text:
 18.10.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 277/5
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 998/2013
 z dne 17. oktobra 2013
 o izdaji uvoznih dovoljenj za česen v podobdobju od 1. decembra 2013 do 28. februarja 2014
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),
 ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba Komisije (ES) št. 341/2007 (3) določa odprtje in upravljanje tarifnih kvot in uvedbo sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen in druge kmetijske proizvode, uvožene iz tretjih držav.
 (2)
 Količine, za katere so tradicionalni uvozniki in novi uvozniki vložili zahtevke za izdajo dovoljenj „A“ v prvih sedmih dneh meseca oktobra 2013 v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007, presegajo količine, ki so na voljo za proizvode s poreklom iz Kitajske in Argentine.
 (3)
 Zato je v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 treba določiti, v kolikšni meri je možno ob uporabi člena 12 Uredbe (ES) št. 341/2007 ugoditi zahtevkom za izdajo dovoljenj „A“, poslanim Komisiji najpozneje do štirinajstega v mesecu oktobru 2013.
 (4)
 Za zagotovitev učinkovitega upravljanja postopka izdaje uvoznih dovoljenj mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Zahtevkom za izdajo uvoznih dovoljenj „A“, ki so bili vloženi v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007 v prvih sedmih dneh meseca oktobra 2013 in poslani Komisiji do štirinajstega v mesecu oktobru 2013, se ugodi po odstotni stopnji zaprošenih količin, določenih v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 17. oktobra 2013
 Za Komisijo V imenu predsednika
 Jerzy PLEWA
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
 (2) UL L 238, 1.9.2006, str. 13.
 (3) UL L 90, 30.3.2007, str. 12.
 PRILOGA
 Poreklo
 Zaporedna številka
 Koeficient dodelitve
 Argentina
 —
 Tradicionalni uvozniki
 09.4104
 100,00 %
 —
 Novi uvozniki
 09.4099
 9,229629 %
 Kitajska
 —
 Tradicionalni uvozniki
 09.4105
 27,834562 %
 —
 Novi uvozniki
 09.4100
 0,396824 %
 Druge tretje države
 —
 Tradicionalni uvozniki
 09.4106
 100 %
 —
 Novi uvozniki
 09.4102
 —
 „—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja.


type: wikipedia

text:
1930. gada FIFA Pasaules kauss notika Urugvajā no 13. līdz 30. jūlijam. Tas bija pirmais Pasaules kausa finālturnīrs. Par pirmajiem Pasaules čempioniem kļuva laukuma saimnieki Urugvajas izlase, kas finālā ar 4—2 pārspēja savus kaimiņus argentīniešus.
 Stadioni
 Estadio Centenario, Montevideo — 95 000
 Estadio Parque Central, Montevideo — 20 000
 Estadio Pocitos, Montevideo — 1000
 Komandas
 1930. gada FIFA Pasaules kausa izcīņā piedalījās 13 izlases. Pirms šī turnīra nenotika kvalifikācijas sacensības. Visas izlases, kas piedalījās finālturnīrā, tika uz to ielūgtas.
 Turnīra gaita
 Turnīrā piedalījās 13 komandas, kas tika sadalītas 4 grupās. 1 grupā bija 4 komandas, bet atlikušajās 3 grupās — pa 3 komandām. Katras grupas spēcīgākā komanda iekļuva pusfinālā. Šajā čempionātā piedalījās tikai 4 Eiropas komandas, kas izskaidrojams ar grūto un tālo ceļu līdz Urugvajai, savukārt Dienvidameriku pārstāvēja veselas 7 komandas.
 1. grupā pārliecinoši uzvarēja Argentīna, kas uzvarēja visās 3 apakšgrupas spēlēs, 2. grupā Brazīliju un Bolīviju pieveica Dienvidslāvijas izlase, kas kā vienīgā no Eiropas komandām iekļuva pusfinālā. 3. grupā visus uzvarēja turnīra rīkotājvalsts Urugvajas pārstāvji, savukārt 4. grupā pretiniekiem nekādas cerības neatstāja ASV izlase.
