type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 24.3.2012
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 89/8
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Conseil d'État (Francija) 29. decembra 2011 – Établissement national des produits de l'agriculture et de la mer (FranceAgriMer), ki je pravna naslednica Office national interprofessionnel des fruits, des légumes, des vins et de l'horticulture (VINIFLHOR) proti Organisation de producteurs Les Cimes
 (Zadeva C-673/11)
 2012/C 89/12
 Jezik postopka: francoščina
 Predložitveno sodišče
 Conseil d'État
 Stranki v postopku v glavni stvari
 Vložnica kasacijske pritožbe: Établissement national des produits de l'agriculture et de la mer (FranceAgriMer), ki je pravna naslednica Office national interprofessionnel des fruits, des légumes, des vins et de l'horticulture (VINIFLHOR)
 Nasprotna stranka: Organisation de producteurs Les Cimes
 Vprašanja za predhodno odločanje
 1.
 Kako lahko država članica izvaja možnost iz člena 2(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 4045/89 (1) z dne 21. decembra 1989 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Jamstvenega oddelka sklada EKUJS, s strani držav članic, da se pregledano obdobje podaljša „za obdobja [...] pred 12 mesečnim obdobjem ali po njem“, ki jih določa, glede na zahteve po zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti na eni strani ter načelo pravne varnosti in potrebo po tem, da se nadzornim organom ne pusti neomejeno pooblastilo, na drugi strani?
 2.
 Zlasti:
 —
 Ali se mora pregledano obdobje vsekakor končati v 12 mesečnem obdobju pred obdobjem, imenovanim „obdobje pregledov“, v katerem se opravijo pregledi, sicer bi bila pri pregledu storjena nepravilnost, zaradi katere bi lahko subjekt, pri katerem se opravlja pregled, izpodbijal odločbo, izdano na podlagi ugotovitev tega pregleda?
 —
 Če je odgovor na prejšnje vprašanje pritrdilen – kako je treba razumeti možnost, izrecno določeno z navedeno uredbo, da se pregledano obdobje podaljša za obdobja „po 12 mesečnem obdobju“?
 —
 Če je odgovor na prvo vprašanje nikalen – ali mora pregledano obdobje vseeno obsegati 12 mesečno obdobje, ki se konča v obdobju pregledov pred obdobjem, v katerem poteka pregled, sicer bi bila pri pregledu storjena nepravilnost, zaradi katere bi lahko subjekt, pri katerem se opravlja pregled, izpodbijal odločbo, izdano na podlagi ugotovitev tega pregleda, ali pa se lahko pregled nanaša samo na obdobje, ki se konča pred začetkom prejšnjega obdobja pregledov?
 (1) Uredba Sveta (EGS) št. 4045/89 z dne 21. decembra 1989 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, s strani držav članic in o razveljavitvi Direktive 77/435/EGS (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 9, str. 208).


text:
3.7.2010
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 179/17
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Naczelny Sąd Administracyjny il 9 aprile 2010 — Emilian Kuć e Halina Jeziorska-Kuć/Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie
 (Causa C-181/10)
 2010/C 179/29
 Lingua processuale: il polacco
 Giudice del rinvio
 Naczelny Sąd Administracyjny
 Parti
 Ricorrenti: Emilian Kuć e Halina Jeziorska-Kuć
 Convenuto: Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie
 Questioni pregiudiziali
 1)
 Se ad un agricoltore forfettario ai sensi dell’art. 295, n. 1, punto 3, della direttiva del Consiglio 28 novembre 2006, 2006/112/CE relativa al sistema comune d’imposta sul valore aggiunto (1), il quale procede alla vendita di lotti, usati in precedenza per la sua attività agricola, destinati dal piano regolatore generale del comune alla costruzione di edifici residenziali e di servizi, tuttavia acquistati come terreni agricoli (esenti da IVA), sia applicabile l’art. 16 di tale direttiva a norma del quale la destinazione di beni della propria impresa da parte di un soggetto passivo al proprio uso privato o ad altri fini estranei alla sua impresa è assimilata a una cessione a titolo oneroso solo quando tali beni hanno dato diritto ad una detrazione totale o parziale dell’IVA.
 2)
 Se un agricoltore forfettario ai sensi dell’art. 295, n. 1, punto 3, della direttiva 2006/112/CE, il quale vende lotti di terreno precedentemente usati per la sua attività agricola, destinati dal piano regolatore generale del comune alla costruzione di edifici residenziali e di servizi, tuttavia acquistati come terreni agricoli (esenti da IVA), debba considerarsi quale soggetto passivo dell’imposta, obbligato alla liquidazione dell’IVA a titolo della vendita in parola in forza dei principi generali.
 (1) GU L 347, pag. 1.


type: other

text:
Bundespatentgericht, Beschluss vom 2. Mai 2007, Az.: 26 W (pat) 86/05
 Aktenzeichen: 26 W (pat) 86/05
 Die Antragstellerin hat am 12. März 2003 gemäß § 50 MarkenG beantragt, die am 20. August 1996 für die Ware Spielzeug, nämlich Spielbausteineeingetragene Marke 395 03 037 Grafik der Marke 39503037.4 zu löschen, weil diese entgegen den Vorschriften der § 3 Abs. 2 Nr. 1 und 2 sowie § 8 Abs. 2 Nr. 1 und 2 MarkenG eingetragen worden sei. Die Markeninhaberin hat der Löschung innerhalb der Frist des § 54 Abs. 2 Satz 2 MarkenG widersprochen.
 Die Markenabteilung 3.4. hat den Löschungsantrag mit Beschluss vom 2. Februar 2005 als unzulässig verworfen. Zur Begründung hat sie ausgeführt, es handele sich hierbei um die Wiederholung des von der Antragstellerin bereits unter ihrer früheren Firma "A... Inc." gestellten Löschungsantrags vom 14. November 1997, dem die materielle Rechtskraft des Beschlusses der Markenabteilung vom 7. März 2002 im Verfahren S 216/97 entgegenstehe. Durch diese Entscheidung sei der ursprüngliche Löschungsantrag rechtskräftig zurückgewiesen worden. Gegen diesen Beschluss sei kein wirksames Rechtsmittel eingelegt worden, da die Beschwerdegebühr in Höhe von 500 € innerhalb der Beschwerdefrist nicht in voller Höhe gezahlt worden sei. Die Rechtsfolge der unvollständigen Zahlung habe keiner besonderen Feststellung durch das Bundespatentgericht bedurft. Der Antragstellerin sei auch keine Wiedereinsetzung in die versäumte Frist zur Zahlung der Beschwerdegebühr gewährt worden; nach Rücknahme des Löschungsantrags durch die Rechtsvorgängerin der Antragstellerin, der "A... Inc.", am 13. März 2003, der nach Klarstellung vom 2. April 2003 zu- gleich als Rücknahme der Beschwerde zu werten gewesen sei, sei der Beschluss der Markenabteilung nicht gegenstandslos geworden, eine Rücknahme sei nicht mehr möglich gewesen, da über den Antrag bereits unanfechtbar entschieden worden sei. Der betreffende Beschluss entfalte daher auch materielle Rechtskraftwirkungen nach §§ 322, 325 ZPO, die eine erneute Überprüfung im Löschungsverfahren nach §§ 3 und 8 MarkenG ausschließen würden. Insbesondere könne sich die Antragstellerin auch nicht auf eine zwischenzeitlich eingetretene Änderung in der Rechtsprechung berufen, da diese anerkanntermaßen die Rechtskraftwirkung unberührt lasse.
 Hiergegen wendet sich die Antragstellerin mit der Beschwerde. Sie vertritt die Auffassung, die Markenabteilung habe zu Unrecht den Löschungsantrag als unzulässig verworfen. Zu der Frage, ob die gegen den Beschluss der Markenabteilung vom 7. März 2002 erhobene Beschwerde aufgrund unvollständiger Zahlung der Beschwerdegebühr unzulässig sei, fehle eine abschließende Entscheidung des Bundespatentgerichts. Demnach sei mit der Rücknahme des Löschungsantrags, über den zu diesem Zeitpunkt noch nicht unanfechtbar entschieden worden sei, sowie mit der Rücknahme der Beschwerde der Beschluss der Markenabteilung vom 7. März 2002 gegenstandslos geworden. Selbst wenn der Beschluss formell rechtskräftig geworden sei, habe er jedoch keine materielle Rechtskraft erlangt; die Vorschriften der §§ 322, 325 ZPO seien auf Entscheidungen des Bundespatentgerichts, nicht aber auf Beschlüsse des Deutschen Patent- und Markenamts, die Verwaltungsentscheidungen darstellen, anwendbar. Außerdem sei durch die "Philips"-Entscheidung des Europäischen Gerichtshofs eine signifikante Rechtsänderung nach Verkündung der Vorentscheidung eingetreten.
 Die Antragstellerin beantragt daher, den angefochtenen Beschluss aufzuheben und die Löschung der angegriffenen Marke anzuordnen.
