveze bilo koje stranke koji proizlaze iz drugih sporazuma koji su u skladu s ovim Sporazumom i ne utječe se na uživanje prava drugih stranaka ili njihovo izvršavanje obveza na temelju ovog Sporazuma. Ovim se Sporazumom ne narušavaju uloga i mandat bilo kojeg postojećeg međunarodnog mehanizma koji se odnosi na upravljanje ribarstvom niti je ova Sporazum s njima u sukobu.
 Članak 15.
 Depozitar
 1.
 Depozitar ovog Sporazuma je vlada Kanade.
 2.
 Isprave o ratifikaciji, prihvaćanju, odobrenju ili pristupanju polažu se kod depozitara.
 3.
 Depozitar obavješćuje sve potpisnike i sve stranke o polaganju isprava o ratifikaciji, prihvaćanju, odobrenju ili pristupanju te izvršava sve druge funkcije kako su predviđene Bečkom konvencijom o pravu međunarodnih ugovora iz 1969.
 Sastavljeno u _________________________ dana _______________ 201X., u jedinstvenom izvorniku na kineskom, engleskom, francuskom i ruskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.


type: caselaw

text:
 16.4.2005
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 93/27
 ARREST VAN HET GERECHT VAN EERSTE AANLEG
 van 16 februari 2005
 in zaak T-284/03, Rosalinda Aycinena tegen Commissie van de Europese Gemeenschappen (1)
 (Ambtenaren - Aanstelling in hoogste rang van loopbaan - Indeling in salaristrap)
 (2005/C 93/55)
 Procestaal: Frans
 In zaak T-284/03, Rosalinda Aycinena, wonende te Brussel (België), vertegenwoordigd door J.-N. Louis, E. Marchal, A. Coolen en S. Orlandi, advocaten, domicilie gekozen hebbende te Luxemburg, tegen Commissie van de Europese Gemeenschappen (gemachtigde: C. Berardis-Kayser), betreffende een verzoek tot nietigverklaring van het besluit van de Commissie om verzoekster bij haar aanstelling definitief in de rang LA 6, salaristrap 1, in te dienen, heeft het Gerecht (Derde kamer), samengesteld als volgt: M. Jaeger, kamerpresident, V. Tiili en O. Czúcz, rechters; griffier: H. Jung, op 16 februari 2005 een arrest gewezen waarvan het dictum luidt als volgt:
 1.
 Het beroep wordt verworpen.
 2.
 Verweerster wordt verwezen in de kosten.
 (1) PB C 251, van 18.10.2003.


type: contracts

text:
 11/Sv. 031
 HR
 Službeni list Europske unije
 146
 21999D0162
 L 061/13
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 26.11.1999.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 162/1999
 od 26. studenoga 1999.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je prilagođen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog II. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 63/1999 od 28. svibnja 1999. (1)
 (2)
 Direktivu Komisije 98/101/EZ od 22. prosinca 1998. o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 91/157/EEZ o baterijama i akumulatorima koji sadrže određene opasne tvari (2), treba unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Iza točke 11. (Uredba Vijeća 91/157/EEZ) u poglavlju XV. Priloga II. Sporazumu dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 398 L 0101: Direktiva Komisije 98/101/EZ od 22. prosinca 1998. (SL L 1, 5.1.1999., str. 1.).”
 Članak 2.
 Tekstovi Direktive 98/101/EZ na islandskom i norveškom jeziku koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, su vjerodostojni.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 27. studenoga 1999., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a.
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 26. studenoga 1999.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 N. v. LIECHTENSTEIN
 (1) SL L 284, 9.11.2000., str. 45.
 (2) SL L 1, 5.1.1999., str. 1.


text:
 8.4.2006
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 86/32
 Talan väckt den 24 januari 2006 – Medienanstalt Berlin-Brandenburg (Berlin, Tyskland) mot kommissionen
 (mål T-24/06)
 (2006/C 86/66)
 Rättegångsspråk: tyska
 Parter
 Sökande: Medienanstalt Berlin-Brandenburg (Berlin, Tyskland) (ombud: M. Schütte, Rechtsanwälte, och B. Immenkamp)
 Svarande: Europeiska gemenskapernas kommission
 Sökanden yrkar att förstainstansrätten skall
 —
 ogiltigförklara kommissionens beslut (K(2005) 3903 slutlig) av den 9 november 2005 om statligt stöd som Förbundsrepubliken Tyskland beviljat för införande av digitala markbundna TV-sändningar (DVB-T) i Berlin-Brandenburg, och
 —
 förplikta kommissionen att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Sökanden ifrågasätter kommissionens beslut (K(2005) 3903 slutlig) av den 9 november 2005 om statligt stöd som Förbundsrepubliken Tyskland beviljat för införande av markbundna sändningar (DVB-T) i Berlin-Brandenburg. Kommissionen förklarade i det ifrågasatta beslutet att det stöd som Förbundsrepubliken Tyskland beviljat privata nätoperatörer, som är aktiva inom DVB-T, var oförenligt med den gemensamma marknaden och ålade Förbundsrepubliken Tyskland att av mottagarna kräva tillbaka det rättsstridig stöd som tilldelats. Det hänvisas uttryckligen i det ifrågasatta beslutet till sökanden såsom beviljare av stöd.
 Sökanden åberopar tre grunder till stöd för sin ansökan.
 För det första gör sökanden gällande att det ifrågasatta beslutet är behäftat med fel, eftersom väsentliga formkrav har åsidosatts. Kommissionen har nämligen åsidosatt sin motiveringsskyldighet, eftersom den inte på ett sådant sätt som medger omprövning av beslutet har angett varför det i detta fall är frågan om ett statligt stöd.
 Med sin andra grund gör sökanden gällande att artikel 87 EG har åsidosatts. För det första är sökanden av den uppfattningen att det inte föreligger ett stöd i den mening som avses i artikel 87.1 EG. Sökanden gör för det andra gällande att, om det skall anses vara frågan om ett stöd, detta är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c och d EG.
 Slutligen grundar sökanden sin talan på att i det ifrågasatta beslutet strider mot artikel 86 EG, eftersom stödet – för det fall det slås fast att det rör sig om statligt stöd – är förenligt med den gemensamma marknaden.