 Pusfinālos neradās nekādas šaubas par Dienvidamerikas komandu pārākumu: abas spēles noslēdzās ar rezultātu 6-1, Argentīnai sagraujot ASV izlasi, bet Urugvajai - dienvidslāvus. Šis bija vienīgais Pasaules kausa finālturnīrs, kurā nenotika spēle par 3. vietu.
 Finālā tikās divu kaimiņvalstu Argentīnas un Urugvajas izlases. Pēc pirmā puslaika argentīnieši bija vadībā ar 2-1, taču Urugvaja spēja gūt 3 bezatbildes vārtus, spēlē uzvarot ar 4-2. Urugvajas izlase kļuva par pirmajiem Pasaules čempioniem futbolā un saņēma Žila Rimē kausu.
 Grupu turnīrs
 1. grupa
 2. grupa
 3. grupa
 4. grupa
 Izslēgšanas turnīrs
 Labākie vārtu guvēji
 8 vārti
 Giljermo Stabile
 5 vārti
 Hosē Pedro Sea
 4 vārti
 Berts Patenods
 3 vārti
 Karloss Deziderio Peučelle
 Prežuinjo
 Huans Peregrīno Anselmo
 Ivans Beks
 Ārējās saites
 FIFA Pasaules kauss 1930 FIFA mājaslapā


type: other

text:
6.6.2014/1773 HFD:2014:98 - Högsta förvaltningsdomstolens avgöranden - FINLEX ®
 Du är här: Finlex › Rättspraxis › Högsta förvaltningsdomstolen › Årsboksavgöranden: 2014 › 6.6.2014/1773 HFD:2014:98
 2429/3/12
 Enligt ett avtal mellan en kommun och privat serviceproducent om produktion av social- och hälsovårdstjänster skulle personer som var anställda hos den privata serviceproducenten anställas i tjänsteförhållande hos kommunen för att fatta beslut som innebar utövning av offentlig makt. Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården (Valvira) hade förbjudit detta arrangemang, där kommunen gav anställda hos en privat tjänsteproducent tjänsteförordnanden för att de när den kommunala tjänstemannen var frånvarande skulle utföra uppgifter som innebar utövning av offentlig makt. Förvaltningsdomstolen hade avslagit kommunens besvär över Valviras beslut.
 Högsta förvaltningsdomstolen avslog kommunens besvär över förvaltningsdomstolens beslut.
 I ovan nämnda arrangemang med ett serviceavtal mellan kommunen och den privata serviceproducenten, där den privata serviceproducentens anställda anställdes i tjänsteförhållande för att utföra en uppgift som innebar utövning av en viss offentlig makt, uppstod det inte mellan serviceproducentens arbetstagare och det offentliga samfundet ett sådant äkta tjänsteförhållande där tjänsteinnehavaren skulle ha verkat under arbetsgivarens, det vill säga det offentliga samfundets, ledning och uppsikt och där det offentliga samfundet även skulle ha svarat för de förmåner och rättigheter som följde med tjänsteförhållandet. Arrangemanget innebar kringgående av lagstiftningen och var lagstridigt.
 Finlands grundlag 2 § 3 mom., 118 § 1 mom. och 124 §
 Kommunallagen 44 § 2 mom.
 Hälso- och sjukvårdslagen 57 § 3 mom.