 Sie vertritt die Auffassung, der Beschluss der Markenabteilung vom 7. März 2002, mit dem der von der Rechtsvorgängerin der Antragstellerin gestellte ursprüngliche Löschungsantrag zurückgewiesen worden sei, sei formell und materiell rechtskräftig geworden. Gegen den Beschluss habe die Rechtsvorgängerin der Antragstellerin kein ordnungsgemäßes Rechtsmittel eingelegt. Der Löschungsantrag habe nach verspäteter Zahlung der Beschwerdegebühr nicht mehr zurückgenommen werden können, da die Entscheidung der Löschungsabteilung über den Löschungsantrag bestandskräftig geworden sei und deshalb kein anhängiges Verfahrens bestand. Daran ändere auch die Zurücknahme der Beschwerde nichts, denn bei Zurücknahme eines Rechtsmittels trete die Rechtskraft der angefochtenen Entscheidung ein. Die Entscheidung der Markenabteilung sei auch materiell rechtskräftig geworden, da das Löschungsverfahren gemäß § 54 MarkenG ein kontradiktorisches Verfahren sei, sodass - auch nach Auffassung des BGH - unabhängig von der darüber entscheidenden Stelle eine materielle Rechtskraftbindung aufgrund der Natur des Verfahrens entstehe. Es bestehe grundsätzlich auch kein Rechtsschutzinteresse daran, ein rechtskräftig entschiedenes Verfahren erneut zu führen, solange sich nicht die Tatsachenlage oder die einschlägigen Vorschriften geändert hätten. Ein Wandel in der Rechtsprechung, der vorliegend ohnehin nicht gegeben sei, ändere jedenfalls nichts an der materiellen Rechtskraftwirkung. Im Übrigen sei die Marke auch nicht schutzunfähig gemäß §§ 3 und 8 MarkenG.
 II Die zulässige Beschwerde ist begründet. Der von der Antragstellerin am 12. März 2003 erhobene Löschungsantrag ist gemäß §§ 54, 50 Abs. 1 i. V. m. § 3 Abs. 2 Nr. 2 MarkenG zulässig und begründet.
 1. Dem vorliegenden Löschungsantrag steht nicht der Einwand der Rechtskraft des Beschlusses vom 7. März 2002, mit dem der frühere Löschungsantrag der Rechtsvorgängerin der Antragstellerin zurückgewiesen worden war, entgegen. Wenngleich der Einwand der Rechtskraft auch in Löschungsverfahren vor dem Deutschen Patent- und Markenamt durchgreifen kann (vgl. BGH GRUR 1993, 969 - Indorektal II), ist indes der frühere Beschluss der Markenabteilung vom 7. März 2002 nicht rechtskräftig geworden, da vor Eintritt der Rechtskraft der Löschungsantrag mit Schriftsatz vom 13. März 2003 zurückgenommen worden ist. Denn die Rechtsvorgängerin der Antragstellerin hatte gegen diesen Beschluss fristgerecht Beschwerde eingelegt, was den Eintritt der Rechtskraft unabhängig von der Zahlung der Beschwerdegebühr hemmte. Wenngleich § 6 Abs. 2 PatKostG vorsieht, dass eine Beschwerde als nicht erhoben gilt, wenn die Beschwerdegebühr nicht fristgerecht und vollständig entrichtet wird, führt dies bei unvollständiger Zahlung der Beschwerdegebühr nicht mit Ablauf der Beschwerdefrist zum Eintritt der Rechtskraft. Wie sich aus § 23 Abs. 1 Nr. 4 RPflG ergibt, ist noch die Feststellung zu treffen, dass die Beschwerde als nicht erhoben gilt. Hiergegen ist gemäß § 23 Abs. 2 RPflG die Erinnerung zulässig. Der mit der Beschwerde angefochtene Beschluss kann nicht rechtskräftig werden, bevor rechtskräftig festgestellt ist, dass die Beschwerde als nicht erhoben gilt. Deshalb hat die Rechtsvorgängerin der Antragstellerin den Löschungsantrag zu einem Zeitpunkt zurückgenommen, als der Beschluss der Markenabteilung vom 7. März 2002 noch nicht rechtskräftig geworden war, sodass der Einwand der Rechtskraft der Zulässigkeit des vorliegenden Löschungsantrags nicht entgegenstand. Vielmehr wurde der den Löschungsantrag zurückweisende Beschluss mit der Rücknahme des Antrags gegenstandslos (vgl. Ströbele/Hacker, Markengesetz, 8. Aufl., § 54 Rdnr. 3 a. E.); die erst nachträgliche Erklärung vom 2. April 2003, dass sie zugleich auch die Beschwerde habe zurücknehmen wollen, vermochte hieran nichts mehr zu ändern.
 Gegenstand der angegriffenen Marke ist die dreidimensionale Wiedergabe eines roten quaderförmigen Spielbausteins mit zwei symmetrischen Reihen aus jeweils vier flachen glatten zylindrischen Noppen an der Oberfläche, des sog. "Lego-Bausteins". Die Unterseite des Bausteins ist in der Darstellung der Marke nicht erkennbar. Allerdings zeigen die von der Inhaberin der angegriffenen Marke vorgelegten Demonstrationsobjekte eindeutig, dass der durch die Marke dargestellte Baustein Hohlräume auf der Unterseite aufweist, die für die Verbindung mit den Noppen des zweiten Bausteins bestimmt sind.
 Nach dieser Vorschrift sind solche Zeichen nicht dem Schutz als Marke zugänglich, die ausschließlich aus einer Form bestehen, die zur Erreichung einer technischen Wirkung erforderlich ist. Zweck dieses Ausschließungsgrunds ist es, eine Monopolisierung technischer Lösungen oder Gebrauchseigenschaften von Waren im Wege des Markenschutzes zu verhindern. Der Europäische Gerichtshof gibt mit Rücksicht auf das Bedürfnis der Mitbewerber der Auffassung den Vorzug, wonach der Ausschluss des § 3 Abs. 2 Nr. 2 MarkenG schon dann eingreift, wenn die betreffende Form eine technische Funktion erfüllt, also technisch bedingt ist. Vom Markenschutz ausgeschlossen sind deshalb nicht nur Warenformen, die ausschließlich aus technisch notwendigen Merkmalen bestehen, sondern alle Warenformen, deren wesentliche Merkmale eine technische Funktion erfüllen, also technisch bedingt sind, ohne dass es darauf ankommt, ob sich die gleiche technische Wirkung auch unter Verwendung anderer Formalternativen erreichen lässt (vgl. EuGH GRUR 2002, 804, 809 - Philips; ebenso BGH GRUR 2006, 588 - Scherkopf). Weist der beanspruchte Gegenstand jedoch weitere, über die bloße technische Gestaltung hinausgehende Merkmale auf, die weder durch die Art der Ware noch technisch bedingt sind, kommt der Ausschlussgrund der fehlenden Markenfähigkeit nicht in Betracht (vgl. EuGH GRUR 2002, 804 - Philips; GRUR 2003, 514 - Linde, Winward und Rado).
 2.1. Von diesen Grundsätzen ausgehend sind die Kupplungselemente (= Noppen), auf deren Gestaltung sich die Inhaberin der angegriffenen Marke zur Begründung der Markenfähigkeit gemäß § 3 Abs. 2 Nr. 2 MarkenG allein beruft, als bevorzugte Ausführungsform des betreffenden Spielbausteins und damit als ausschließlich technisch bedingt anzusehen. Auch Spielzeug kann Gegenstand technischer Erfindungen sein (vgl. Entscheidung der Nichtigkeitsabteilung des HABM vom 30. Juli 2004 63 C 107029/1 Nr. 62 - Legostein). Grundsätzlich dürfen technische Lösungen, die Patent- oder Gebrauchmusterschutz genießen, nicht durch den Markenschutz unterlaufen werden (vgl. Ströbele/Hacker, Markengesetz, 8. Aufl., § 3 Rdnr. 93). Nur Merkmale, die nicht im Wesentlichen technisch bedingt sind, sind dem Markenschutz zugänglich. Dass zur technischen Funktion noch eine ästhetische Wirkung hinzutritt, hindert entgegen der Auffassung der Markeninhaberin, die in dem vorgelegten Rechtsgutachten ausführlich dargelegt wird, nicht die Annahme der Wesentlichkeit des technischen Effekts. Ergibt sich, dass einem Merkmal zwar eine technische Funktion zukommt, es aber darüber hinaus einen nichttechnischen Überschuss aufweist, ist das Ausmaß dieses Überschusses im Hinblick auf den maßgeblichen Gesamteindruck der Form zu bestimmen. Wird der Gesamteindruck nicht nur unwesentlich durch einen solchen nichttechnischen Überschuss bestimmt, ist § 3 Abs. 2 Nr. 2 MarkenG nicht anwendbar (vgl. Ströbele/Hacker, Markengesetz, 8. Aufl., § 3 Rdnr. 98). Vorliegend ist davon auszugehen, dass die wesentliche technische Funktion der Noppen auf der Oberseite sowie der Hohlräume auf der Unterseite in einem Kupplungs- bzw. Verbindungseffekt besteht, der der Stabilität dient und eine gewisse Beweglichkeit (leichte Verbindung und Trennung) der Elemente gewährleistet; diese durch die Noppen intendierte technische Wirkung steht eindeutig im Vordergrund. Der Europäische Gerichtshof hat zum Begriff "notwendig" in Art. 7 (1) e) (ii) GMV ausgeführt, dass die jeweilige Form oder der jeweilige Formteil notwendig im Sinne einer condicio sine qua non zur Erzielung sein muss. Damit ist festzustellen, ob die technische Wirkung auch ohne Vorliegen eines bestimmten Bestandteils erreicht würde. Zudem ist der Aspekt der "Funktionalität" miteinzubeziehen. Die Frage ist daher nicht, ob das Design des Gegenstands funktional ist, sondern ob die Funktion des Gegenstands durch die Form bewerkstelligt wird (vgl. EuGH a. a. O. Nr. 81, 84 - Philips). Dies ist für die Form der Noppen klar zu bejahen, da deren Anzahl, deren Durchmesser, deren Höhe und deren symmetrische Anordnung auf der Oberfläche des Bausteins wesentlich für die erzielte Wirkung und damit für diese Wirkung auch erforderlich ist (vgl. HABM a. a. O. Nr. 49 - Legostein).
