type: wikipedia

text:
10. oktoober on Gregoriuse kalendri 283. (liigaastal 284.) päev. Juliuse kalendri järgi 27. september (1901–2099).
 Sündmused
 Eestis
 1710 – Rootsi garnisoni, Tallinna linna ja Eestimaa rüütelkonna esindajad kirjutasid Harku mõisas alla alistumislepingutele venelastele. Lõppes Põhjasõda Eesti aladel.
 1853 – Tartus asutati Eesti Loodusuurijate Selts.
 1919 – Asutav Kogu võttis vastu maaseaduse.
 1919 – algas Nikolai Judenitši juhitava Loodearmee rünnak Petrogradile.
 1969 – Tallinnas arreteerisid KGB töötajad kirjanik Teet Kallase, tema elukohas toimus läbiotsimine.
 Maailmas
 732 – Poitiers' lahing, Karl Martell peatas islami pealetungi Euroopasse.
 1631 – Kolmekümneaastane sõda: Saksimaa väed vallutasid Praha.
 1780 – Kariibi merel nõudis orkaan ligi 30 000 ohvrit.
 1846 – William Lassell avastas Tritoni.
 1859 – puhkes Argentina kodusõda.
 1868 – Kuubal kuulutati välja iseseisvus.
 1871 – lõppes Chicago suur tulekahju, tulekahjus hävis umbes kolmandik linnast ning hukkus ligi 300 inimest.
 1914 – Esimene maailmasõda: Antwerpen langes Saksa vägedele.
 1938 – Sudeedimaa sai ametlikult Saksamaa osaks.
 1939 – kirjutati alla lepingule Vilno linna ja maakonna üleandmisest Leedu Vabariigile ning vastastikusest abistamisest Leedu ja Nõukogude Liidu vahel.
 1949 – peale Saksa Demokraatlik Vabariigi loomist moodustati tegevuse lõpetanud Nõukogude Liidu sõjalise administratsiooni asemele Nõukogude Liidu kontrollkomisjon Saksamaal.
 1964 – Tokyos avati 1964. aasta suveolümpiamängud.
 1970 – Fidži iseseisvus Suurbritanniast.
 Sündinud
 1731 – Henry Cavendish, inglise füüsik ja keemik
 1813 – Giuseppe Verdi, itaalia helilooja
 1825 – Paul Kruger, Lõuna-Aafrika poliitik
 1830 – Isabel II, Hispaania kuninganna
 1834 – Aleksis Kivi, soome kirjanik
 1861 – Fridtjof Nansen, Norra teadlane, riigimees ja maadeavastaja
 1885 – Walter Anderson, Eesti folklorist
 1895 – Alfred Neuland, eesti tõstja
 1905 – Aksella Luts, eesti filmilooja
 1906 – Alfred Kongo, eesti kunstnik
 1907 – Jüri Variste, eesti koorijuht
 1913 – Claude Simon, prantsuse kirjanik
 1930 – Harold Pinter, Briti näitekirjanik
 1942 – Aime Kuulbusch, eesti skulptor
 1944 – Lii Tedre, eesti näitleja
 1945 – Kais Adlas, eesti näitleja
 1947 – Märt Tiru, Eesti sõjaväelane
 1953 – Aleksander Veingold, Eesti maletaja ja maletreener
 1958 – Tanya Tucker, USA laulja
 1959 – Küllo Arjakas, Eesti ajaloolane ja poliitik
 1959 – Kirsty MacColl, inglise laulja
 1960 – Indrek Meelak, eesti jurist
 1967 – Gavin Newsom
 1968 – Pirjo Levandi, eesti laulja
 1970 – Rain Pilve, eesti autovõidusõitja
 Surnud
 1927 – August Kitzberg, eesti kirjanik
 1963 – Édith Piaf, prantsuse laulja
 1970 – Édouard Daladier, Prantsusmaa poliitik
 1973 – Ludwig von Mises, juudi rahvusest Austria majandusteadlane ja sotsiaalfilosoof
 1978 – Einari Koppel, eesti näitleja
 1985 – Orson Welles, USA filmilavastaja, stsenarist ja näitleja
 2004 – Arthur H. Robinson, USA geograaf ja kartograaf
 2008 – Aleksei Prokurorov, vene murdmaasuusataja
 2009 – Stephen Gately, iiri laulja ja näitleja
 Pühad ja tähtpäevad
 Ülemaailmne vaimse tervise päev (alates 1996. aastast)
 Fidži päev Fidžil
 Iseseisvuspäev Kuubal
 Soome kirjanduse päev Soomes
 Ilmarekordid
 ...
 Viited
 Oktoober 10


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 19.10.2006
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 289/17
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 84/2006
 z dnia 7 lipca 2006 r.
 zmieniająca załącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dalej zwane „Porozumieniem”, w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Załącznik II do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 80/2005 z dnia 10 czerwca 2005 r. (1).
 (2)
 W Porozumieniu należy uwzględnić decyzję Komisji 2005/403/WE z dnia 25 maja 2005 r. ustanawiającą klasy odporności dachów i pokryć dachowych na działanie ognia zewnętrznego dla niektórych wyrobów budowlanych zgodnie z dyrektywą Rady 89/106/EWG (2).
 (3)
 W Porozumieniu należy uwzględnić decyzję Komisji 2005/484/WE z dnia 4 lipca 2005 r. w sprawie procedury zaświadczania zgodności wyrobów budowlanych zgodnie z art. 20 ust. 2 dyrektywy Rady 89/106/EWG w odniesieniu do zestawów do wykonywania budynków chłodniczych i obudów chłodni (3).
 (4)
 W Porozumieniu należy uwzględnić decyzję Komisji 2005/610/WE z dnia 9 sierpnia 2005 r. ustanawiającą klasy odporności niektórych wyrobów budowlanych na działanie ognia (4).
 (5)
 W Porozumieniu należy uwzględnić decyzję Komisji 2005/823/WE z dnia 22 listopada 2005 r. zmieniającą decyzję 2001/671/WE wykonującą dyrektywę Rady 89/106/EWG w odniesieniu do klasyfikacji odporności dachów i pokryć dachowych na działanie ognia zewnętrznego (5),
 STANOWI, CO NASTĘPUJE:
 Artykuł 1
 Rozdział XXI załącznika II do Porozumienia otrzymuje następujące brzmienie:
 1)
 w tiret 59 (decyzja Komisji 2001/671/WE) pkt 1 (dyrektywa Rady 89/106/EWG) dodaje się tiret w następującym brzmieniu:
 „—
 32005 D 0823: decyzja Komisji 2005/823/WE z dnia 22 listopada 2005 r. (Dz.U. L 307 z 25.11.2005, str. 53).”;
 2)
 po pkt 2a (decyzja Komisji 97/571/WE) dodaje się punkty w następującym brzmieniu:
 „2b.
 32005 D 0403: decyzja Komisji 2005/403/WE z dnia 25 maja 2005 r. ustanawiająca klasy odporności dachów i pokryć dachowych na działanie ognia zewnętrznego dla niektórych wyrobów budowlanych zgodnie z dyrektywą Rady 89/106/EWG (Dz.U. L 135 z 28.5.2005, str. 37).
 2c.
 32005 D 0484: decyzja Komisji 2005/484/WE z dnia 4 lipca 2005 r. w sprawie procedury zaświadczania zgodności wyrobów budowlanych zgodnie z art. 20 ust. 2 dyrektywy Rady 89/106/EWG w odniesieniu do zestawów do wykonywania budynków chłodniczych i obudów chłodni (Dz.U. L 173 z 6.7.2005, str. 15).
 2d.
 32005 D 0610: decyzja Komisji 2005/610/WE z dnia 9 sierpnia 2005 r. ustanawiająca klasy odporności niektórych wyrobów budowlanych na działanie ognia (Dz.U. L 208 z 11.8.2005, str. 21).”.
 Artykuł 2
 Teksty decyzji 2005/403/WE, 2005/484/WE, 2005/610/WE i 2005/823/WE w językach islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 8 lipca 2006 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG (6).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG oraz w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli, dnia 7 lipca 2006 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Oda Helen SLETNES
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 268 z 13.10.2005, str. 12.
 (2) Dz.U. L 135 z 28.5.2005, str. 37.
 (3) Dz.U. L 173 z 6.7.2005, str. 15.
 (4) Dz.U. L 208 z 11.8.2005, str. 21.
 (5) Dz.U. L 307 z 25.11.2005, str. 53.