 Lagen om kommunala tjänsteinnehavare 2 § 1 mom., 11 § och 17 § 1 och 3 mom.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52010PC0767
 Abbozz ta' REGOLAMENT (UE) Nru .../.. TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL li jistabbilixxi miżuri speċifiċi għall-agrikoltura fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew /* KUMM/2010/0767 finali - COD 2010/0370 */
 [pic] | IL-KUMMISSJONI EWROPEA |Brussel 17.12.2010KUMM(2010) 767 finali2010/0370 (COD)Abbozz ta'REGOLAMENT (UE) Nru .../.. TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILLta’ ...li jistabbilixxi miżuri speċifiċi għall-agrikoltura fil-gżejjer minuri fil-baħar EġewMEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONIALLINJAMENT MAT-TRATTAT DWAR IL-FUNZJONAMENT TAL-UNJONI EWROPEA (TFUE)It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jagħmel distinzjoni ċara bejn min-naħa s-setgħat delegati lill-Kummissjoni sabiex tadotta atti mhux leġiżlattivi (atti delegati) ta’ applikazzjoni ġenerali li jikkumplimentaw jew jemendaw ċerti elementi mhux essenzjali tal-att leġiżlattiv, kif stabbilit fl-Artikolu 290, u min-naħa l-oħra, is-setgħat mogħtija lill-Kummissjoni sabiex tadotta atti ta' implimentazzjoni kif stabbilit fl-Artikolu 291.Fil-każ tal-atti delegati, il-Leġiżlatur jiddelega lill-Kummissjoni s-setgħa li tadotta miżuri kważi leġiżlattivi. Fil-każ tal-atti ta' implimentazzjoni, il-kuntest huwa differenti ħafna. Fil-fatt, l-Istati Membri huma l-ewwel nett responsabbli mill-implimentazzjoni tal-atti legalment vinkolanti tal-Unjoni Ewropea. Madankollu, jekk l-implimentazzjoni ta' dak l-att leġiżlattiv tkun teħtieġ kundizzjonijiet uniformi ta’ implimentazzjoni, hija r-responsabbiltà tal-Kummissjoni li tadottahom.L-eżerċizzju ta’ allinjament tar-Regolament (KE) Nru 1405/2006 mar-regoli l-ġodda tat-Trattat huwa bbażat fuq klassifikazzjoni ta’ setgħat delegati u setgħat ta’ implimentazzjoni tad-dispożizzjonijiet adottati mill-Kummissjoni skont dak ir-Regolament (ir-Regolament (KE) Nru 1914/2006 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1405/2006).Wara dan l-eżerċizzju, tħejja abbozz ta’ proposta ta’ riformulazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 1405/2006. Dan l-abbozz jippermetti lil-Leġiżlatur is-setgħat li jieħu deċiżjonijiet dwar l-elementi essenzjali ta' arranġament speċifiku għall-ċerti prodotti agrikoli fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew biex jiġu indirizzati d-diffikultajiet li jirriżultaw mill-iżolament tagħhom, id-distanza, l-insularità, iċ-ċokon, il-muntanji, il-klima u d-dipendenza ekonomika tagħhom fir-rigward tal-għadd żgħir ta' prodotti li jipproduċu.Il-linji gwida ġenerali ta’ dawn l-arranġamenti u l-prinċipji ġenerali li fuqhom huma bbażati huma ddeterminati mil-Leġiżlatur. Għaldaqstant, l-għanijiet tal-miżuri introdotti permezz ta’ dawn l-arranġamenti speċifiċi u l-prinċipji ta’ programmazzjoni, ta’ kompatibbiltà u ta’ konsistenza mal-politiki l-oħrajn tal-Unjoni huma definiti mil-Leġiżlatur. Barra minn hekk, il-Leġiżlatur jipprovdi l-prinċipji għall-istabbiliment ta’ sistema ta’ ċertifikati u tal-applikazzjoni ta’ sanzjonijiet, tnaqqis u esklużjonijiet.Skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, il-Leġiżlatur jagħti lill-Kummissjoni s-setgħa li tikkompleta jew temenda ċerti elementi mhux essenzjali. Att delegat tal-Kummissjoni jista’ għalhekk jistabbilixxi l-elementi addizjonali