 Die abgelaufenen Patente bestätigen dies. Aus der deutschen Patentschrift DE 1 076 007 aus dem Jahr 1960, der neben dem weiteren deutschen Patent DE 529580 sowie weiteren britischen Patenten die technische Lösung des "Lego-Bausteins" zugrunde lag und auf die das von der Inhaberin der angegriffenen Marke vorgelegte Rechtsgutachten ebenfalls Bezug nimmt, sind folgende Elemente als (ausschließlich) technisch bedingt anzusehen:
 - Quaderform - Kupplungselemente - Primärzapfen (Noppen) paarweise nebeneinander angeordnet - Oberfläche muss 8 Noppen haben - Noppen müssen so gestaltet sein, dass sie zwischen den Sekundärzapfen (Säulen) und der Nachbarwand der Außensteine verklemmt werden können.
 Da die Patentschriften hinsichtlich der zylindrischen Gestaltung der Noppen von einer "vorzugsweisen" bzw. "zweckmäßigen" Gestaltung sprechen, ist weiterhin davon auszugehen, dass im Hinblick auf die Erfordernisse der Stabilität der verbundenen Spielbausteine einerseits bzw. deren Beweglichkeit und leichter Trennbarkeit andererseits die dort beschriebene Form, die mit der Form der vorliegenden Marke übereinstimmt, die funktionsgerechteste ist. Zylindrische Verbindungsnoppen mit einer glatten, durchgehenden, äußeren Fläche sind die beste, beständigste Verbindungskraft beim Zusammensetzen der Bausteine, denn diese können präziser hergestellt werden (vgl. Entscheidung der Großen Beschwerdekammer des HABM vom 10. Juli 2006, R 856/2004-G Nr. 49 - Legostein). So beeinflusst beispielsweise die Höhe der Noppen maßgeblich die Stabilität des Verbindungseffekts: sind die Noppen zu niedrig, ist der Halt der verbundenen Elemente nicht gewährleistet, während bei zu hohen Noppen eine leichte Trennung der verbundenen Elemente nicht problemlos möglich und damit die Beweglichkeit der Elemente eingeschränkt wäre. Daneben sind rein ästhetisch bedingte Merkmale auch in der konkreten Ausgestaltung nicht ersichtlich. Der Gestaltungsfreiheit eines Designers sind von vornherein Grenzen gesetzt, da die Technizität der Zweckerreichung, nämlich die einfache Verbindung und Trennung der Spielbausteine und damit deren vielfältige Verbindungsmöglichkeiten bei deren Beweglichkeit und optimaler Stabilität, im Vordergrund steht. Die als Marke beanspruchte Form erschöpft sich somit in der bloßen Reproduktion der zur Erreichung eines technischen Effekts erforderlichen Anordnung der Elemente der Ware (vgl. BPatG GRUR 2005, 333, 335 - Fahrzeugteile). Ein beachtlicher nichttechnischer Überschuss, wie er vom Bundesgerichtshof in der Entscheidung "Gabelstapler" angenommen wurde (vgl. GRUR 2004, 502 ff.), ist vorliegend demnach nicht gegeben.
 Auch die Entscheidung der Großen Beschwerdekammer des Harmonisierungsamts geht von einer ausschließlich technischen Bedingtheit des "Lego-Bausteins" aus und sieht in der vorliegenden Markenform die vernünftigste und wirtschaftlichste Weise, die Bausteine zur gewünschten Festigkeit zu verbinden. Es wird dort festgestellt, dass die Merkmale des Legosteins eindeutig gewählt wurden, um den technischen Zweck des Bausteins zu erfüllen, nicht hingegen, um eine Herkunftsbestimmung im markenmäßigen Sinn zu erlauben (vgl. a. a. O., Nr. 62 - Legostein).
 Ähnliche Erwägungen finden sich auch in der Entscheidung "HILTI-KOFFER" vom 11. Januar 2006 (R 0001/2005-4). Dort fasst das Harmonisierungsamt die Kriterien für eine fehlende Markenfähigkeit i. S. d § 3 Abs. 2 Nr. 2 MarkenG dahingehend, dass eine bestimmte Form vorliegt, dass diese Form eine bestimmte Wirkung erzielt, dass der Eintritt oder Nichteintritt dieser Wirkungen, sei es auch nur zu einem bestimmten relevanten Grad, gerade von der Form abhängt unddass diese Wirkung auf technischem und nicht etwa beispielsweise auf ästhetischem Gebiet liegt.
 Diese Kriterien werden in Bezug auf die Gestaltung der Noppen des "Lego-Bausteins" - wie vorstehend dargelegt - erfüllt, sodass eine ausschließlich technische Bedingtheit der Noppen in ihrer konkreten Ausgestaltung nicht in Abrede zu stellen ist.
 2.2. Hinsichtlich des Vorliegens möglicher Gestaltungsalternativen erscheint eine Unterscheidung zwischen technischer Wirkung und technischer Lösung, wie sie das vorgelegte Rechtsgutachten trifft, wobei die technische Wirkung das Ergebnis darstellt, das durch (meist mehrere) technische Lösungen erzielt werden kann, ebenso wenig veranlasst wie der daraus gezogene Schluss, dass der Europäische Gerichtshof in der "Philips"-Entscheidung (a. a. O.) die Markenfähigkeit nur ausschließen wollte, wenn das Erzielen der technischen Wirkung durch andere technische Lösungen erreicht werden kann, nicht aber wenn verschiedene Gestaltungsalternativen innerhalb derselben technischen Lösung bestehen. Für eine derartige Differenzierung in der Betrachtungsweise bestehen weder sachliche noch rechtliche Gründe; vielmehr erscheint es im Wege eines "Erst-Recht"-Schlusses naheliegend, das Vorliegen beider Formen von Gestaltungsvarianten gleichzustellen. Zudem kann im Einzelfall schwierig abzugrenzen sein, welche Ausführungsform sich tatsächlich noch innerhalb derselben technischen Lösung bewegt und welche darüber hinausgehend bereits einer anderen technischen Lösung zuzurechnen ist. Die Auffassung, wonach jegliche Gestaltungsalternativen, also auch die innerhalb einer technischen Lösung bestehenden, als andere Ausführungsformen angesehen werden mit der Folge, dass deren Vorliegen keinerlei Relevanz für die Beurteilung der Markenfähigkeit nach § 3 Abs. 2 Nr. 2 MarkenG besitzt, vertreten sowohl die Nichtigkeitsabteilung als auch die Große Beschwerdekammer des Harmonisierungsamts, wobei es entgegen der Ansicht der Inhaberin der angegriffenen Marke nicht darauf ankommt, ob andere Ausführungsformen einfacher oder preiswerter produziert werden können (vgl. Entscheidung der Nichtigkeitsabteilung a. a. O., Nr. 54; Entscheidung der Großen Beschwerdekammer a. a. O., Nr. 58).
 Im Gegensatz zur früheren Rechtsprechung zum Ausstattungsschutz kann das Bestehen von Gestaltungsalternativen eine Markenfähigkeit nach der gegenwärtigen Rechtsprechung nicht mehr begründen. Es kommt vorliegend daher nicht darauf an, dass für die Noppen an sich, die nach Auffassung der Inhaberin der angegriffenen Marke die Markenfähigkeit begründen, ein "Gestaltungsspielraum" besteht, der bestimmte Variationen an Form, Höhe, Breite, Durchmesser, Struktur zulässt, da ohne Zweifel diese Noppen, wie auch immer sie gestaltet sein mögen, maßgeblich der technischen Wirkung einer stabilen und zugleich beweglichen Verbindung der Spielbausteine dienen und daher in ihrer Gestaltung stets darauf ausgerichtet sind. Es kommt daher zum einen nicht darauf an, ob neben der Erreichung des technischen Effekts durch die Klemmnoppen noch andere Ausführungsformen existieren, die - bei gleicher Stabilität - denselben Verbindungseffekt haben; zum anderen ist aber nach Auffassung des beschließenden Senats auch irrelevant, ob innerhalb derselben technischen Lösung für die Verbindung der Spielbausteine, nämlich der Ausführungsvariante "Noppen", neben der vorliegenden noch andere Gestaltungsmöglichkeiten hinsichtlich Form (z. B. Dreiecke, Quadrate, Achtecke u. ä.), Höhe, Breite, Durchmesser etc. existieren, die auf den gleichen technischen Zweck gerichtet sind. Entscheidend bleibt, dass die vorliegende Ausführungsform der Noppen, auch in ihren konkreten Details, dem Erreichen der technischen (Verbindungs-) Wirkung zuzuschreiben ist, weshalb eine Markenfähigkeit nach § 3 Abs. 2 Nr. 2 MarkenG im Interesse der Mitbewerber ausgeschlossen ist.
 III Für eine Auferlegung der Kosten des Beschwerdeverfahrens aus Gründen der Billigkeit (§ 71 Abs. 1 Satz 1 MarkenG) besteht keine Veranlassung.