 (6) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0827(01)
 Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan yhteistyösopimus kumppanuudesta ja kehityksestä - Yhteisön julistus tariffitarkistuksista - Yhteisön ja Intian julistus
 Virallinen lehti nro L 223 , 27/08/1994 s. 0024 - 0034 Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 32 s. 0162 Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 32 s. 0162
 Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan YHTEISTYÖSOPIMUS kumppanuudesta ja kehityksestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO,jaINTIAN HALLITUS,jotkaKATSOVAT, ETTÄ yhteisön ja sen jäsenvaltioiden, jäljempänä "yhteisö", sekä Intian tasavallan, jäljempänä "Intia" kesken vallitsee erinomaiset suhteet ja perinteiset ystävyyssiteet,TUNNUSTAVAT yhteisön ja Intian välisten yhteyksien tiivistämisen ja kumppanuuden kehittämisen merkityksen,OTTAVAT HUOMIOON, että 17 päivänä joulukuuta 1973 allekirjoitetussa Intian ja yhteisön välisessä ensimmäisessä sopimuksessa luotiin Intian ja yhteisön välille tiiviin yhteistyön perusta, jota laajennettiin 23 päivänä kesäkuuta 1981 allekirjoitetulla kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevalla sopimuksella,OTTAVAT HUOMIOON tyytyväisinä näiden sopimusten tulokset,VAHVISTAVAT UUDELLEEN sitoutumisensa Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteisiin sekä kansanvallan periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen,HALUAVAT yhdessä lujittaa, vahvistaa ja monipuolistaa suhteitaan yhteistä etua koskevilla aloilla perustana tasa-arvo, yhdenvertaisuus ja molemminpuolinen hyöty,TUNNUSTAVAT talouden uudenaikaistamiseksi Intiassa käynnistetyn uudistusprosessin suotuisat seuraukset Intian ja yhteisön välisten kaupallisten ja taloudellisten suhteiden kehitykselle,HALUAVAT luoda suotuisat olosuhteet yhteisön ja Intian välisen kaupan ja teollisuuden merkittävälle kehitykselle ja monipuolistumiselle sekä yhteyksien vilkastumiselle, jota toivovat sekä Intia että yhteisö ja joka edistää molempien etujen ja kehitystarpeiden mukaisesti investointivirtoja sekä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä molempien etuja koskevilla aloilla, mukaan lukien tiede ja teknologia, ja innostaa keskinäistä yhteistyötä,OTTAVAT HUOMIOON tarpeen tukea Intian viranomaisten osoittamia pyrkimyksiä kehittää taloutta ennen kaikkea vähäosaisimpien elinolosuhteiden parantamiseksi,KATSOVAT, että yhteisö ja Intia ovat sitoutuneet ympäristön suojeluun maailmanlaajuisesti ja paikallistasolla sekä luonnonvarojen säilyttävään käyttöön, ja tunnustavat ympäristön ja kehityksen välillä vallitsevan yhteyden,OTTAVAT HUOMIOON kuulumisensa tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen (GATT), sen periaatteiden merkityksen ja tarpeen pitää yllä ja vahvistaa sääntöjä, jotka koskevat vapautta, sekä kaupankäynnin esteiden poistamista vakaasti, avoimesti ja yhdenvertaisesti,KATSOVAT, että maiden suhteet ovat kehittyneet 1981 tehdyn sopimuksen alaa pitemmälle,OVAT PÄÄTTÄNEET tehdä tämän sopimuksen ja tätä varten nimittäneet täysivaltaisiksi edustajikseen:EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO:Belgian kuningaskunnan ulkoasiainministerin,Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajana toimivanWilly CLAESin,Euroopan yhteisöjen komission jäsenenManuel MARINin,INTIAN HALLITUS:kauppaministeriPranab MUKHERJEEn,JOTKA vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansaOVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 artiklaPerusta ja tavoitteet1. Ihmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteiden kunnioittaminen on sopimuspuolten välisen yhteistyön ja tämän sopimuksen määräysten perusta ja muodostaa olennaisen osan tätä sopimusta.2. Tämän sopimuksen pääasiallisena tavoitteena on kehittää, vuoropuhelun ja kumppanuuden avulla, sopimuspuolten välisen yhteistyön eri näkökohtia suhteiden tiivistämiseksi ja parantamiseksi.Tämä yhteistyö tukeutuu ennen kaikkea seuraaviin kohtiin:- kauppavaihdon ja sijoitusten tehokas kehittäminen ja monipuolistaminen sopimuspuolten yhteisten etujen mukaisesti ottaen huomioon molempien taloudellinen tilanne,- parempaan keskinäiseen ymmärrykseen rohkaiseminen ja molempien alueiden välisten suhteiden vahvistaminen tekniikan, talouden ja kulttuurin aloilla,- Intia tehostaa taloudellista vuorovaikutusta yhteisön kanssa,- yhteisö vauhdittaa Intian taloudellista kehitystä ja tukee Intian osoittamia pyrkimyksiä saavuttaa taloudellinen tehokkuus myöntämällä varoja ja antamalla teknistä apua yhteistyöpolitiikkansa ja -säännöstensä puitteissa, erityisesti väestön varattomimpien elinolosuhteiden parantamiseksi,- taloudellisen yhteistyön jo olemassaolevien ja uusien muotojen kehittäminen molempien etujen mukaisesti kaupankäynnin ja yhteyksien lisäämiseksi niiden liike-elämässä toimivien piirien kesken ottaen huomioon ta-loudelliset uudistukset Intiassa ja mahdollisuudet luoda suotuisat olosuhteet sijoituksille,- ympäristön suojelun ja luonnonvarojen säilyttävän käytön tukeminen.3. Tämän sopimuksen tavoitteet huomioonottaen sopimuspuolet myöntävät molemminpuolisten neuvottelujen hyödyllisyyden molempia kiinnostavissa kansainvälisissä taloudellisissa ja kaupallisissa kysymyksissä.2 artiklaSuosituimmuusjärjestelmäYhteisö ja Intia sopivat keskenään kauppasuhteissaan suosituimmuusjärjestelmästä tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) määräysten mukaisesti.3 artiklaKauppavaihto ja kaupallinen yhteistyö1. Vahvistaakseen uusia suhteitaan vireästi ja täydentävästi niin, että niistä saataisiin keskinäistä hyötyä, sopimusosapuolet sitoutuvat kehittämään ja monipuolistamaan kauppavaihtoaan ja parantamaan, niin paljon kuin mahdollista, pääsyä markkinoille taloudelliseen tilanteeseensa sopivalla tavalla.2. Sopimuspuolet sitoutuvat parantamaan toisen sopimuspuolen tuotteiden pääsyn edellytyksiä omille markkinoilleen. Tässä tarkoituksessa ne sopivat keskenään tuonnin ja viennin mahdollisimman korkeatasoisesta vapauttamisesta, jota ne tavallisesti soveltavat kolmansiin maihin ja sopivat menettelytapojen ja keinojen tutkimisesta keskinäisen kaupan esteiden, erityisesti muiden kuin tulleihin liittyvien esteiden poistamiseksi, ottaen huomioon kansainvälisten järjestöjen jo suorittamat toimet tällä alalla.3. Sopimusosapuolet sopivat, että ne edistävät tiedonvaihtoa molemmille edullisen kaupan mahdollisuuksista ja järjestävät neuvotteluja rakentavassa hengessä tariffeihin liittyvistä ja muista kysymyksistä sekä kysymyksistä, jotka liittyvät palveluihin, terveydenhuoltoon, turvallisuuteen tai ympäristöön sekä teknisiin vaatimuksiin.4. Sopimuspuolet sopivat, että ne parantavat tulliyhteistyötä vastaavien viranomaisten kesken, erityisesti ammatillisen koulutuksen, tullimenettelytapojen yksinkertaistamisen ja yhdenmukaistamisen alalla sekä tullilainsäädännön rikkomusten estämiseksi, tutkimiseksi ja niistä rankaisemiseksi.5. Sopimuspuolet sitoutuvat myös tutkimaan, kumpikin lainsäädäntönsä mukaisesti, mahdollisuutta vapauttaa tulleista, veroista ja muista maksuista tavarat, joille on väliaikaisesti myönnetty pääsy osapuolten alueelle niiden jälleenviemiseksi myöhemmin sellaisenaan tai tavarat, jotka tulevat uudelleen niiden alueelle ja joita ei ole toisen sopimuspuolen alueella riittävästi valmistettu tai käsitelty, jotta niitä voitaisiin pitää tämän sopimuspuolen alueelta peräisin olevina tuotteina.6.1 Sopimuspuolet sopivat, että ne neuvottelevat keskenään kaikista mahdollisista erimielisyyksistä, joita voi syntyä kaupan alalla. Mikäli yhteisö tai Intia pyytää näitä neuvotteluja, ne järjestetään mahdollisimman nopeasti. Sopimuspuoli, joka pyytää neuvotteluja, antaa toiselle sopimuspuolelle kaiken tiedon, jota tarvitaan tilanteen yksityiskohtaiseksi tutkimiseksi. Sopimuspuolet pyrkivät näin menetellen selvittämään kauppaa koskevat erimielisyytensä mahdollisimman nopeasti.6.2 Polkumyynnin tai korvausten vastaisten menettelyjen osalta kumpikin sopimuspuoli sopii, että se tutkii toisen sopimuspuolen esittämät huomautukset ja tiedottaa asianosaisille päätöksen tekemisen kannalta olennaiset seikat ja huomiot. Ennen kuin polkumyynninvastaiset tai korvaavat tullit on otettu käyttöön, sopimuspuolet tekevät kaikkensa löytääkseen rakentavan ratkaisun ongelmalle.6.3 Edellä 6.1 ja 6.2 kohdassa ei rajoiteta sopimuspuolten GATTiin perustuvia oikeuksia ja velvoitteita, jotka menevät edelle kaikissa ristiriitatapauksissa.4 artiklaTaloudellinen yhteistyö1. Sopimuspuolet sitoutuvat, kummankin hyödyksi ja molempien politiikan ja päämäärien mukaisesti, kannustamaan mahdollisimman laajaa taloudellista yhteistyötä edistääkseen kummankin talouden kasvua ja vastatakseen molempien kehitystarpeisiin.2. Sopimuspuolet sopivat, että taloudellinen yhteistyö nojaa kolmeen päätoiminta-alaan:a) Intian taloudellisen