meħtieġa għall-funzjonament kif suppost tal-arranġamenti definiti mil-Leġiżlatur. Għalhekk, il-Kummissjoni tadotta, permezz ta’ att delegat, il-kundizzjonijiet għar-reġistrazzjoni tal-operaturi fir-reġistru taċ-ċertifikati u, jekk ikun meħtieġ fir-rigward tas-sitwazzjoni ekonomika, hija timponi l-għotja ta’ garanzija għall-ħruġ taċ-ċertifikati (l-Artikolu 11(2)). Bl-istess mod, il-Leġiżlatur jiddelega lill-Kummissjoni s-setgħa biex tkun tista' tadotta miżuri relatati mal-istabbilment tal-proċedura tal-adozzjoni tal-emendi fil-programm (l-Artikolu 6(3)), il-kundizzjonijiet tal-ipproċessar (l-Artikolu 13(3)), il-kundizzjonijiet tal-istabbilment tal-ammonti ta' għajnuna (l-Artikolu 15(4) u 18(4)), u s-sanzjonijiet (l-Artikolu 14(2)).L-Istati Membri, skont l-Artikolu 291 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea huma responsabbli mill-implimentazzjoni tal-arranġamenti definiti mil-Leġiżlatur. Għalhekk jidher li huwa neċessarju li jkun żgurat li l-Greċja tapplika b'mod uniformi l-arranġament għall-gżejjer żgħar fil-baħar Eġew bl-istess mod ta' arranġementi oħrajn simili biex ikunu evitati d-distorzjonijiet kompetittivi jew diskriminatorji fost l-operaturi. Konsegwentament, il-Leġiżlatur jagħti lill-Kummissjoni s-setgħa ta' implimentazzjoni, f'konformità mal-Artikolu 291(2) tat-Trattat, rigward, b'mod partikolari, il-kundizzjonijiet uniformi relatati mal-arranġamenti taċ-ċertifikati u l-impenn tal-operaturi fir-rigward tal-arranġamenti speċifiċi tal-provvista (l-Artikolu 11(3), il-kundizzjonijiet uniformi tal-implimentazzjoni tal-programm (l-Artikolu 6(2), 15(3) u 18(3)), u qafas ġenerali tal-kontrolli li l-Greċja għandha tapplika (l-Artikolu 7, 12(2) u 14(1)).EMENDI SOSTANTIVIMinħabba li mill-adozzjoni tiegħu, fit-18 ta’ Settembru 2006, ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1405/2006 li jistabbilixxi miżuri speċifiċi għall-agrikoltura favur il-gżejjer minuri tal-Eġew, kien suġġett għal bosta emendi, qed jiġi propost li ssir riformulazzjoni tiegħu għal raġunijiet ta’ ċarezza.Barra minn hekk, l-iżviluppi fil-leġiżlazzjoni Komunitarja u l-implimentazzjoni prattika ta’ dan ir-Regolament li seħħew mill-adozzjoni tiegħu wkoll jitolbu li jiġu emendati wħud mid-dispożizzjonijiet tiegħu u li titfassal mill-ġdid l-istruttura tat-test leġiżlattiv sabiex ikun adattat aħjar għar-realtà ta' dawn l-arranġamenti.Dan ir-Regolament ġdid jindika b’mod aktar espliċitu l-għanijiet prinċipali tal-arranġamenti li biex dawn jinkisbu għandu jkun hemm il-kontribuzzjoni tal-miżuri speċifiċi favur l-agrikoltura fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew (Artikolu 2).Din l-istruttura l-ġdida għandha tenfasizza r-rwol ċentrali tal-programm ta' għajnuna speċifiku għall-gżejjer minuri fil-baħar Eġew fl-aktar livell li jixraq u koordinat mill-Greċja. Dan il-programm jiffoka fuq iż-żewġ aspetti fundamentali tal-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista u l-miżuri speċifiċi għall-produzzjoni lokali (Artikolu 3).Saru emendi minuri oħrajn fit-test tar-Regolament, b'mod partikolari:1. Il-proċedura għas-sottomissjoni tal-programm u tal-emendi tiegħu lill-Kummissjoni għall-approvazzjoni ġiet iċċarata sabiex tkun aktar konsistenti mal-prattika attwali u mal-ħtieġa li jkun hemm aktar flessibbiltà u effiċjenza fl-adattament tal-programm għall-ħtiġijiet reali tal-agrikoltura u tal-provvista ta’ prodotti essenzjali tal-gżejjer