 Az: 26 W (pat) 86/05
 https://www.admody.com/urteilsdatenbank/89a9589696b5/BPatG_Beschluss_vom_2-Mai-2007_Az_26-W-pat-86-05
 <a href="https://www.admody.com/urteilsdatenbank/89a9589696b5/BPatG_Beschluss_vom_2-Mai-2007_Az_26-W-pat-86-05" title="Bundespatentgericht, Beschluss vom 2. Mai 2007, Az.: 26 W (pat) 86/05">Bundespatentgericht, Beschluss vom 2. Mai 2007, Az.: 26 W (pat) 86/05</a>
 [URL=https://www.admody.com/urteilsdatenbank/89a9589696b5/BPatG_Beschluss_vom_2-Mai-2007_Az_26-W-pat-86-05]Bundespatentgericht, Beschluss vom 2. Mai 2007, Az.: 26 W (pat) 86/05[/URL]
 <ref name=SZ1RHMx>{{cite web|title=Bundespatentgericht, Beschluss vom 2. Mai 2007, Az.: 26 W (pat) 86/05|url=https://www.admody.com/urteilsdatenbank/89a9589696b5/BPatG_Beschluss_vom_2-Mai-2007_Az_26-W-pat-86-05|publisher=Admody Rechtsanwälte Aktiengesellschaft|accessdate=21. Mai 2019}}</ref>
 LG Dortmund, Urteil vom 15. Januar 2016, Az.: 3 O 610/15 - BPatG, Beschluss vom 5. März 2009, Az.: 30 W (pat) 81/06 - OLG Hamm, Beschluss vom 16. Mai 2011, Az.: I-8 AktG 1/11 - OLG Düsseldorf, Urteil vom 4. Dezember 2014, Az.: I-2 U 28/14 - LSG Nordrhein-Westfalen, Urteil vom 21. November 2014, Az.: L 14 R 765/14 - OLG Stuttgart, Urteil vom 2. Juli 2015, Az.: 2 U 148/14 - BGH, Urteil vom 14. Januar 2010, Az.: I ZR 82/08 - BPatG, Beschluss vom 10. Januar 2000, Az.: 30 W (pat) 228/99 - BPatG, Beschluss vom 15. Juli 2004, Az.: 25 W (pat) 41/03 - BGH, Beschluss vom 31. Januar 2008, Az.: AnwZ (B) 59/05


type: wikipedia

text:
Cirkonas – mineralas priklausantis nesosilikatų grupei (Cirkonio silikatas). Cheminė formulė – ZrSiO4.
 Cirkonas randamas magminėse uolienose (pirminis kristalizacijos produktas), metamorfinėse uolienose (perkristalizuoti grūdai) ir nuosėdinėse uolienose (nuolaužinė, nuotrupinė medžiaga). Paprastai grūdeliai nedideli, bet pegmatituose išauga ir kelių centimetrų dydžio kristalai.
 Cirkono minerale dažnai būna urano ir torio priemaišų. Šios priemaišos leidžia datuoti uolienas. Seniausios Žemės uolienos yra 4,4 mlrd. metų senumo. Cirkonas naudojamas ir kaip rūda metalui cirkoniui gauti.
 Bespalviai cirkono kristalai labai panašūs į deimanto kristalus, tačiau skiriasi jų kietumas. Cirkonas naudojamas juvelyrikoje kaip pigi deimanto imitacija.
 Silikatų klasė
 Brangakmeniai
 Ugniai atsparios medžiagos


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 22.11.2017.
 COM(2017) 691 final
 2017/0308(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara uspostavljenom na temelju Ugovora o osnivanju Prometne zajednice
 OBRAZLOŽENJE
 1.PREDMET PRIJEDLOGA
 Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara uspostavljenom na temelju Ugovora o osnivanju Prometne zajednice („Ugovor”) u pogledu predviđene odluke Vijeća ministara o donošenju svojeg poslovnika.
 2.KONTEKST PRIJEDLOGA
 2.1.Ugovor o osnivanju Prometne zajednice
 Englesku inačicu Ugovora sa strankama zapadnog Balkana (Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo
 1* (dalje u tekstu „Kosovo”), bivša jugoslavenska republika Makedonija, Crna Gora i Srbija) potpisale su sve stranke osim Bosne i Hercegovine u okviru sastanka na vrhu zapadnobalkanske šestorke koji se održao 12. srpnja 2017. u Trstu, a Bosna i Hercegovina tekst je potpisala 18. rujna 2017. u Bruxellesu. Druge jezične inačice Ugovora stranke su potpisale 9. listopada 2017. Nakon potpisivanja Ugovor se primjenjuje privremeno u skladu s njegovim člankom 41. stavkom 3. Kad je riječ o Uniji, privremena primjena predviđena je Odlukom Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Ugovora o osnivanju Prometne zajednice
 2
 .
 Europska unija stranka je Ugovora.
 2.2.Vijeće ministara
 Vijeće ministara uspostavljeno je člankom 21. Ugovora kako bi se osiguralo postizanje ciljeva utvrđenih u Ugovoru. Njegove su dužnosti sljedeće:
 –(a) pruža opće smjernice o politici;
 –(b) preispituje napredak u provedbi Ugovora uključujući nastavna djelovanja na prijedloge koje je dao Socijalni forum;
 –(c) daje mišljenja o imenovanju direktora Tajništva i
 –(d) odlučuje o sjedištu Tajništva.
 Vijeće ministara sastoji se od po jednog predstavnika svake ugovorne stranke. Sve države članice EU-a mogu sudjelovati kao promatrači. Osim ako je predviđeno drugačije, odlučuje se konsenzusom.
 2.3.Predviđeni akt Vijeća ministara
 Nacrt odluke odnosi se na donošenje poslovnika Vijeća ministara kako bi se osigurali odgovarajuće izvršavanje i provedba njegovih zadataka u skladu s člancima 21., 22. i 23. Ugovora. Nacrt poslovnika obuhvaća, među ostalim, sudjelovanje na sastancima Vijeća ministara, predsjedavanje Vijećem ministara, pripremu sastanaka Vijeća ministara i postupovna pravila koja se odnose na te sastanke, postupke koji se odnose na različite vrste djelovanja koja može poduzimati Vijeće ministara, objavljivanje informacija te niz završnih odredaba. Poslovnik će stupiti na snagu na dan donošenja. Odluka o donošenju poslovnika Vijeća ministara bit će neophodna za pravovremenu provedbu Ugovora.
 Predviđena odluka postat će pravno obvezujuća za stranke na temelju članka 21. Ugovora.
 3.STAJALIŠTE KOJE TREBA ZAUZETI U IME UNIJE
 Kako bi se osigurali odgovarajuće izvršavanje i provedba zadataka Vijeća ministara u skladu s člancima 21., 22. i 23. Ugovora, nužno je donošenje poslovnika Vijeća ministara. Budući da je Unija stranka Ugovora, potrebno je stajalište Unije.
 U tom kontekstu treba podsjetiti da je Ugovor element koji bi trebao ojačati regionalnu suradnju na zapadnom Balkanu, kako je pobliže objašnjeno u Komisijinom prijedlogu odluke Vijeća o potpisivanju Ugovora [COM(2017) 324 final, podnaslov „Opći kontekst”].
 4.PRAVNA OSNOVA
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1. Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je da Vijeće donosi odluke kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali im je namjena da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 3
 .
 4.1.2. Primjena u ovom slučaju
 Vijeće ministara tijelo je osnovano na temelju sporazuma, odnosno Ugovora o osnivanju prometne zajednice.
 Akt koji treba donijeti Vijeće ministara akt je koji proizvodi pravne učinke. Vijeće ministara tijelo je uspostavljeno na temelju Ugovora i ovlašteno da donosi odluke u skladu s člankom 21. Ugovora te ga se mora smatrati ovlaštenim da donosi poslovnik kako bi se osiguralo djelotvorno obavljanje njegovih funkcija. Po svojoj prirodi i u skladu s međunarodnim pravom kojim su uređena pitanja koja se odnose na Vijeće ministara, ta pravila sadržavaju elemente koji su pravno obvezujući za članove Vijeća ministara i stoga i za predstavnika Unije. Stoga se mora smatrati da proizvode pravne učinke.
 Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti izmjenjuje institucionalni okvir sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 U pogledu predviđenog akta kojim se istovremeno želi postići više ciljeva ili koji ima više elemenata, koji su međusobno neodvojivo povezani, a pri čemu nijedan nije sporedan u odnosu na druge, materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a iznimno će morati uključivati različite odgovarajuće pravne osnove.
 4.2.2.Primjena u ovom slučaju
 Predviđeni je akt nužan za pravilno funkcioniranje Ugovora. Ugovor pak ima ciljeve i elemente u područjima cestovnog i željezničkog prometa te prometa unutarnjim plovnim putovima, što su vrste obuhvaćene člankom 91. UFEU-a, kao i u području pomorskog prometa, vrste obuhvaćene člankom 100. stavkom 2. UFEU-a. Zbog svoje horizontalne prirode predviđeni akt odnosi se na sve navedene elemente. Svi ti elementi međusobno su neodvojivo povezani, pri čemu nijedan nije sporedan u odnosu na drugi.
 Stoga materijalnu pravnu osnovu predložene odluke čine sljedeće odredbe: članak 91. i članak 100. stavak 2. UFEU-a.
 4.3.
 Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebali bi biti članak 91. i članak 100. stavak 2. UFEU-a, u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 2017/0308 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara uspostavljenom na temelju Ugovora o osnivanju Prometne zajednice
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. i članak 100. stavak 2., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Ugovor o osnivanju prometne zajednice (dalje u tekstu: „Ugovor” potpisala je Europska unija u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2017/1937 od 11. srpnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Ugovora o osnivanju Prometne zajednice
 4
 .