ympäristön parantaminen helpottamalla pääsyä osalliseksi yhteisön taitotiedosta ja teknologiasta;b) taloudellisten toimijoiden välisten yhteyksien ja muiden kauppavaihdon ja sijoitusten vilkastuttamiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden edistäminen;c) keskinäisen taloudellisen, yhteiskunnallisen ja kulttuurisen ympäristön ymmärryksen vahvistaminen perustana tehokkaalle yhteistyölle.3. Edellä kuvatuilla pääaloilla tarkoitetut tavoitteet ovat erityisesti seuraavat:- taloudellisen ympäristön ja liike-elämän ilmaston parantaminen,- yhteistyö ympäristön ja luonnonvarojen suojelun alalla,- yhteistyö energian ja energiatuotannon alalla,- yhteistyö tietoliikenteen ja tiedotusteknologian aloilla sekä niihin liittyvillä aloilla,- yhteistyö kaikissa tilanteissa, jotka liittyvät teollisuuden standardisointiin ja henkiseen omaisuuteen,- teknologian siirron edistäminen muilla yhteistä etua koskevilla aloilla,- tiedon vaihto rahakysymyksistä ja makrotalouden ympäristöstä,- keskinäisten taloudellisten yhteyksien vahvistaminen ja monipuolistaminen,- yhteisön ja Intian välisten kahdenkeskisten kauppavaihto- ja sijoitusvirtojen edistäminen,- teollisen yhteistyön toteuttaminen, mukaan lukien maatalouteen liittyvä teollisuus,- yhteistyön edistäminen maatalouden, kalastuksen, kaivosten, liikenteen ja kuljetuksen, terveydenhuollon, pankkien ja vakuutusten, matkailun ja muiden palvelujen kehittämiseksi,- molempien alueiden yksityissektoreiden kannustaminen tiiviiseen yhteistyöhön,- teollista ekologiaa ja kaupunkiekologiaa koskevan yhteistyön edistäminen,- yritysten tukemisen edistäminen lisäämällä kauppavaihtoa ja kehittämällä markkinoita,- tieteellis-teknisen kehityksen edistäminen,- koulutusohjelmien edistäminen, mukaan lukien erityiskoulutus,- yhteistyö tiedotuksen ja kulttuurin aloilla.Yhteistyö tietyillä edellä mainituilla aloilla esitetään yksityiskohtaisemmin 5 P15 artiklassa.4. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolet harkitsevat erityisesti seuraavien keinojen käyttämistä:- tiedon ja ajatusten vaihto,- tutkimusten tekeminen,- teknisen avun toimittaminen,- koulutusohjelmat,- yhteyksien perustaminen tutkimus- ja koulutuskeskusten, erityiselinten, teollisten ja kaupallisten järjestöjen välille,- yhteisten sijoitusten ja yritysten edistäminen,- julkisten ja yksityisten elinten ja valtionhallinnon järjestelmällinen kehittäminen,- molemminpuolinen pääsy toisen sopimuspuolen tietokantoihin ja uusien kantojen luominen,- työryhmät ja seminaarit,- asiantuntijavaihto.5. Sopimuspuolet määrittävät yhdessä ja yhteisen etunsa mukaisesti alat ja tärkeimmät asiat, jotka vaativat konkreettisia taloudellisen yhteistyön toimia, osapuolten pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisesti. Ottaen huomioon yhteisön ja Intian välisen yhteistyön pitkän aikavälin kehittämisen yhtäkään alaa ei voida jättää ennalta taloudellisen yhteistyön soveltamisalan ulkopuolelle.5 artiklaTeollisuus ja palvelut1. Sopimuspuolet:a) määrittävät teollisuuden alat, joille yhteistyö painottuu sekä keinot edistää voimakkaasti teknologiaan suuntautunutta teollista yhteistyötä;b) rohkaisevat Intian tuotantoperustan kehittämistä ja monipuolistamista teollisuus- ja palvelualoilla, mukaan lukien julkisen sektorin uudenaikaistaminen ja uudistaminen ja painottavat yhteistyötoimintansa erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ja toteuttavat toimenpiteitä, joilla helpotetaan näiden pääsyä osalliseksi pääomasta, markkinoista ja teknologiasta ennen kaikkea edistääkseen sopimuspuolten kauppavaihtoa ja pyrkien kolmansien maiden markkinoille.2. Sopimuspuolet helpottavat, olemassa olevien asiaa koskevien sääntöjen mukaisesti, pääsyä osalliseksi tiedotuksesta ja saatavilla olevasta pääomasta rohkaistakseen suunnitelmia ja toimia, jotka edistävät yritysten välisiä yhteistyömuotoja, joita ovat esimerkiksi alihankinta, teknologian siirto, lisenssit, sovellettu tutkimus ja toimiluvat.6 artiklaYksityissektoriSopimuspuolet sopivat kannustavansa yksityissektorin osallistumista niiden yhteistyöohjelmiin vahvistaakseen keskinäistä taloudellista ja teollista yhteistyötään.Sopimuspuolet toteuttavat toimenpiteitä:a) kannustaakseen molempien maantieteellisten alueiden yksityissektoreita löytämään tehokkaat keinot sellaisten yhteisten neuvottelujen järjestämiseksi , joiden tulokset voitaisiin sitten siirtää 22 artiklassa tarkoitetulle sekakomissiolle tarpeellista seurantaa varten;b) saadakseen yksityissektorinsa osallistumaan tämän sopimuksen mukaisesti toteutettuihin toimiin.7 artiklaEnergiaSopimuspuolet tunnustavat energiasektorin merkityksen taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle ja sitoutuvat kehittämään yhteistyötä ennen kaikkea energian tuotannossa, energiataloudessa ja energian järkiperäisessä käytössä. Näin parannettu yhteistyö koskee erityisesti energia-alan suunnittelua, uudenlaista energiaa, mukaanlukien aurinkoenergia ja sen ympäristövaikutusten tutkiminen.8 artiklaTietoliikenne, elektroniikka, tietopalveluteknologia ja satelliitteja käyttävä tekniikkaSopimuspuolet tunnustavat yhteistyön merkityksen tietoliikenteen, elektroniikan ja tietopalveluteknologian aloilla, jotka osaltaan lisäävät taloudellista kehitystä ja kauppavaihtoa. Tämä yhteistyö voi koskea seuraavia kohtia:a) standardointi, varmentamiskokeet;b) maanpäällinen tietoliikenne ja avaruustietoliikenne;c) elektroniikka ja mikroelektroniikka;d) tiedottaminen ja automatisointi;e) korkeajuovalukuiset televisiot;f) tutkimus ja kehitys uudessa tietopalveluteknologiassa ja tietoliikenteessä;g) sijoitusten, erityisesti yhdessä toteutettujen, edistäminen.9 artiklaStandarditSopimuspuolet toteuttavat toimivaltansa rajoissa ja lainsäädäntönsä mukaisesti tarvittavia toimenpiteitä vähentääkseen eroja metrologiassa, standardoinnissa ja varmentamisessa kannustaen standardoinnin ja varmennuksen yhteen sopivien järjestelmien käyttöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden velvoitteita kansainvälisellä tasolla. Tässä tarkoituksessa ne kannustavat erityisesti:- yhteyksien aikaansaamista asiantuntijoiden välille tarkoituksena helpottaa tiedon vaihtoa ja tutkimusta metrologian, standardien ja valvonnan, laadun parantamisen ja varmentamisen aloilla,- kauppavaihdon ja yhteyksien edistämistä erityiselinten ja -laitosten välillä näillä aloilla, mukaan lukien neuvottelut, joiden tarkoituksena on taata, että standardit eivät muodosta estettä kauppavaihdolle,- laadunvarmennusjärjestelmien molemminpuolisen tunnustamisen varmistamiseen tähtäävien toimenpiteiden edistämistä,- teknisen avun kehittämistä metrologiassa, standardisoimisessa ja varmennuksessa ja laadun parantamiseen pyrkivissä ohjelmissa,- teknisen avun antamista hallinnolliselle kehittymiselle tarkoituksena parantaa standardeja ja laadunvarmennuksen elimiä, sekä kansallisen vahvistamisjärjestelmän toteuttamiselle yhdenmukaisuuden arvioimiseksi Intiassa.10 artiklaHenkinen omaisuusSopimuspuolet sitoutuvat varmistamaan lainsäädäntönsä, säännöstensä ja politiikkansa sallimissa rajoissa asiaankuuluvan ja tehokkaan suojan henkisen pääoman oikeuksille, mukaan lukien patentit, kauppa- tai palvelumerkinnät, tekijänoikeudet ja niihin liittyvät oikeudet, maantieteelliset nimitykset (mukaan lukien alkuperänimitykset), ohjelmoitujen piirien teollinen ja topografinen muotoilu ja vahvistavat tätä suojelua silloin, kun se on suotavaa. Ne sitoutuvat myös mahdollisuuksien mukaan helpottamaan pääsyä henkisen omaisuuden elinten tietokantoihin.11 artiklaSijoitukset1. Sopimuspuolet kannustavat molemmille hyödyllisten sijoitusten kehittämistä luomalla suotuisan ilmapiirin yksityissijoituksille ja erityisesti paremmat olosuhteet pääomien siirroille ja sijoitusmahdollisuuksia koskevan tiedon vaihdolle.2. Sopimuspuolet ottavat huomioon tällä alalla toimivaltaisissa kansainvälisissä elimissä toteutetut työt ja ottavat huomioon erityisesti, että Intia on äskettäin allekirjoittanut sopimuksen, joka johtaa monenkeskeisten sijoitusten takuujärjestön (MIGA) perustamiseen, ja sopivat kannustavansa sijoitusten edistämistä ja suojelua yhteisön jäsenvaltioiden ja Intian välillä erottelemattomuuden ja vastavuoroisuuden periaatteiden perusteella.3. Sopimuspuolet sitoutuvat kannustamaan kummankin rahoituslaitosten välistä yhteistyötä.12 artiklaMaatalous ja kalastusSopimuspuolet sopivat edistävänsä yhteistyötä maatalouden ja kalastuksen aloilla, mukaan lukien puutarhanviljely ja elintarvikkeiden jalostus. Tässä tarkoituksessa ne sitoutuvat tutkimaan:a) mahdollisuuksia lisätä maatalous- ja kalastustuotteiden kauppaa;b) terveyteen, kasvien ja eläinten terveyteen sekä ympäristöön liittyviä toimenpiteitä sekä kaupan esteitä, joita ne saattaisivat aiheuttaa;c) maatalouden ja maaseutuympäristön välisiä suhteita;d) tutkimusta maatalouden ja kalastuksen