 (2)U skladu s člankom 41. stavkom 3. Ugovora Ugovor se primjenjuje na privremenoj osnovi između Europske unije i Republike Albanije, Bosne i Hercegovine i Republike Srbije od [XXX].
 (3)Kako bi se osigurali odgovarajuće izvršavanje i provedba zadataka Vijeća ministara u skladu s člancima 21., 22. i 23. Ugovora, nužno je donošenje poslovnika Vijeća ministara.
 (4)Vijeće ministara na svojem drugom sastanku koji se održava najkasnije do kraja 2018. donosi odluku o svojem poslovniku.
 (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara jer će odluka o poslovniku Vijeća ministara biti obvezujuća za Uniju,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na drugom sastanku Vijeća ministara temelji se na nacrtu odluke Vijeća ministara priloženom ovoj Odluci.
 Predstavnici Unije u Vijeću ministara mogu dogovoriti manje izmjene nacrta odluke bez daljnje odluke Vijeća.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 *
 Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244 (1999) i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.
 (2)
 SL L 278, 27.10.2017., str. 1.
 (3)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka / Vijeće, Predmet C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.
 (4)
 SL L 278, 27.10.2017., str. 1.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles,22.11.2017.
 COM(2017) 691 final
 PRILOG
 Odluci Vijeća
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara uspostavljenom na temelju Ugovora o osnivanju Prometne zajednice
 PRILOG
 ODLUKA br. 2018/1
 VIJEĆA MINISTARA PROMETNE ZAJEDNICE
 D/2018/1/MC-TC od ... 2018.: Poslovnik Vijeća ministara
 VIJEĆE MINISTARA PROMETNE ZAJEDNICE,
 uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju prometne zajednice, a posebno njegove članke 21., 22. i 23.,
 ODLUČILO JE:
 Jedini članak
 Donosi se Poslovnik Vijeća ministara koji je priložen ovoj Odluci.
 Sastavljeno u [...], dana ... 2018.
 Za Vijeće ministara
 .................................
 DODATAK: POSLOVNIK VIJEĆA MINISTARA PROMETNE ZAJEDNICE
 I.
 OPĆENITO
 1.
 Ovim se Poslovnikom uspostavljaju interni postupci za rad Vijeća ministara kao institucije u skladu s Ugovorom o osnivanju prometne zajednice („Ugovor”).
 2.
 U slučaju neusklađenosti ovog Poslovnika i Ugovora primjenjuju se odredbe Ugovora.
 II.
 STRANKE, PROMATRAČI I OSTALI SUDIONICI
 1.
 Stranke bi, u načelu, u Vijeću ministara trebali predstavljati ministri ili dužnosnici ekvivalentni ministrima.
 2.
 Ne dovodeći u pitanje položaj promatrača u skladu s drugom rečenicom članka 22. Ugovora, Predsjedništvo i Potpredsjedništvo iz odjeljka III. stavka 2. mogu, prema potrebi, sporazumno odlučiti pozvati predstavnike drugih država, međunarodnih organizacija ili drugih tijela, uključujući predstavnike civilnog društva, da sudjeluju, na ad hoc osnovi, na određenim sastancima Vijeća ministara ili njihovim dijelovima.
 3.
 Ako Predsjedništvo i Potpredsjedništvo sporazumno pozovu predstavnike drugih država, međunarodnih organizacija ili drugih tijela, Predsjedništvo o tome obavješćuje stranke i Stalno tajništvo Prometne zajednice (dalje u tekstu: Tajništvo) najmanje tri tjedna prije sastanka. Stranke i Tajništvo mogu dostaviti svoja mišljenja Predsjedništvu u roku od pet radnih dana nakon dobivanja takve obavijesti.
 III.
 PREDSJEDNIŠTVO
 1.
 Vijećem ministara predsjedava ista stranka iz jugoistočne Europe koja predsjedava Regionalnim upravljačkim odborom u skladu s člankom 24. stavkom 6. Ugovora i pravilima utvrđenima u poslovniku Regionalnog upravljačkog odbora.
 2.
 Vijećem ministara predsjedava Predsjedništvo. Pomaže mu jedan predstavnik Europske unije i jedan predstavnik sljedećeg predsjedništva, koji zajedno čine Potpredsjedništvo.
 3.
 Ako Predsjedništvo nije u stanju obavljati svoje zadatke na određenom sastanku, tim sastankom predsjedava predstavnik Europske unije kao Potpredsjedništvo.
 IV.
 PRIPREMA SASTANAKA
 1.
 Vijeće ministara organizira godišnje sastanke u skladu s člankom 23. Ugovora, a može, prema potrebi, održavati i druge sastanke. Takve sastanke saziva Predsjedništvo nakon dogovora s Potpredsjedništvom.
 2.
 O mjestu sastanaka Vijeća ministara odlučuje Predsjedništvo nakon savjetovanja s Potpredsjedništvom i Tajništvom. Ta se odluka donosi najmanje dva mjeseca prije dotičnog sastanka. Doprinos Tajništva organizacijskim troškovima sastanaka izvan sjedišta Tajništva mora biti u skladu s njegovim internim proračunskim pravilima.
 3.
 Datume sastanaka međusobno dogovaraju Predsjedništvo, Potpredsjedništvo i Tajništvo. U načelu, datum mora biti dogovoren najmanje dva mjeseca prije dotičnog sastanka.
 4.
 Nacrt dnevnog reda međusobno dogovaraju Predsjedništvo i Potpredsjedništvo. Nacrt dnevnog reda i sve dokumente koji su s njim povezani mora se poslati strankama i promatračima najmanje dva mjeseca prije dotičnog sastanka. Stranke mogu dostaviti primjedbe i predložiti dodavanje novih točaka na dnevni red. Relevantna dokumentacija dostavlja se i predstavnicima koji su pozvani u skladu sa stavkom 2. odjeljka II.
 5.
 Tajništvo je odgovorno za pripremu sastanaka. Povremeno i na zahtjev obavješćuje Predsjedništvo i Potpredsjedništvo o postupku pripreme te slijedi njihove zahtjeve i upute u vezi s tim.
 V.
 SASTANCI VIJEĆA MINISTARA – POSTUPOVNA PRAVILA
 1.
 Sastanci Vijeća ministara nisu javni, osim ako Vijeće ministara odluči drukčije.
 2.
 Svaku stranku ili drugog sudionika sastanka mogu pratiti dužnosnici koji im pomažu. Imena i funkcije tih dužnosnika unaprijed se priopćuju Tajništvu. U načelu, svaku stranku prate najviše tri dužnosnika, a sve druge sudionike sastanka najviše dva. Međutim, Predsjedništvo može dati drukčije upute o maksimalnom broju predstavnika po delegaciji.
 3.
 Smatra se da je kvorum Vijeća ministara postignut samo ako su prisutni predstavnici četiri stranke iz jugoistočne Europe i Europske unije.
 4.
 Vijeće ministara djeluje konsenzusom. Ako je neka od stranaka suzdržana, a kvorum je postignut u skladu sa stavkom 3. ovog odjeljka, Vijeće ministara može djelovati.
 5.
 Dnevni red sastanka mora biti odobren na početku sastanka. U hitnim slučajevima u dnevni red mogu se uključiti nove točke tijekom sastanka, pod uvjetom da to odobre Predsjedništvo i Potpredsjedništvo.
 6.
 Promatrači mogu dati izjave uz dopuštenje ili na poziv Predsjedništva.
 7.
 Osobe koje su pozvane u skladu sa stavkom 2. odjeljka II. mogu sudjelovati u raspravama, ali ni na koji način ne mogu sudjelovati u djelovanju Vijeća ministara.
 8.
 Zaključci sa svakog sastanka sastavljaju se uz pomoć Tajništva. Potpisuje ih Predsjedništvo i dostavlja ih se strankama i promatračima. Ako nije moguće dovršiti nacrt zaključaka do kraja sastanka, Predsjedništvo osigurava da ga se dovrši i dostavi u roku od sedam kalendarskih dana nakon sastanka. U roku od sedam dana od primitka nacrta zaključaka bilo koja od stranaka može zatražiti ispravke. Predsjedništvo je odgovorno za dostavu konačne verzije u roku od sedam dana nakon isteka roka za komentare.
 9.
 Sve opće smjernice o politici ili mjere koje su donesene na sastanku moraju biti zabilježene u zaključcima.
 10.
 Zaključcima sa sastanaka ne smije se ni na koji način ograničiti područje primjene ili učinke pravnih akata Ugovora. Ne smije se dati izjave ili donijeti zaključke koji su u suprotnosti s obvezujućim pravnim odredbama. Zaključci sa sastanaka ne mogu biti dio pravnih akata ni imati ikakav normativni učinak.
 VI.
 NAČINI DJELOVANJA I POSTUPCI KOJE PRIMJENJUJE VIJEĆE MINISTARA
 1.
 Vijeće ministara djeluje donošenjem, ovisno o slučaju:
 – općih smjernica o politici i
 – odluka, preporuka ili mišljenja (zajedno se nazivaju „mjere”).
 Donošenje pravila čija je svrha osigurati funkcioniranje Vijeća ministara i prihvaćanje izvješća smatraju se donošenjem odluka.
 2.
 Kad se opće smjernice o politici ili mjere donesu ili izmijene, Predsjedništvo ih bez odgađanja potpisuje te ih nakon toga Tajništvo dostavlja svim strankama.
 3.
 Opće smjernice o politici i mjere stupaju na snagu na datum donošenja, osim ako je u njima navedeno drukčije.
 Opće smjernice o politici
 4.