aloilla.13 artiklaMatkailualaSopimuspuolet sopivat, että ne omalta osaltaan edistävät yhteistyötä matkailualalla erityistoimenpitein, mukaan lukien:a) tiedonvaihto ja tutkimusten toteuttaminen;b) koulutusohjelmat;c) sijoitusten ja yhteisyritysten edistäminen.14 artiklaTiede ja teknologia1. Sopimuspuolet ottavat huomioon yhteisen etunsa ja kehitysstrategiansa tällä alalla ja ne sopivat kannustavansa tieteellis-teknistä yhteistyötä, mukaan lukien huipputasot, esimerkiksi biologiset tieteet, bioteknologia, uudet aineet ja geotiede, pyrkimyksenään:a) edistää taitotiedon siirtoa ja kannustaa innovaatioita;b) jakaa tietoa sekä tieteellis-teknistä tuntemusta;c) kehittää taloudellisen, teollisen ja kaupallisen yhteistyön tulevia mahdollisuuksia.TÆmä toteutetaan:a) yhteisin tutkimusprojektein, jotka yhdistävät molempien sopimuspuolten tutkimuskeskuksia ja muita tarkoituksenmukaisia laitoksia;b) tieteentekijöiden ja tutkijoiden vaihdolla ja koulutuksella, erityisesti järjestämällä pysyviä yhteyksiä molempien sopimuspuolten tieteellis-teknisten yhteisöjen välillä;c) tieteellisen tiedonvaihdon kautta.2. Sopimuspuolet sitoutuvat järjestämään sopivia toimintatapoja helpottaakseen mahdollisimman paljon tieteenharjoittajiensa ja tutkimuskeskustensa osallistumista edellä mainittuun yhteistyöhön.15 artiklaTiedonvälitys ja kulttuuriSopimuspuolet tekevät yhteistyötä tiedonvälityksen ja kulttuurin aloilla parantaakseen molemminpuolista ymmärtämystä sekä vahvistaakseen kulttuurisiteitä molempien alueiden välillä. Tähän yhteistyöhön voidaan laskea kuuluvaksi:a) tiedonvaihto kulttuurikysymyksissä;b) valmistavat opinnot ja tekninen apu kulttuuriomaisuuden säilyttämiseksi;c) yhteistyö tiedotusvälineiden ja audiovisuaalisen aineiston aloilla;d) näytösten ja kulttuurivaihdon järjestäminen.16 artiklaKehitysyhteistyö1. Yhteisö on tietoinen Intian tarpeista kehitysavun suhteen ja on valmis vahvistamaan yhteistyötään ja lisäämään tehokkuuttaan auttaakseen omalta osaltaan Intian pyrkimyksiä saavuttaa kestävä taloudellinen kehitys ja lisätäkseen Intian väestön yhteiskunnallista edistystä suunnitelmin ja konkreettisin ohjelmin. Yhteisön apu on yhteisön politiikan ja säädösten mukaista ja tapahtuu yhteistyöhön tarkoitettujen varojen rajoissa ja on laaditun kehitysstrategian mukaista.2. Suunnitelmat ja ohjelmat kohdistuvat väestön varattomimpiin osiin. Erityistä huomiota kiinnitetään maaseudun kehittämiselle, johon osallistuvat kohderyhmät, ja tarvittaessa pätevät yksityiset järjestöt. Tämän alan yhteistyö kohdistuu myös työllisyyden edistämiseen maaseutukaupungeissa ja naisten rooliin kehityksessä, ja erityisesti painotetaan heidän koulutustaan ja perheiden hyvinvointia.3. Yhteistyö koskee myös terveydenhoitoa, pääasiassa alkeisterveydenhuoltoa, johon kuuluu tarttuvien ja tarttumattomien tautien vastainen taistelu. Tavoitteena on parantaa Intian huono-osaisimpiin väestönosiin suuntautuvan terveydenhuollon laatua sekä kaupunkialueilla että maaseudulla.4. Yhteistyö keskittyy yhteisessä sopimuksessa määrättyyn tärkeysjärjestykseen ja sen tarkoitus on varmistaa ohjelmien tehokkuus, elinvoimaisuus ja ympäristöystävällisyys.17 artiklaYmpäristö1. Sopimuspuolet tunnustavat tarpeen ottaa huomioon ympäristönsuojelu erottamattomana osana taloudellista yhteistyötä ja kehitysyhteistyötä. Lisäksi ne painottavat ympäristöongelmien merkitystä ja haluaan tehdä yhteistyötä ympäristön suojelussa ja parantamisessa korostaen erityisesti veden, maaperän ja ilman saastumista, eroosiota, metsien tuhoutumista jaluonnonvarojen säilyttävää hoitoa ja ottavat huomioon kansainvälisissä elimissä toteutetut toimet.Erityistä huomiota kiinnitetään:a) metsien ekosysteemejä säilyttävään hoitoon;b) luonnontilassa olevien metsien suojeluun ja säilyttämiseen;c) metsänhoitoelinten vahvistamiseen;d) käytännöllisten ratkaisujen etsimiseen maaseudun energiaongelmiin;e) teollisuussaasteen ennaltaehkäisyyn;f) kaupunkiympäristön suojeluun;2. Yhteistyö tällä alalla keskittyy :a) ympäristönsuojeluelinten voimistamiseen ja parantamiseen;b) lainsäädännön valmistamiseen ja standardien parantamiseen;c) tutkimukseen, koulutukseen ja tiedotukseen;d) tutkielmien ja malliohjelmien toteuttamiseen ja teknisen avun antoon.18 artiklaInhimillisten voimavarojen kehittäminenSopimuspuolet tunnustavat inhimillisten voimavarojen kehittämisen merkityksen taloudellisen kehityksen lisäämiselle ja väestön vähäosaisten elinolosuhteiden parantamiselle. Ne sopivat, että inhimillisten voimavarojen kehityksen pitäisi olla kiinteä osa taloudellista yhteistyötä ja kehitysyhteistyötä.Molempien edun mukaisesti erityistä huomiota tulisi kiinnittää yhteistyön kannustamiseen yhteisön ja Intian korkeamman opetuksen ja koulutuksen oppilaitosten välillä.19 artiklaHuumeidenvastainen taistelu1. Sopimuspuolet ilmaisevat tahtonsa, kummankin toimivallan mukaisesti, lisätä noudatetun politiikan ja toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta, taistella huumeiden ja psykoaktiivisten aineiden hankkimista ja jakoa vastaan ja vähentää huumeiden käyttöä, ottaen huomioon kansainvälisten laitosten tällä alalla toteuttamat toimet.2. Yhteistyö sopimuspuolten välillä sisältää:a) huumeidenkäyttäjien koulutuksen, kasvatuksen, hoidon ja huumeista vierottamisen, mukaan lukien suunnitelmat heidän uudelleensijoittamisekseen ammatilliseen ja yhteiskunnalliseen elämään;b) toimenpiteet, joiden tavoitteena on edistää korvaavien taloudellisten mahdollisuuksien aikaansaamista;c) teknisen avun, rahoitusavun ja hallinnollisen avun huumeiden esiasteiden kaupan valvomiseksi, huumeiden käytön ennaltaehkäisemiseksi, käsittelemiseksi ja vähentämiseksi;d) kaikkien hyödyllisten, erityisesti rahojen pesuun liittyvien tietojen vaihdon.20 artiklaEtelä-etelä-yhteistyö ja alueellinen yhteistyöSopimuspuolet tunnustavat, että niitä molempia kiinnostaa taloudellisten ja kaupallisten suhteiden edistäminen muiden kehitysmaiden kanssa alueellisen yhteistyö- ja etelä-etelä-yhteistyökäsitteen mukaisesti.21 artiklaYhteistyön onnistumisen mahdollistavat varatKäytössä olevien rahoituskeinojen rajoissa ja kumpikin menettelytapojensa ja asiakirjojensa mukaisesti, sopimuspuolet määräävät tarvittavat varat tässä sopimuksessa määrättyjen tavoitteiden, erityisesti taloudellisen yhteistyön, toteuttamisen helpottamiseksi.Kehitysavun osalta sekä Aasian ja Latinalaisen Amerikan (ALA) maita koskevan ohjelmansa mukaisesti, yhteisö tukee Intian kehitysohjelmia suorilla siirroilla etuisuusehtojen mukaisesti sekä toimielimiä koskevilla ja muilla rahoituslähteillä, näiden yhteisön toimielinten sääntöjen ja käytännön mukaisesti.22 artiklaSekakomissio1. Sopimuspuolet päättävät säilyttää vuoden 1981 kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen 10 artiklan mukaisesti perustetun sekakomission.2. Sekakomission on erityisesti:a) varmistettava tämän sopimuksen moitteeton toiminta ja soveltaminen;b) muotoiltava olennaiset suositukset tämän sopimuksen tavoitteiden edistämiseksi;c) määrättävä tämän sopimuksen tavoitteiden tärkeysjärjestys;d) tutkittava sopivat keinot edistää kumppanuutta ja kehitysyhteistyötä tähän sopimukseen kuuluvilla aloilla.Sekakomissio koostuu kummankin osapuolen riittävän korkeassa asemassa olevista edustajista. Se kokoontuu tavallisesti kerran vuodessa, vuorotellen Brysselissä ja New Delhissä yhteisesti vahvistettuna aikana.Ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle sopimuspuolten suostumuksesta.Sekakomissio voi perustaa erikoisalaryhmiä auttamaan tehtäviensä toteuttamisessa ja koordinoimaan suunnitelmien ja ohjelmien valmistamista ja toteuttamista tämän sopimuksen mukaisesti.Sekakomission kokousten esityslista muodostetaan sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta.Sopimuspuolet päättävät, että sekakomission tehtäviin kuuluu myös taata kaikkien yhteisön ja Intian välisten erikoisalasopimusten, joita on tehty tai suunnitellaan tehtäviksi, moitteeton toiminta.23 artiklaNeuvottelutSopimuspuolet ryhtyvät ystävällisiin neuvotteluihin tähän sopimukseen kuuluvilla aloilla, jos ilmenee ongelmia sekakomission kokousten välisenä aikana. Näitä neuvotteluja käyvät erikoisalaryhmät vastuunsa mukaisesti tai ne ovat neuvotteluja tilapäiseen tarkoitukseen.24 artiklaTuleva kehitys1. Sopimuspuolet voivat, yhteisestä sopimuksesta, laajentaa tätä sopimusta yhteistyön kehittämiseksi ja täydentää sitä erityistoimintaa tai -aloja koskevilla sopimuksilla.2. Tämän sopimuksen mukaisesti molemmat osapuolet voivat tehdä ehdotuksia yhteistyön soveltamisalan laajentamiseksi, ottaen huomioon sen täytäntöönpanossa saadun kokemuksen.25 artiklaMuut sopimuksetTämä sopimus ja sen nojalla toteutettu toiminta eivät rajoita yhteisön jäsenvaltioiden valtuuksia ryhtyä kahdenkeskisiin toimiin Intian kanssa taloudellisen yhteistyön mukaisesti tai tehdä tarvittaessa uusia