 Bilo koja stranka ili Tajništvo mogu zatražiti donošenje ili izmjenu općih smjernica o politici. Zahtjev se podnosi u pisanom obliku i mora sadržavati dovoljno informacija kojima se objašnjava potreba da Vijeće ministara donese ili izmijeni predložene smjernice.
 5.
 Zahtjev u pisanom obliku stranka podnosi Predsjedništvu, a kopiju šalje Potpredsjedništvu i Tajništvu. Predsjedništvo obavješćuje sve druge stranke u roku od sedam kalendarskih dana nakon što zaprimi zahtjev. Prema potrebi, stranka koja podnosi zahtjev ili Tajništvo traže mišljenje Regionalnog upravljačkog odbora.
 6.
 Predsjedništvo, uz savjetovanje i dogovor s Potpredsjedništvom, organizira pripremu nacrta stajališta Vijeća ministara, koje se iznosi na raspravu na sljedećem sastanku Vijeća ministara. Nacrt stajališta šalje se strankama najmanje 30 kalendarskih dana prije sastanka.
 7.
 U opravdanim slučajevima opće smjernice o politici mogu se donijeti ili izmijeniti a da se pri tome ne primjenjuju modaliteti i postupci iz stavaka 4. do 6. ovog odjeljka.
 Mjere
 9.
 Postupak je isti za donošenje ili izmjenu mjera, osim ako je u ovom Poslovniku ili u drugim pravilima koje Vijeće ministara donosi za posebne slučajeve navedeno drukčije.
 10.
 Svi zahtjevi koje neka stranka ili Tajništvo podnose za donošenje ili izmjenu određene mjere moraju biti dostavljeni u pisanom obliku najmanje 60 kalendarskih dana prije sastanka Vijeća ministara na kojem će se o njima raspravljati.
 11.
 Zahtjev se šalje Predsjedništvu, a kopija svim strankama i Tajništvu. Zahtjev mora biti popraćen relevantnim objašnjenjima. Prema potrebi, stranka koja podnosi zahtjev ili Tajništvo traže mišljenje Regionalnog upravljačkog odbora.
 12.
 U opravdanim slučajevima mjere se mogu donijeti ili izmijeniti a da se pri tome ne primjenjuju modaliteti i postupci iz stavaka 10. do 11. ovog odjeljka.
 Donošenje općih smjernica o politici i mjera dopisnim putem
 13.
 Vijeće ministara može, u razdoblju između svojih sastanaka, dopisnim putem donositi ili mijenjati mjere ili opće smjernice o politici. Predsjedništvo, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev neke od stranaka ili Tajništva da se opće smjernice o politici ili određena mjera donesu dopisnim putem, odlučuje, uz savjetovanje i suglasnost Potpredsjedništva, je li u konkretnom slučaju potrebno primijeniti postupak dopisnim putem.
 14.
 Ako je Predsjedništvo odlučilo primijeniti postupak dopisnim putem, ono obavješćuje Tajništvo da pošalje takav zahtjev svakoj od stranaka, zajedno s onim informacijama koje Predsjedništvo uz savjetovanje i suglasnost Potpredsjedništva smatra nužnima. Predsjedništvo, uz savjetovanje i suglasnost Potpredsjedništva, navodi mogu li stranke i pod kojim uvjetima mijenjati predmetni zahtjev.
 15.
 Predsjedništvo, uz savjetovanje i suglasnost Potpredsjedništva, određuje datum i vrijeme do kada odgovori moraju biti zaprimljeni, a taj datum ni u kojem slučaju ne smije biti prije isteka deset kalendarskih dana od datuma slanja informacija iz stavka 14. ovog odjeljka. U iznimnim okolnostima, na zahtjev ili prema vlastitoj procjeni, Predsjedništvo može, uz savjetovanje i suglasnost Potpredsjedništva, produljiti rok za zaprimanje odgovorâ. Ako neka stranka nije poslala odgovor u pisanom obliku (uključujući elektroničku poštu) u zadanom roku, smatra se da je suzdržana.
 VII.
 OBJAVLJIVANJE INFORMACIJA
 1.
 Osim ako se odluči drukčije, završne verzije dokumenata sa sastanaka (dnevni red, zaključci itd.) objavljuju se na internetskim stranicama Tajništva.
 2.
 Pravo pristupa dokumentima Vijeća ministara utvrđuje Regionalni upravljački odbor u skladu s člankom 38. stavcima 2. i 3. Ugovora.
 VIII.
 ZAVRŠNE ODREDBE
 1.
 Promatrači i osobe pozvane u skladu sa stavkom 2. odjeljka II. moraju poštovati sve zahtjeve u pogledu povjerljivosti koji se odnose na stranke. Takvi se zahtjevi moraju odražavati i u zaključcima sa sastanaka.
 2.
 Od osoba koje su pozvane u skladu sa stavkom 2. odjeljka II. zahtijeva se da prije prisustvovanja predmetnim raspravama potpišu izjavu o povjerljivosti. Takva izjava o povjerljivosti mora sadržavati obvezu poštovanja pravilâ o povjerljivosti iz prvog stavka ovog odjeljka. Ako odbiju potpisati takvu izjavu, zabranjuje im se pristup tim raspravama.
 3.
 Predsjedništvo potpisuje sve akte Vijeća ministara.
 4.
 Sve izmjene ovog Poslovnika donose se odlukom Vijeća ministara.
 5.
 Ako se pri primjeni ovog Poslovnika u određenoj situaciji pojavi problem s njegovim tumačenjem, Predsjedništvo, uz savjetovanje i suglasnost Potpredsjedništva, savjetuje kako riješiti tu situaciju.
 6.
 Po isteku godine dana nakon stupanja na snagu ovog Poslovnika Tajništvo, na temelju iskustva u praksi s njegovom primjenom, može predložiti izmjene ovog Poslovnika ako ih smatra korisnima ili potrebnima. Ako neka stranka želi predložiti takvu izmjenu, najprije se savjetuje s Tajništvom.
 Ovaj Poslovnik stupa na snagu na datum kad ga donese Vijeće ministara.


text:
Philip Leder (19 de noviembre de 1934 - 2 de febrero de 2020)fue un genetista estadounidense.
 Biografía
 Philip Leder (n. 19 de noviembre de 1934) fue un estadounidense genetista. Nació en Washington, D.C. y estudió en la Universidad de Harvard, graduándose en 1956. En 1960, se graduó de la Escuela de medicina de Harvard.
 Es conocido por su trabajo con Marshall Nirenberg en la elucidación del código genético y el experimentan de Nirenberg y Leder. Desde ese experimento que representa un hito, ha hecho muchas contribuciones seminales en campos de la genética molecular, inmunología y la base genética del cáncer. En 1988, Leder y Timothy Stewart recibieron la primera patente en un animal modificado genéticamente, el "oncoratón", un ratón con genes inyectados en su embrión para incrementar la susceptibilidad al cáncer, que ha sido utilizado en el estudio de laboratorio de terapia contra el cáncer.Fue el Presidente fundador del Departamento de Genética en la Escuela de Medicina de Harvard.
 Premios
 Dr. Leder es galardonado con el Premio Lasker y la Medalla Nacional de Ciencias.
 Referencias
 Genetistas de Estados Unidos
 Médicos de Estados Unidos
 Premio Lasker
 Graduados honorarios de la Universidad Yale
 Nacidos en Washington D. C.


text:
#fanhandbal - Page 33 of 34 - E usor sa devii o familie cand ai aceasi pasiune
 Handbal adevărat
 admin July 29, 2016 July 29, 2016 Liga Nationala Feminin
 Într-o atmosferă incendiară și la propriu și la figurat , de mare derby și o sală arhiplină, s-a jucat joi meciul dintre Corona Brașov și FTC-Rail Cargo Ungaria, un meci amical cu aer de cupă europeană. Aflată într-o fază avansată de pregatire și cu aproape toate vedetele pe teren pînă spre finalul meciului echipa din Ungaria s-a impus cu 34-19 în fața unei echipe brașovene cu multe absențe și multe junioare în teren. Deși pe hartie meciul a părut doar o simplă partidă de antrenament , organizată cu 2 zile inainte și fără mari pretenții , pe teren situația a stat altfel. A fost un meci de handbal adevărat , cu faze spectaculoase , parade ale portarilor, încrancenare și eliminari.
 FTC-Rail Cargo Faluvégi 1, Hornyák 6, Kovacsics 7, Lukács 1, Mészáros 2, Monori 5, Schatzl 3, Szarka 1, Szekeres 2, Zácsik 3, Szucsánszki 3.
 Din păcate au fost și accidentări în tabăra Brașoveană , Carmen Cartaş s-a lovit la nas, dar a continuat să joace, în vreme ce Andreea Pricopi s-a accidentat la genunchi și a ramas pe bancă pănă la sfărșitul meciului : „Sperăm ca accidentările să nu fie grave”, a spus Dumitru Berbece.
 Declarații la final : Dumitru Berbece – : „A fost un meci în compania unei echipe care joacă în Liga Campionilor, dar cu toate acestea eu sunt foarte mulțumit de miscarea pe care au făcut-o fetele. Mai sunt multe de pus la punct, noi venim dupa o perioadă de pregatire fizică, nu am lucrat prea mult cu mingea, dar cu toate acestea au fost și momente în care ne-am ridicat la nivelul adversarelor. Ținănd cont de accidentari și de absențele din echipă, astăzi am avut un lot care nu a putut face față unei astfel de echipe. Mă bucur că au jucat și junioarele, asta ne-am şi propus, ca ele să simtă pulsul unui astfel de meci și cred că sunt bucuroase că au fost în teren”.
 Galerie foto este disponibila aici
 admin July 27, 2016 July 27, 2016 Liga Nationala Feminin
 Ieri 26.07.2016 la Cheile Gradistei a avut loc prima partida de antrenament a Coronei Brasov in compania Zalaului lui Gheorge Tadici. Echipa din Brasov s-a impus intr-o partida in care a fost rulat tot lotul , inclusiv junioarele aduse la echipa mare de la Corona Junioare II si Dinamo Brasov. Pentru Corona Brasov nu au jucat : Denisa Dedu , Camelia Hotea si Laura Chiper – selectionate in lotul pentru olimpiada de la Rio , Nicoleta Dinca si Georgiana Ciuciulete – in refacere ,precum si junioarele prezente la mondialele under 18 din Slovacia . Pentru Corona urmeaza o partida amicala cu Ferencvárosi, Ungaria la Sfantu Gheorghe , in timp ce HC Zalau va juca cu CSM Craiova , aflata si ea in pregatire la Cheile Gradistei.
 Pentru galerie foto -Click Aici
 Etapa I: HC Adrian Petrea-HC Odorhei
 Etapa II: HC Odorhei-CSA Steaua București
 Etapa III: CSU Suceava-HC Odorhei
 Etapa IV: HC Odorhei-CSM Satu Mare
 Etapa V: HCDS Constanța-HC Odorhei
 Etapa VI: HC Odorhei-Potaissa Turda
 Etapa VII: Dunărea Călărași-HC Odorhei
 Potaissa Turda-CSM București Etapa VIII: HC Odorhei-CSM București
 Etapa IX: HC Vaslui-HC Odorhei
 CSM București-Poli Timișoara Etapa XI: Dinamo București-HC Odorhei
 Etapa XI: Dinamo București-HC Odorhei
 Etapa XII: HC Odorhei-CSM Făgăraș
 Etapa XIII: CSM Focșani-HC Odorhei


type: contracts

text:
 30.6.2011
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 171/7
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 10/2011,
 annettu 1 päivänä huhtikuuta 2011,
 ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta
 ETA:n SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite II muutettiin 11 päivänä kesäkuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 62/2010 (1).
 (2)
 Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tietyistä osista ja ominaisuuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/24/EY muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen 17 päivänä elokuuta 2009 annettu komission direktiivi 2009/108/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan I luvun 45x kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/24/EY) luetelmakohta seuraavasti:
 ”—
 32009 L 0108: komission direktiivi 2009/108/EY, annettu 17 päivänä elokuuta 2009 (EUVL L 213, 18.8.2009, s. 10)”.
 2 artikla
 Direktiivin 2009/108/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2011, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 1 päivänä huhtikuuta 2011.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Väliaikainen puheenjohtaja
 Gianluca GRIPPA
 (1) EUVL L 244, 16.9.2010, s. 8.
 (2) EUVL L 213, 18.8.2009, s. 10.
 (3) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 5.6.2018
 COM(2018) 451 final
 2018/0238(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.PŘEDMĚT NÁVRHU
 Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108) (dále jen „pozměňovací protokol“).
 2.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 2.1Souvislosti
 Jedinou právně závaznou mezinárodní dohodou v oblasti ochrany osobních údajů je Úmluva Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (dále jen „úmluva č. 108“). Cílem úmluvy je chránit právo na soukromí, které je uznáno v článku 8 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod. Právo na soukromí a ochranu údajů je zakotveno rovněž v článcích 7 a 8 Listiny základních práv EU a v článku 16 SFEU.
 Úmluva č. 108 vyžaduje, aby smluvní strany začlenily do svého vnitrostátního práva nezbytná opatření k zajištění dodržování lidského práva všech osob se zřetelem na zpracovávání osobních údajů. Úmluva byla jedním z hlavních zdrojů inspirace při vypracovávání acquis EU v oblasti ochrany údajů. Podle 11. bodu odůvodnění bylo jedním z cílů směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 95/46/ES ze dne 24. října 1995 ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů právě „upřes[nění] a rozš[íření] [zásad a práv] obsažených v [úmluvě č. 108]“.
 Úmluvu č. 108 doposud ratifikovalo 51 států, včetně všech 28 členských států EU, čtyř států ESVO, všech zemí západního Balkánu, řady zemí evropského sousedství (např. Arménie, Gruzie), Ruské federace, Turecka a řady mimoevropských zemí v Africe (např. Senegal, Tunisko) a v Latinské Americe (Uruguay). Několik žádostí (např. Argentina, Mexiko, Maroko) je projednáváno a řada zemí má status pozorovatele (např. Japonsko, Jižní Korea).
 Úmluva č. 108 byla otevřena k podpisu v roce 1981, dlouho před érou internetu a elektronických komunikací. Vývoj technologií a globalizace informací vyvolává nové problémy v oblasti ochrany osobních údajů. Účelem pozměňovacího protokolu je aktualizace úmluvy č. 108, jež má poskytnout řešení těchto problémů.
 2.2Pozměňovací protokol
 Aktualizovaná úmluva (tj. úmluva č. 108 upravená pozměňovacím protokolem) bude mít pro všechny smluvní strany úmluvy jednotnou oblast působnosti bez možnosti úplného vyloučení určitých odvětví nebo činností z jejího uplatňování (např. v oblasti národní bezpečnosti), jak je tomu v případě znění stávající Úmluvy č. 108. Úmluva se bude tudíž vztahovat na všechny druhy zpracovávání údajů v jurisdikci smluvních stran, a to ve veřejném i soukromém sektoru.
 Pozměňovací protokol významně zvýší úroveň ochrany údajů, která je poskytována podle úmluvy č. 108. Aktualizovaná úmluva zejména blíže upřesní zásadu zákonného zpracovávání údajů (především s ohledem na požadavky na souhlas) a dále posílí ochranu zvláštních kategorií údajů (přičemž současně tyto kategorie rozšíří i na kategorie, jež byly uznány jako zvláštní kategorie osobních údajů v právu Unie). Aktualizovaná úmluva poskytne fyzickým osobám rovněž další záruky při zpracovávání jejich osobních údajů (zejména povinnosti týkající se posouzení pravděpodobného dopadu zamýšlené operace zpracování údajů a provedení příslušných technických a organizačních opatření; povinnost ohlašovat případy vážného porušení zabezpečení údajů) a posílí také jejich práva (zejména co se týká transparentnosti a přístupu k údajům). Zavedena byla rovněž nová práva subjektů údajů, jako je právo nebýt předmětem rozhodnutí majícího podstatný dopad na subjekt údajů a založeného pouze na automatizovaném zpracování, právo vznést námitku proti zpracování a právo na prostředky nápravy v případě porušení práv fyzické osoby.
 Aktualizovaná úmluva bude zahrnovat revidovaná ustanovení (jež jsou v současnosti obsažena v dodatkovém protokolu, který podepsaly pouze některé smluvní strany), jež vyžadují, aby smluvní strany zřídily jeden či více nezávislých úřadů odpovědných za zajištění souladu s ustanoveními úmluvy č. 108. Postavení těchto úřadů bude posíleno požadavkem, aby jim smluvní strany udělily další pravomoci, například pravomoc vydávat rozhodnutí s ohledem na porušení úmluvy č. 108 a ukládat správní sankce.
 Systém odchylek od výše uvedených práv a povinností podle pozměňovacího protokolu splňuje tři základní podmínky: zachování všeobecné oblasti působnosti úmluvy č. 108 (žádné obecné výjimky), flexibilita (umožňující sladit vysoké standardy ochrany údajů s jinými důležitými veřejnými zájmy, například aspekty národní bezpečnosti) a celková soudržnost s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva (zejména žádné omezení, jež by negativně ovlivňovalo podstatu základního práva na ochranu údajů).
 Aktualizovaná úmluva celkově zajistí vysokou úroveň ochrany, přičemž ponechá smluvním stranám určitou míru flexibility, co se týká provedení jejích ustanovení ve vnitrostátním právu. To zajistí, aby bylo přistoupení k aktualizované úmluvě č. 108 přitažlivé pro země (i mimo Evropu), které zvažují zavedení nebo posílení svých systémů ochrany údajů. Lze očekávat, že její praktický dopad bude mnohem větší než dopad stávající úmluvy č. 108, a to jak z hlediska její oblasti působnosti, tak i z hlediska povinností, které jsou v ní uloženy.
 Pozměňovací protokol, jakmile vstoupí v platnost, umožní, aby se smluvní stranou (aktualizované) úmluvy stala i Unie. Co se týká hlasovacích práv ve výboru úmluvy, schválené znění zajišťuje zásadu, že Unie může ve své oblasti působnosti za Unii hlasovat s počtem hlasů odpovídajícím počtu jejích členských států, jež jsou smluvními stranami úmluvy. K odstranění obav ohledně váhy hlasu Unie bylo dohodnuto kompromisní řešení, podle něhož mohou být rozhodnutí přijímána pouze „vysokou většinou“ (čtyř pětin) smluvních stran a v případě nejdůležitějších rozhodnutí týkajících se zajištění souladu s úmluvou některou ze smluvních stran platí požadavek na „dvojí většinu“ (kvalifikovaná většina společně s prostou většinou smluvních stran mimo EU).
 Aktualizovaná úmluva posílí účinnost ochrany údajů rovněž tím, že stanoví, že výbor úmluvy může posoudit efektivnost opatření, která byla přijata ve vnitrostátních právních předpisech k provedení ustanovení úmluvy.