taloudellista yhteistyötä koskevia sopimuksia Intian kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten asiaa koskevien määräysten soveltamista.26 artiklaHelpotuksetHelpottaakseen yhteistyötä tämän sopimuksen mukaisesti Intian viranomaiset myöntävät yhteisön virkamiehille ja asiantuntijoille heidän toimintansa toteuttamiseksi tarvittavat takeet ja helpotukset. Yksityiskohtaiset säännöt määrätään erillisessä kirjeenvaihdossa.27 artiklaAlueellinen soveltaminenTätä sopimusta sovelletaan toisaalta alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta mainitussa sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti ja toisaalta Intian alueeseen.28 artiklaLiiteTämän sopimuksen liite on erottamaton osa sopimusta.29 artiklaVoimaantulo ja uudistaminenTämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolille annetaan tiedoksi tätä varten tarvittavien menettelyjen täyttäminen. Voimaantulostaan lähtien se korvaa 17 päivänä joulukuuta 1973 ja 23 päivänä kesäkuuta 1981 tehdyt yhteistyösopimukset.Tämä sopimus on tehty viideksi vuodeksi. Se uudistetaan automaattisesti joka vuosi, jos kumpikaan sopimuspuoli ei sano sitä irti kuutta kuukautta ennen sen päättymistä.30 artiklaTodistusvoimaiset kieletTämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena saksan, englannin, tanskan, espanjan, ranskan, kreikan, italian, hollannin, portugalin ja hindin kielellä, kaikkien tekstien ollessa yhtä todistusvoimaisia.>VIITTAUS FILMIIN>LIITEYhteisön julistus tariffitarkistuksistaYhteisö toistaa julistuksensa, joka on liitetty 23 päivänä kesäkuuta 1981 tehtyyn yhteistyösopimukseen yleisistä tullietuusjärjestelmistä (GSP), jonka Euroopan talousyhteisö on toteuttanut itsenäiseltä perustalta 1 päivänä heinäkuuta 1971, Yhdistyneiden kansakuntien kauppaa ja kehitystä käsittelevän 1968 pidetyn toisen kokouksen päätöslauselman N:o 21 (II) mukaisesti.Lisäksi yhteisö sitoutuu tutkimaan alkuperäsääntöihin liittyviä ehdotuksia tai kysymyksiä, jotka Intia on tuonut esille ja joiden tarkoituksena on sallia Intian käyttää parhaalla mahdollisella tavalla järjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia.Yhteisö on myös valmis järjestämään seminaareja Intiassa järjestelmän julkisille ja yksityisille käyttäjille varmistaakseen sen mahdollisimman tehokkaan käytön.Yhteisön ja Intian julistusNeuvotteluissa, jotka koskivat Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan välistä yhteistyösopimusta kumppanuudesta ja kehityksestä, yhteisö ilmoitti, että jollei sopimuksen 25 artiklan määräyksistä muuta johdu, sen määräykset korvaavat yhteisön jäsenvaltioiden ja Intian väliset sopimukset, jos ne ovat joko ristiriidassa sopimuksen määräysten kanssa tai sen kanssa samankaltaiset.Lisäksi yhteisö vahvisti julistuksen, jonka se teki 23 päivänä kesäkuuta 1981 allekirjoitetun sopimuksen tekemisen yhteydessä, toisin sanoen:a) se ei aio vetää pois juutti- ja kookospähkinätuotteita, jotka tällä hetkellä on tuotu maahan tullitta yleisen tullietuusjärjestelmän mukaisesti, jonka yhteisö on toteuttanut itsenäiseltä perustalta 1 päivänä kesäkuuta 1971, Yhdistyneiden kansakuntien kauppaa ja kehitystä käsittelevän v. 1968 pidetyn toisen kokouksen päätöslauselman N:o 21 (II) mukaisesti eikä aio vetää niiltä pois GSPn etuisuutta lähitulevaisuudessa;b) että se on valmis pyrkimyksissään parantaa yleistä tullietuusjärjestelmää ottamaan huomioon Intian halun laajentaa ja vahvistaa kaupallisia suhteitaan yhteisön kanssa.Intia on ottanut huomioon yhteisön julistukset.Notice concerning the entry into force of the Cooperation Agreement between the European Community and the Republic of India on Partnership and Development(1)The exchange of instruments notifying the completion of the procedures necessary for the entry into force of this Agreement, signed on 20 December 1993, took place in Brussels on 26 July 1994. The Agreement will accordingly enter into force, pursuant to Article 29 thereof, on 1 August 1994.(1) OJ No L 223, 27. 8. 1994, p. 23.


type: other

text:
agosto 2015 ~ CIP Auditores Ltda
 Ratifican las Entidades Sin Ánimo de Lucro están obligadas a converger a las NIIF.-CTCP-
 8:22 cipauditores No comments
 “Solicito, respetuosamente, que por favor mediante un concepto emitido por el Ministerio, se aclare si las Entidades Sin Ánimo de Lucro están obligadas a converger a las NIIF".
 En desarrollo de esta facultad procede a responder una consulta que por traslado hizo la Dirección de Regulación del Ministerio de Industria, Comercio y Turismo, mediante Número de Radicación: 1-2015-005806.
 Mediante los últimos conceptos No 69, 276 y 306 de 2015, el Consejo Técnico de la Contaduría Pública, ha indicado que la decisión de avanzar en la convergencia hacia Normas de Información Financiera (NIIF) fue establecida en la Ley 1314 de 2009, y le corresponde al CTCP como organismo normalizador, resolver las inquietudes que se formulen en el desarrollo de la adecuada aplicación de los nuevos marcos técnicos normativos.
 Cabe anotar que el artículo 2° de la ley 1314 de 2009, estableció el ámbito de aplicación o destinatarios del mandato, al decir:
 "(...) la presente ley aplica a todas las personas naturales y jurídicas que, de acuerdo con la normatividad vigente, estén obligadas a llevar contabilidad, así como a los contadores públicos, funcionarios y demás personas encargadas de la preparación de estados financieros y otra información financiera, de su promulgación y aseguramiento”. (Negrita fuera de texto).
 Tal como ya lo ha indicado este Consejo en varios Conceptos, las entidades sin ánimo de lucro están sometidas al cumplimiento de la Ley 1314 de 2009, lo cual no es un capricho del CTCP sino un mandato expreso de la Ley y de obligatorio cumplimiento, dado que están obligadas a llevar contabilidad. Por consiguiente, deben clasificarse en el grupo que les corresponda en función de las condiciones señaladas en los decretos reglamentarios de la citada Ley. No hay ningún régimen contable para el sector privado, distinto al dispuesto para los Grupos 1, 2 y 3, establecidos en el Direccionamiento Estratégico de este órgano normalizador. Las entidades sin ánimo de lucro pueden ubicarse en cualquiera de los tres Grupos ya mencionados, dado que no se ha definido ningún régimen especial para ellas ni para ninguna otra entidad del sector privado.
 Cabe mencionar que en el plan de trabajo del 1° de enero al 30 de junio de 2015, en donde se encuentra el cronograma de los diferentes proyectos existentes, el CTCP incluye la elaboración de una orientación técnica profesional para las entidades sin ánimo de lucro, la cual ayudará a estas entidades en su proceso de convergencia hacia las nuevas normas.
 Extracto del Concepto 276 de CTCP
 Gravamen a los Movimientos Financieros son egresos improcedentes para las Entidades del Régimen Tributario Especial
 21:43 cipauditores No comments
 ¿Es el Gravamen a los Movimientos Financieros, GMF un egreso no procedente, para las entidades del régimen tributario especial de que trata el numeral 1° del artículo 19 del Estatuto Tributario?.
 De acuerdo con lo establecido en el Inciso segundo del parágrafo del artículo 8° del Decreto Reglamentario 4400 de 2004, modificado por el artículo 4° del Decreto 640 de 2005, el beneficio neto o excedente fiscal generado en la no procedencia de este egreso, conduce a que una partida que es egreso, se convierta en base gravable del impuesto de renta, con el agravante de que esa suma equivale finalmente a otro impuesto, en este caso el GMF, cuando lo que debería ser base de impuesto es la obtención de un ingreso y no la generación de un gasto.
 Al respecto es necesario hacer las siguientes precisiones:
 En primer lugar, la prohibición de tratar el gravamen a los movimientos financieros, GMF, como deducción, no proviene de la norma reglamentaria, sino de la ley que creó este impuesto. En efecto, es el artículo 372 del Estatuto Tributario, adicionado por el artículo 1° de la Ley 633 de 2000, el que establece por regla general y de manera categórica que:
 "En ningún caso este valor será deducible de la renta bruta de los contribuyentes"
 En segundo lugar, el tratamiento del beneficio neto o excedente generado en la no procedencia de los egresos, tampoco se deriva del reglamento, sino de lo previsto en el inciso segundo del artículo 358 del Estatuto Tributario, que al regular la exención preceptúa:
 "El beneficio neto o excedente generado en la no procedencia de los egresos, no será objeto del beneficio de que trata esta artículo"
 Lo dicho hasta aquí, permite inferir que los Decretos 4400 de 2004 y 640 de 2005, no hacen más que desarrollar lo señalado en las normas reglamentadas, en ejercicio de la facultad otorgada al Presidente de la República por el numeral 11 del artículo 189 de la Constitución Política.
 Cabe recordar que en punto a la potestad reglamentaria, el Honorable Consejo de Estado ha dicho en varias ocasiones:
 "La potestad reglamentaria del Jefe del Estado en esta hipótesis es limitada... No puede dictar ninguna disposición que viole una ley cualquiera, no solo la ley que completa, sino cualquier otra ley... El reglamento, además, completa la ley, fijando v desarrollando los detalles de aplicación de los principios que la lev contiene, pero no puede dictar ninguna disposición nueva. El reglamento tiene por objeto y por razón de ser asegurar la aplicación de la ley que él completa. Se halla, en rigor, contenido en la ley a que se refiere. Desarrolla los principios formulados por la ley, pero no puede en manera alguna ampliar o restringir el alcance la ley.' (subrayado fuera de texto), (Sentencia Nro. 650 del 26 de julio de 1988. C.P. Doctor Samuel Buitrago Hurtado).
 Ahora bien, respecto a la interpretación del artículo 358 del Estatuto Tributario, este Despacho se pronunció mediante el Concepto Nro. 075009 del 9 de agosto de 2000, el cual conserva plena validez, en la medida que la norma fuente no ha sido objeto de modificación alguna:
 "..., en esta oportunidad puntualizamos la razón por la cual los egresos improcedentes, en la determinación del beneficio neto o excedente de las entidades sin ánimo de lucro, de régimen especial, se convierten en renta gravable. .
 Dice el artículo 358 que el beneficio neto o excedente determinado de conformidad con el artículo anterior, tendrá el carácter de exento cuando se destine directa o indirectamente, en el año siguiente a aquél en el cual se obtuvo, a programas que desarrollen dicho objeto social.
 El beneficio neto o excedente generado en la no procedencia de estos egresos, no será objeto del beneficio de que trata este artículo. El subrayado es del despacho.
 Como se observa, la norma es clara cuando establece que los egresos no procedentes no quedan amparados con el tratamiento de exentos. Asi las cosas, al no gozar del beneficio de (sic) natural que se convierte en renta gravable.
 La procedencia o no de los egresos no radica en que el contribuyente las señale o no dentro de la depuración de los Ingresos o que la administración las rechace o no. Ella tiene su fundamento en la norma legal que así lo consagra.
 Así las cosas, la no inclusión de EGRESOS no aceptables fiscalmente conlleva al aumento de la renta gravable como consecuencia de su Improcedencia.
 Para las entidades sin ánimo de lucro que gozan de la exención sobra el beneficio neto o excedente cuando lo invierten en la forma prevista, es de entender, que es el generado de los egresos procedentes. En consecuencia, la improcedencia de egresos conlleva la determinación de impuesto de renta en el valor correspondiente. ...(resaltado fuera de texto).
 A la luz de este pronunciamiento, fácilmente se colige que como consecuencia de la no procedencia de los egresos, lo que se grava, no son los egresos propiamente dichos, como lo entiende en la pregunta, sino el incremento en el beneficio neto o excedente fiscal, resultante de la improcedencia.
 En este contexto, se explica el contenido del inciso segundo del parágrafo del artículo 8° del Decreto Reglamentario 4400 de 2004, modificado por el artículo 4° del Decreto 640 de 2005, al establecer que:
 "Artículo 8° Exención del beneficio neto para las entidades sin ánimo de lucro. De conformidad con el parágrafo 4o del artículo 19 del Estatuto Tributario, el beneficio neto o excedente de que trata el artículo 5° del presente Decreto estará exento del impuesto sobre la renta cuando:
 Parágrafo. El beneficio neto o excedente fiscal de las entidades que cumplan las condiciones a que se refiere el numeral 1 del artículo 19 del Estatuto Tributario estará exento cuando el excedente contable sea reinvertido en su totalidad en las actividades de su objeto social, siempre que este corresponda a las enunciadas en el articulo 359 del Estatuto Tributario y a ellas tenga acceso la comunidad.
 La parte del beneficio neto o excedente generado en la no procedencia de los egresos: constituye ingreso gravable sometido a la tarifa del veinte por ciento (20%) y sobre este impuesto no procede descuento...."(subrayado fuera de texto).Texto CONCEPTO DIAN 058379 /07- 13-06
 ESCEPTICISMO PROFESIONAL CÓMO UTILIZARLO EN AUDITORÍA - NIA 200
 19:58 cipauditores No comments
 Tal como lo indica la NIA-200, el auditor deberá planear y ejecutar la auditoría con escepticismo profesional, reconociendo la posibilidad que se presente situaciones que hagan pensar que los estados financieros contengan errores materiales.
 Utilización de la evidencia de auditoría
 El escepticismo profesional implica que el auditor preste especial atención a la evidencia de auditoría que contradiga otra evidencia de auditoría obtenida, a la información que cuestione la fiabilidad de los documentos y las respuestas a las indagaciones que vayan a utilizarse como evidencia de auditoría, y a las condiciones que puedan indicar un posible fraude, como también a las circunstancias que sugieran la necesidad de aplicar procedimientos de auditoría adicionales a los requeridos por las NIA.
 Existencia de indicios de posible fraude
 El Profesional en Auditoría puede aceptar que los registros y soportes son auténticos, salvo que tenga motivos para pensar lo contrario. Sin embargo, el auditor debe plantearse la fiabilidad de la información que va a ser utilizada como evidencia de auditoría. En casos de duda sobre la integridad de la información o de existencia de indicios de posible fraude, como por ejemplo, si las condiciones identificadas durante la realización de la auditoría llevan al auditor a pensar que un documento puede no ser auténtico o que pueden haber sido falsificados los términos de un documento, las NIA requieren que el auditor investigue con más detalle y determine las modificaciones o los procedimientos de auditoría adicionales necesarios para resolver la cuestión.
 Cómo utilizarlo durante la auditoría
 El auditor necesita el escepticismo profesional durante toda la auditoría con el fin de que reduzca los riesgos de pasar por alto circunstancias inusuales, generalizar en exceso al alcanzar conclusiones a partir de los hechos observados en la auditoría, utilizar hipótesis inadecuadas en la determinación de la naturaleza, el momento de realización y la extensión de los procedimientos de auditoría y en la evaluación de sus resultados.
 En la evidencia de auditoría
 El escepticismo profesional es necesario para el desarrollo de una buena evaluación crítica de la evidencia de auditoría, lo que permite cuestionar la evidencia de auditoría contradictoria y la fiabilidad de los soportes y las respuestas a indagaciones y entrevistas con los responsables.
 Asimismo, implica atender a la suficiencia y adecuación de la evidencia de auditoría obtenida teniendo en cuenta las circunstancias; en caso de que existan factores de riesgo de fraude y se disponga de un solo documento, susceptible de fraude por su naturaleza, como única evidencia justificativa de una cifra material en los estados financieros.
 La Experiencia del Auditor
 El auditor debe tener cuenta su experiencia previa sobre la honestidad e integridad de la Dirección y de los responsables del Gobierno Corporativo de la Entidad. No obstante, la convicción de que los directivos de la Organización son honestos e íntegros no exime al auditor de la necesidad de mantener un escepticismoprofesional ni le permite conformarse con evidencia de auditoría que no sea convincente para la obtención de una seguridad razonable.
 Base del texto Nia 200.
 Socio Líder en Sector Social ONG
 CIP Auditores & Consultores Ltda. Líder en Normas Internacionales de Aseguramiento de Información
 Publicación realizada el 13/08/15 09:13 Hora estándar del Pacífico
 DECLARAR O NO DECLARAR RENTA EN EL 2015. ¡QUÉ PASA SI NO LO HAGO¡
 9:13 cipauditores No comments
 QUÉ PASA SI NO DECLARÉ.
 Si usted no presentó,o no tiene la intención de presentar la declaración en las fechas establecidas por la DIAN, usted tendría una sanción por extemporaneidad.
 Existen dos condiciones para liquidar la sanción que genera este evento, una voluntaria y otra generada por solicitud de la DIAN.
 VOLUNTARIAMENTE( Articulo 641 )
 Cuando el contribuyente presenta extemporáneamente su declaración de manera voluntaria, la sanción es de solo el 5% del total del impuesto a cargo sin sobrepasar el 100% de este pagando los intereses de mora.
 Si no existe impuesto a cargo será, el 0.5% de los ingresos brutos sin exceder el 5% de estos ingresos.
 En caso de que no tenga ingresos por el año, la sanción por mes será del 1% del patrimonio líquido del año anterior, sin superar el 10% del mismo, o del doble del saldo a favor si lo hubiere, o de la suma de $68.712.500 cuando no existiere saldo a favor.
 POR SOLICITUD DE LA DIAN( Articulo 642 )
 Cuando la DIAN envía una notificación al contribuyente, informando que este no ha presentado su declaración por el año inmediatamente anterior, y que lo haga lo más pronto posible, en este caso la sanción por extemporaneidad se DUPLICA, es del 10% del total del impuesto a cargo, sin sobrepasar el 200% del impuesto.
 Cuando en la declaración no resulte impuesto a cargo, la sanción por mes será del 1% de los ingresos brutos del año, sin exceder el 10% de estos, o de 4 veces el valor del saldo a favor si lo hubiere, o de la suma de $137.425.000 cuando no existiere saldo a favor.
 En caso de que no haya ingresos en el período, la sanción por cada mes será el 2% del patrimonio líquido del año anterior, sin sobrepasar el 20% del mismo, o de cuatro veces el valor del saldo a favor si lo hubiere, o de la suma de $137.425.000 cuando no existiere saldo a favor.
 Presente su declaración extemporánea de manera VOLUNTARIA es más barato para USTED, puede utilizar la ayuda de un profesional, o haciéndolo usted mismo con la ayuda que le ofrece la DIAN. Ver aquí
 No espere a que la DIAN lo notifique que no presentó la Declaración de Renta, evítese sanciones onerosas.