 Znění pozměňovacího protokolu bylo koordinováno se zástupci členských států v příslušné pracovní skupině Rady a provádí směrnice Rady pro jednání. Je rovněž zcela v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) a se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů (dále jen „směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií“), takže je vyloučeno, aby členské státy podléhaly podle práva Unie a práva Rady Evropy rozdílným či dokonce protichůdným povinnostem. Přijetí robustní úmluvy založené na stejném přístupu a zásadách jako (nové) acquis Unie má obzvláštní význam pro mezinárodní strategii Unie v oblasti ochrany údajů. Úmluva č. 108, která je otevřená i pro mimoevropské státy, vyvolala značnou pozornost u zemí z celého světa, jež připravují nebo plánují přijetí právních předpisů v oblasti ochrany údajů. Ve svém sdělení z ledna 2017 nazvaném „Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě“ (COM/2017/07 final) odkázala Komise na úmluvu č. 108 a uznala, že aktualizovaná úmluva bude založena na stejných zásadách jako právní předpisy EU v oblasti ochrany osobních údajů, a „přispěje tudíž ke konvergenci směrem k souboru vysokých standardů ochrany údajů“ na globální úrovni. Vyslovila proto odhodlání „prosazovat rychlé přijetí“ pozměňovacího protokolu.
 2.3Platné právní předpisy a politika Unie vztahující se na danou oblast
 Na oblast, kterou upravuje pozměněná úmluva, se nyní do značné míry vztahuje legislativní rámec Unie pro ochranu údajů. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů, které je použitelné ode dne 25. května 2018, a směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií, u níž lhůta pro provedení skončila dne 6. května 2018, stanoví komplexní systém pravidel v oblasti ochrany údajů a zajišťují přinejmenším rovnocenný a v mnoha případech vyšší standard ochrany. Podle článku 13 aktualizované úmluvy mohou smluvní strany provést ve prospěch subjektů údajů „širší míru ochrany, než jaká je stanovena v této úmluvě“, je jim tudíž ponechána možnost zajistit silnější ochranu.
 2.4Odůvodnění návrhu
 Pozměňovací protokol vstoupí v platnost poté, co všechny smluvní strany uložily u generálního tajemníka Rady Evropy listinu o ratifikaci, přistoupení nebo schválení. Vzhledem k vysokému počtu smluvních stran, které musí provést ratifikaci, umožňuje pozměňovací protokol „částečný vstup“ pro menší skupinu smluvních stran, a to po uplynutí pěti let poté, co nejméně třicet osm smluvních stran vyjádřilo souhlas s tím, aby jím byly vázány.
 Členské státy EU (v současnosti samotné smluvní strany úmluvy č. 108) by měly přijmout potřebná opatření k zajištění rychlého vstupu pozměňovacího protokolu v platnost:
 Za prvé, vzhledem ke skutečnosti, že aktualizovaná úmluva bude z velké části obsahovat podobné záruky jako obecné nařízení o ochraně osobních údajů a směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií, přispěje (částečný) vstup v platnost k prosazování standardů Unie v oblasti ochrany údajů po celém světě. Úmluva č. 108 hrála skutečně zásadní úlohu při šíření „evropského modelu ochrany údajů“ na celosvětové úrovni, jelikož země, které zvažují přijetí nebo aktualizaci svých právních předpisů v oblasti ochrany soukromí, ji často využívají jako zdroj inspirace. V současné době to je vzhledem k rostoucímu počtu zemí přijímajících takovéto právní předpisy v mnoha regionech světa o to důležitější. Zvýšení standardů ochrany smluvními stranami úmluvy usnadní rovněž toky údajů mezi EU a smluvními stranami úmluvy mimo EU. Pro řadu zemí se přistoupení k úmluvě č. 108 ukázalo rovněž jako užitečná příprava na případné zjištění Evropské komise o odpovídající úrovni ochrany. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů tento aspekt posiluje tím, že výslovně stanoví, že přistoupení k úmluvě č. 108 představuje důležité hledisko, jež Evropská komise vezme v úvahu ve svém zjištění o odpovídající úrovni ochrany. I bez odpovídající úrovně ochrany usnadní vyšší úroveň ochrany (zejména co se týká dostupnosti opravných prostředků soudní i mimosoudní povahy a účinného dohledu ze strany dozorových úřadů) výměnu údajů na základě vhodných záruk (zejména z toho důvodu, že prosazování těchto záruk v právních řádech smluvních stran může být snazší).
 Za druhé je důležité zajistit, aby byla aktualizovaná úmluva zcela v souladu s ustanoveními obecného nařízení o ochraně osobních údajů a směrnice o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů policií, aby mohly členské státy EU zůstat i nadále smluvními stranami úmluvy a dodržovat její ustanovení, aniž by porušovaly právní předpisy Unie. To se týká zejména ustanovení o volném pohybu údajů mezi smluvními stranami, jelikož aktualizovaná úmluva (na rozdíl od stávajícího znění) obsahuje výjimku z tohoto pravidla pro smluvní strany, které jsou „vázány harmonizovanými pravidly ochrany, jež sdílejí státy patřící k určité regionální mezinárodní organizaci“. To zajistí soulad ze strany členských států EU navzdory podmínkám týkajícím se mezinárodních předávání údajů, jež jsou stanoveny v právních předpisech Unie v oblasti ochrany údajů.
 Za třetí, stávající úmluva č. 108 neumožňuje přistoupení mezinárodních organizací. Pozměňovací protokol toto mění, a jeho vstup v platnost je tudíž podmínkou budoucího přistoupení EU k úmluvě.
 3.PRÁVNÍ ZÁKLAD
 Navrhované rozhodnutí Rady je založeno na čl. 218 odst. 6 SFEU ve spojení s článkem 16 SFEU.
 2018/0238 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY,
 kterým se členské státy zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 6 písm. a) bod v) ve spojení s článkem 16 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dne 31. května 2013 zmocnila Rada Komisi, aby se jménem Unie účastnila jednání o aktualizaci Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (EST č. 108) (dále jen „úmluva č. 108“) a o podmínkách a způsobech přistoupení Unie k aktualizované úmluvě.
 (2)Dne 18. května 2018 přijal Výbor ministrů Rady Evropy protokol o změně úmluvy č. 108 (dále jen „pozměňovací protokol“), který bude otevřen k podpisu ode dne 25. června 2018.
 (3)Cílem pozměňovacího protokolu je rozšířit působnost, zvýšit úroveň a zlepšit účinnost ochrany údajů, která je poskytována podle úmluvy č. 108.
 (4)Ustanovení pozměněné úmluvy č. 108 mohou mít v rozsahu, v jakém se vztahují na zpracovávání osobních údajů v rámci činností spadajících do oblasti působnosti práva Unie, dopad na společná pravidla či změnit jejich působnost ve smyslu čl. 3 odst. 2 SFEU, poněvadž se tato ustanovení kryjí s povinnostmi obsaženými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679
 1
 a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680
 2
 .
 (5)Jelikož aktualizovaná úmluva č. 108 bude obsahovat do značné míry podobné záruky jako nařízení (EU) 2016/679 a směrnice (EU) 2016/680, její vstup v platnost přispěje k prosazování standardů EU v oblasti ochrany údajů na globální úrovni, usnadní toky údajů mezi EU a smluvními stranami úmluvy mimo EU, zajistí soulad členských států EU s jejich mezinárodními povinnostmi podle úmluvy a umožní budoucí přistoupení EU k úmluvě.
 (6)Unie nemůže pozměňovací protokol podepsat ani ratifikovat, jelikož podle stávající úmluvy č. 108 jsou jejími smluvními stranami pouze státy.
 (7)Členské státy by proto měly být zmocněny k ratifikaci pozměňovacího protokolu, jednajíce společně v zájmu Unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Členské státy se zmocňují, aby v zájmu Evropské unie ratifikovaly Protokol o změně Úmluvy Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat (ETS č. 108), pokud její ustanovení spadají do pravomoci Unie.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).
 (2)
 Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/799/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).


text:
 8.5.2008
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 124/34
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 167/2007
 z dne 7. decembra 2007
 o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Priloga XIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 145/2007 z dne 26. oktobra 2007 (1).
 (2)
 Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (2), Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (3) in Uredba (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (4) so bile vključene v Sporazum s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 67/2006 (5) z dne 2. junija 2006 s prilagoditvami po posameznih državah.
 (3)
 Uredbo Komisije (ES) št. 633/2007 z dne 7. junija 2007 o zahtevah za uporabo protokola prenosa sporočila o letu, ki se uporablja za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja (6), je treba vključiti v Sporazum –
 SKLENIL:
 Člen 1
 Za točko 66wb (Uredba Komisije (ES) št. 1032/2006) Priloge XIII k Sporazumu se vstavi naslednja točka:
 „66wba.
 32007 R 0633: Uredba Komisije (ES) št. 633/2007 z dne 7. junija 2007 o zahtevah za uporabo protokola prenosa sporočila o letu, ki se uporablja za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja (UL L 146, 8.6.2007, str. 7).“
 Člen 2
 Besedilo Uredbe (ES) št. 633/2007 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 8. decembra 2007, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (7).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 7. decembra 2007
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 (1) UL L 100, 10.4.2008, str. 89.
 (2) UL L 96, 31.3.2004, str. 1.
 (3) UL L 96, 31.3.2004, str. 20.
 (4) UL L 96, 31.3.2004, str. 26.
 (5) UL L 245, 7.9.2006, str. 18.
 (6) UL L 146, 8.6.2007, str. 7.
 (7) Navedena ni nobena ustavna zahteva.