 Si desea utilizar el PROGRAMA DE AYUDA de la dian- RENTA AÑO GRAVABLE 2014
 MIGUEL EDUARDO FUENTES ROJAS ver Publicación online aquí
 Especializado en Auditoría Tributaria
 (Association of Chartered Certified Accountants) -Londres -Inglaterra
 CIP Auditores & Consultores Ltda.
 Líder en Normas Internacionales de Aseguramiento de Información - NIA con Certificación ACCA
 QUE HACER SI TENGO QUE DECLARAR RENTA POR EL AÑO 2014.
 7:19 cipauditores No comments
 Los topes para estar obligados a presentar declaración del impuesto sobre la renta y complementarios por el año gravable 2014, si usted es persona natural son:
 1. Que el patrimonio bruto en el último día del año gravable 2014 superior a $123.682.500.
 2. Que los ingresos brutos sean superiores a $38.479.000.
 3. Que las consumos mediante tarjeta de crédito excedan de $76.958.000.
 4. Que el valor total de compras y consumos supere los $76.958.000.
 5. Que el valor total acumulado de consignaciones bancarias, depósitos a inversiones financieras, exceda de$123.682.500.
 Si usted cumplió con cualquiera de los anteriores requisitos, tendrá que presentar la declaración de Renta por el período 2014. Atendiendo los dos últimos dígitos del NIT que esta en el Certificado del Registro Único Tributario RUT, sin tener en cuenta el dígito de verificación. Las fechas de presentación van desde el 11 de agosto comenzando por los dígitos 1 y 2, terminando el 21 de octubre de 2015 con los dígitos 99 y 00.
 Y lo primero que tendrá que hacer es tener presente que documentos tener a la mano para determinar sus ingresos, su patrimonio y sus gastos por deducciones.
 A continuación se indicará con que documentos contar para determinar estos aspectos:
 Uno de los documentos primordiales es el certificado de inscripción en el nuevo Registro Único Tributario "RUT" debidamente actualizado con las responsabilidades y actividades.
 DETERMINACIÓN DEL PATRIMONIO AL 31 DE DICIEMBRE DE 2014.
 En esta parte se debe contar con los documentos se soporte la titularidad de los bienes e inversiones y los que respaldan las deudas, con valores certificados a 31 de diciembre de 2014.
 a. Certificados o extractos de los saldos de las cuentas de ahorro y corrientes emitidos por las entidades financieras.
 b. Certificados de las inversiones emitidos por las entidades donde se constituyó la inversión, por ejemplo: CDT, bonos, derechos fiduciarios, inversiones ...
 g. Letras, pagarés, hipotecas y demás documentos que respalden cuentas por cobrar y obligaciones o deudas, conforme a los requisitos de ley.
 PARA DETERMINAR LOS INGRESOS DEL AÑO 2014
 En esta parte se debe tener algunos de los siguientes documentos en los que consten los ingresos que recibió durante el año gravable 2014, no necesariamente son todos, únicamente los que apliquen a su actividad.
 a.Certificado de ingresos y retenciones por pagos laborales y rentas de trabajo en general.
 b.Certificado de Ingreso promedio de los últimos seis (6) meses anteriores a la fecha del pago de las cesantías e intereses sobre las mismas.
 c.Certificado de indemnizaciones por accidentes de trabajo o de enfermedad, maternidad, gastos de entierro del trabajador...
 d.Certificados de Ingresos por concepto de honorarios, comisiones y servicios.
 e.Certificados de los rendimientos financieros pagados durante el año, expedidos por las entidades correspondientes.
 f.Certificado de dividendos y participaciones recibidos durante el año, expedidos por las sociedades de las cuales es socio o accionista.
 g.Certificados de ingresos recibidos durante el año por concepto de utilidades repartidas por sociedades liquidadas.
 h.Certificados de pagos por concepto de alimentación, efectuados por su empleador.
 i.Certificados de pago de indemnizaciones por seguros de vida.
 j.Certificados por concepto de dividendos y participaciones recibidos en el año.
 DETERMINACIÓN DE LOS PAGOS DEDUCIBLES
 En los gastos deducibles se debe tener claro los documentos en los que consten los pagos efectuados en el año 2014 y que tengan relación de causalidad, necesidad y proporcionalidad con la actividad generadora de renta.
 a.Certificado de pagos de intereses por préstamos para adquisición de vivienda.
 b.Certificados por pagos de salud.
 c.Relación de facturas de gastos, indicando el valor total.
 d.Relación de los pagos efectuados a sus empleados por concepto de sueldos, bonificaciones, vacaciones, cesantías y otros.
 e.Certificados de los pagos realizados por aportes a las cajas de compensación, Instituto Colombiano de Bienestar Familiar - ICBF, empresas promotoras de salud, administradoras de riesgos laborales, fondos de pensiones y otros.
 f.Pagos por impuestos de Industria y Comercio, Avisos y Tableros y Predial
 g.Certificados de las donaciones e inversiones que haya efectuado durante el año.
 h.En los casos que se requiera, la certificación para acreditar la deducción por dependientes económicos
 i.Declaraciones de renta de años anteriores si las tiene.
 Los anteriores fueron algunos de los muchos documentos que podría contar para la determinación de las bases para liquidar la declaración, recuerde que debe conservar la totalidad de los soportes.
 ¿Sabe usted que son los Convenios Interadministrativos?
 1:42 cipauditores No comments
 Se denominan contratos interadministrativos los que se celebran entre entidades estatales para la obtención del objeto y fines para la cuales fueron creadas, previstos en su norma de creación.
 SUJETOS O PARTES
 La Ley 80 de 1993 establece cuáles entidades para los efectos de la aplicación de dicha ley se consideran estatales. Lo anterior implica que todas esas entidades deben sujetarse en la ejecución de sus recursos y en la celebración de contratos a lo dispuesto en el Estatuto General de Contratación.
 Es de importancia resaltar que dentro de las entidades estatales sujetas a tal régimen se encuentran las entidades descentralizadas indirectas y las demás personas jurídicas en las que exista participación pública mayoritaria, cualquiera sea la denominación que ellas adopten, en todos los órdenes y niveles.
 Así mismo, también para los efectos de la aplicación de tal Estatuto, se denominan entidades estatales las cooperativas y asociaciones conformadas por entidades territoriales, especialmente cuando en desarrollo de convenios interadministrativos celebren contratos por cuenta de dichas entidades.
 De lo anterior, se deduce que los contratos que celebren las entidades estatales con esta clase de entidades se consideran interadministrativos. En forma adicional, implica el sometimiento de las mismas al Estatuto Contractual.
 Establece la Ley 80 de 1993, en relación con los convenios interadministrativos, un régimen especial:
 1.Se prescindirá de la utilización de cláusulas o estipulaciones excepcionales al derecho común. Terminación, modificación, interpretación unilateral; caducidad.
 2.En este evento se procede a celebrar con convenio interadministrativo de manera directa, siempre que las obligaciones derivadas de los mismos tengan relación directa con el objeto de la entidad ejecutora señalado en la ley o en sus reglamentos. Se exceptúan los contratos de obra, suministro, encargo fiduciario y fiducia pública cuando las instituciones de educación superior públicas sean las ejecutoras. Estos contratos podrán ser ejecutados por las mismas, siempre que participen en procesos de licitación pública o de selección abreviada de acuerdo con lo dispuesto en los numerales 1 y 2 del presente artículo.
 En aquellos casos en que la entidad estatal ejecutora deba subcontratar algunas de las actividades derivadas del contrato principal, no podrá ni ella ni el subcontratista contratar o vincular a las personas naturales o jurídicas que hayan participado en la elaboración de los estudios, diseños y proyectos que tengan relación directa con el objeto del contrato principal.
 Están exceptuados de la figura del contrato interadministrativo, los contratos de seguro de las entidades estatales.
 3.Las garantías en estos contratos no serán obligatorias. Lo cual implica que podrían pactarse. (Principio de economía).
 4.Se encuentran sometidos a la autonomía de la voluntad. En desarrollo de este principio no les es aplicable en su integridad la Ley 80 de 1993, pudiéndose apartar de ella en asuntos como el pago de anticipos que excedan el 50% del valor del Convenio
 5.Estos contratos si bien no causan los derechos de publicación en el Diario Único de Contratación, implican para las entidades públicas el cumplimiento de incluirlos dentro de la relación de contratos que exceden el 50% de la menor cuantía, la cual debe enviarse a la Imprenta Nacional en forma mensual
 Texto fuente La Cooperación Internacional y su Régimen Jurídico en Colombia
 Personas Naturales presentar Información con Relevancia Tributaria del Formato No. 1732.
 0:56 cipauditores No comments
 La Resolución 80 de 2015 modifica las condiciones de los contribuyentes Personas Naturales del Impuesto Sobre la Renta y Complementarios obligados a presentar la Información con Relevancia Tributaria.
 Esta información deberá ser presentada a través de los servicios informáticos electrónicos de la DIAN, diligenciando el Formato No. 1732 para la el año gravable 2014 o fracción del año 2015. Bogotá D. C., 31 de julio de 2015. La Dirección de Impuestos y Aduanas Nacionales – DIAN modificó, a través de la Resolución 80 del 28 de julio de 2015, las condiciones de los contribuyentes Personas Naturales que deben presentar la Información con Relevancia Tributaria, junto con la Declaración de Renta año gravable 2014. La resolución establece que están obligados a presentar la Información con Relevancia Tributaria año gravable 2014 o fracción del año 2015, los contribuyentes Personas Naturales del Impuesto sobre la Renta y Complementarios obligados a llevar libros de contabilidad que declaren en el Formulario N° 110, y que cumplan con algunas de las siguientes condiciones:
 Que a 31 de diciembre del año 2013 posean un patrimonio bruto superior 46.571 UVT ($1.250.000.000) y/o hayan obtenido en el año 2013 ingresos brutos, superiores a 46.571 UVT ($1.250.000.000) y que presentaron por el año gravable 2013 la Información con Relevancia Tributaria en el Formato 1732. Esta Información deberá ser presentada a través de los servicios informáticos electrónicos de la Dirección de Impuestos y Aduanas Nacionales, diligenciando el Formato No. 1732, denominado “Formato y Especificaciones para el Suministro de la Información con Relevancia Tributaria – Año Gravable 2014”, para realizar posteriormente la presentación de la declaración del Impuesto sobre la Renta y Complementarios haciendo uso del mecanismo de firma respaldado con certificado digital.
 Texto tomado online
 DECLARAR RENTA EN EL AÑO 2015- ¿CÓMO SABERLO ?
 0:18 cipauditores No comments
 ¿Cómo saber si tengo que declarar?
 Según información de la Dirección de Impuestos y Aduanas Nacionales, DIAN, las condiciones fueron establecidas por el Gobierno Nacional mediante Decreto 2623 de diciembre 17 de 2014 y, las personas que cumplan con al menos una de las siguientes condiciones, debe hacer la respectiva declaración:
 Son aquellas personas que en una proporción igual o superior a un 80% de la prestación de servicios de manera personal o de la realización de una actividad económica por cuenta y riesgo del empleador o contratante, mediante una vinculación laboral o legal y reglamentaria o de cualquier otra naturaleza, independientemente de su denominación:
 1. Que el patrimonio bruto en el último día del año gravable 2014 exceda de 4.500 UVT ($123.682.500).
 2. Que los ingresos brutos obtenidos en el año 2014 sean superiores a 1.400 UVT ($38.479.000).
 3. Que los consumos mediante tarjeta de crédito en el año 2014 excedan de 2.800 UVT ($76.958.000).
 4. Que el valor total de compras y consumos durante el año 2014 supere 2.800 UVT ($76.958.000).
 5. Que el valor total acumulado de consignaciones bancarias, depósitos o inversiones financieras durante el año 2014 excedan de 4.500 UVT ($123.682.500).
 1. Que el patrimonio bruto a 31 de diciembre de 2014 exceda de 4.500 UVT ($123.682.500).
 2. Que los ingresos brutos de 2014 sean superiores a 1.400 UVT ($38.479.000).
 3. Que los consumos mediante tarjeta de crédito durante 2014 excedan de 2.800 UVT ($76.958.000).
 4. Que el valor total de compras y consumos durante 2014 supere 2.800 UVT (76.958.000).
 5. Que el valor total acumulado de consignaciones bancarias, depósitos o inversiones financieras durante 2014, excedan de 4.500 UVT ($123.682.500).
 Demás personas naturales y asimiladas a estas
 Que no se encuentren clasificadas dentro de las categorías de empleados o trabajador por cuenta propia señaladas anteriormente, que no sean responsables del impuesto a las ventas del régimen común respecto al año gravable 2014
 El plazo para presentar la declaración y cancelar, en una sola cuota, el valor a pagar por concepto del impuesto sobre la renta y complementarios y del anticipo, inició el 3 de marzo de 2015.
 En cuanto a las fechas máximas de plazo para hacer dicha declaración y el pago, si corresponde, depende según los dos últimos dígitos del NIT del declarante que conste en el certificado del Registro Único Tributario (RUT), sin tener en cuenta el dígito de verificación, así:
 La DIAN cuenta con oficinas de atención. También puede asesorarse a través de contadores que estén certificados para hacer el respectivo procedimiento. Dicha asesoría varía dependiendo de la persona y sus estudios y pueden cobrarle tarifas que empiezan desde los $100.000, aproximadamente.
 “La DIAN ha dispuesto el servicio en línea para que todas las personas naturales sin firma digital actualicen el RUT, sin necesidad de acercarse a los puntos de contacto DIAN, cada vez que modifiquen datos como: dirección, correo electrónico, teléfonos, actividad económica, fecha de inicio de actividad económica y la adición de nuevas responsabilidades, entre otros,”
 ¿Y si no paga?
 En el Estatuto tributario, en el artículo 641, se establece que la sanción por extemporaneidad que deben liquidar las personas que presenten extemporáneamente sus declaraciones tributarias, equivalente como norma general al 5% del total del impuesto a cargo por mes o fracción de mes, sin que exceda del 100% del valor del impuesto.
 Adicionalmente, deben liquidar y pagar intereses de mora si tienen salgo a pagar y no lo hacen oportunamente.
 Texto tomado de finanzaspersonales.
 Las Exenciones Tributarias para la Cooperación Internacional
 13:22 cipauditores No comments
 LAS EXENCIONES TRIBUTARIAS CONTENIDAS EN LA LEGISLACIÓN NACIONAL PARA LA COOPERACIÓN INTERNACIONAL
 En relación con las exenciones consagradas en la Ley 788 de 2002 y reglamentadas en el Decreto 540 de 2004:
 1. Recaen sobre todo impuesto, tasa o contribución del orden nacional.
 2. Se aplican en relación con los fondos, inversiones, transacciones financieras, gastos, bienes, contratos, adquisición de bienes o servicios, importaciones.
 3. Operan de manera directa. No es necesario el pago del impuesto y solicitar su devolución posteriormente.
 4. Debe tratarse de proyectos convenidos con el gobierno colombiano bajo el amparo de acuerdos intergubernamentales.
 5. Debe tratarse de recursos destinados a realizar programas considerados de utilidad común. Corresponde a cada entidad pública del sector, ya sea del nivel nacional o territorial, certificar si los proyectos e inversiones a que están destinados los auxilios o donaciones correspondientes son de utilidad común. Dichas certificaciones deberán remitirse de manera inmediata a la entidad ejecutora de los recursos, que a su vez las enviará dentro de los primeros cinco (5) días hábiles de cada trimestre a la Dirección de Impuestos y Aduanas Nacionales, DIAN, para lo de su competencia.
 6. La exención del Impuesto sobre las Ventas (IVA) respecto de los recursos de que trata el artículo 96 de la Ley 788 de 2002 procede en forma directa sobre las operaciones de adquisición de bienes o servicios gravados con este impuesto que el administrador o ejecutor de los recursos realice directamente o mediante contratos para la realización de programas de utilidad común, con el cumplimiento de los requisitos señalados en el artículo 4o del Decreto 540 de 2004.
 7. La exención del Gravamen a los Movimientos Financieros (GMF) opera directamente respecto de la disposición de los recursos de la cuenta abierta exclusivamente para el manejo de los mismos. Para este efecto, el administrador o ejecutor deberá marcar en la entidad financiera la cuenta que se utilizará para el manejo exclusivo de los recursos.
 REQUISITOS GENERALES DE LA EXENCIÓN DE QUE TRATA EL ARTÍCULO 96 DE LA LEY 788 DE 2002
 1. Para la procedencia de la exención establecida en el artículo 96 de la Ley 788 de 2002 el donante podrá ejecutar los recursos:
 a) administrándolos directamente;
 b) administrándolos a través de organismos internacionales;
 c) administrándolos a través de entidades públicas debidamente autorizadas.
 d) Designando organizaciones no gubernamentales debidamente acreditadas en Colombia como entidades ejecutoras de los fondos objeto de donación.
 2. En cada caso, se deben cumplir los siguientes requisitos generales:
 a) En el caso de la Organización no Gubernamental que se designe para administrar y ejecutar los recursos, el representante legal de la misma debe adjuntar certificación expedida por el Gobierno o entidad extranjera otorgante de la cooperación en la cual conste su calidad de entidad ejecutora de los fondos objeto de donación, debiendo llevar contabilidad separada de los recursos administrados.
 b) El representante legal de la entidad que administre o ejecute los recursos deberá expedir certificación respecto de cada contrato u operación realizados con los recursos del auxilio o donación en la que conste la denominación del convenio, acuerdo o actuación intergubernamental que ampara el auxilio o donación, con indicación de la fecha del mismo y de las partes intervinientes. Esta certificación servirá de soporte para la exención del impuesto de timbre nacional, del impuesto sobre las ventas, del Gravamen a los Movimientos Financieros (GMF) y de otras tasas y contribuciones del orden nacional que pudieran recaer sobre la utilización de los recursos, certificación que deberá estar suscrita por Revisor Fiscal o Contador Público, según el caso. El administrador o ejecutor de los recursos deberá entregar dicha certificación a los proveedores de bienes y servicios, con el fin de que se dé aplicación a la correspondiente exención del IVA.
 c) El administrador o ejecutor de los recursos deberá manejar los fondos del auxilio o donación en una cuenta abierta en una entidad financiera, destinada exclusivamente para ese efecto, la cual se cancelará una vez finalizada la ejecución total de los fondos así como del proyecto u obra beneficiario del auxilio o donación.
 d) El proveedor por su parte deberá dejar esta constancia en las facturas que expida y conservar la certificación recibida como soporte de sus operaciones, para cuando la Administración lo exija, la cual además le autoriza para tratar los impuestos descontables a que tenga derecho de conformidad con los artículos 485 y 490 del Estatuto Tributario, aunque sin derecho a solicitar devolución del saldo a favor que se llegue a originar en algún período bimestral.
 Texto –Acción Social -Régimen Jurídico
 Ratifican las Entidades Sin Ánimo de Lucro están o...
 Gravamen a los Movimientos Financieros son egresos...
 ESCEPTICISMO PROFESIONAL CÓMO UTILIZARLO EN AUDIT...
 DECLARAR O NO DECLARAR RENTA EN EL 2015. ¡QUÉ PASA...
 QUE HACER SI TENGO QUE DECLARAR RENTA POR EL AÑO 2...
 ¿Sabe usted que son los Convenios Interadministrat...
 Personas Naturales presentar Información con Relev...
 Las Exenciones Tributarias para la Cooperación In...
 Caso de exención de impuestos en Acuerdo de Cooper...
 ¿Se debería suministrar información mensualmente d...
 Organismos Internacionales Acreditados en Colombia...
 Preguntas sobre la sanción por no presentar inform...
 Sabe usted si alguien ha instalado software de ras...