minuri fil-baħar Eġew (l-Artikolu 6).2. Fl-Artikolu 10, ġie speċifikat li l-arranġamenti speċifiċi tal-provvista għandhom ikunu mfassla skont il-produzzjoni agrikola lokali, li l-iżvilupp tagħha ma għandux ikun limitat minn għajnuniet għall-provvisti kbar wisq għal prodotti li jiġu prodotti wkoll lokalment. Din id-dispożizzjoni hija kkunsidrata neċessarja biex il-kompatibbiltà bejn iż-żewġ strumenti tal-arranġamenti tkun mandatorja.3. Sabiex tkun żgurata ġestjoni baġitarja xierqa, fil-programm tagħha l-Greċja għandha tindika l-lista ta’ għajnuniet li jikkostitwixxu pagamenti diretti (Artikolu 15(2d)).4. Huwa wkoll utli li jiġi indikat il-mod kif huwa definit l-ammont tal-għajnuna għall-miżuri favur il-produzzjonijiet agrikoli lokali, li qabel ma kienx indikat fl-att bażiku (l-Artikolu 15(2)(e)).5. Il-limitu massimu għall-finanzjament tal-arranġementi speċifiċi tal-provvista żdied b'20 % (l-Artikolu 18(3)), wara li l-Qorti tal-Awdituri indikat li l-fondi allokati ma kinux suffiċjenti.6. Finalment, id-data tal-preżentazzjoni tar-rapport annwali dwar l-implimentazzjoni fis-sena preċedenti tal-miżuri previsti għall-programm ta' għajnuna, tressqet b'xahar sabiex l-awtoritajiet Griegi jkollhom il-possibbiltà li fir-rapport jikkunsidraw l-aħħar stqarrija tal-infiq għall-miżuri li jassistu l-produzzjoni agrikola lokali.Ir-Regolament ma jibdilx is-sors tal-finanzjament u anqas l-intensità tal-għajnuna Komunitarja. 2010/0370 (COD)Abbozz ta'REGOLAMENT (UE) Nru .../.. TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILLta’ ...li jistabbilixxi miżuri speċifiċi għall-agrikoltura fil-gżejjer minuri fil-baħar EġewIL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 42, l-ewwel subparagrafu, u l-Artikolu 43(2) tiegħu,Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni Ewropea[1],Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew[2],Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni[3],Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja[4],Billi:7. Ġew stabbiliti miżuri speċifiċi fil-qasam agrikolu biex jiġu indirizzati d-diffikultajiet b'riżultat tas-sitwazzjoni ġeografika partikolari f'uħud mill-ġżejjer minuri fil-baħar Eġew permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1405/2006 tat-18 ta' Settembru 2006 li jistabbilixxi miżuri speċifiċi għall-agrikoltura favur il-gżejjer minuri tal-Eġew u li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1782/2003[5]. Dawn il-miżuri ġew implimentati permezz tal-programm ta' għajnuna li jirrapreżenta għodda essenzjali għall-provvista ta' prodotti agrikoli lil dawn il-gżejjer u għall-għajnuna fil-produzzjoni agrikola lokali. Minħabba emendi ġodda li huma verament meħtieġa u wara d-dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Lisbona, jeħtieġ li r-Regolament (KE) Nru 1405/2006 jitħassar u jiġi sostitwit b'test ġdid.8. Jeħtieġ li jiġu speċifikati l-għanijiet fundamentali li l-kisba tagħhom tista' sseħħ bil-kontribuzzjoni tal-arranġamenti għall-gżejjer minuri fil-baħar Eġew.9. Huwa meħtieġ li jiġi ċċarat ukoll il-kontenut tal-programm ta' għajnuna għall-gżejjer minuri fil-baħar Eġew (minn hawn 'il quddiem "il-programm tal-għajnuna") fejn il-Greċja jeħtiġilha tistabbilixxi fil-livell ġeografiku l-aktar xieraq, skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà, u tissottomettieh lill-Kummissjoni għall-approvazzjoni.10. Sabiex jinkisbu aħjar l-għanijiet tal-arranġamenti favur il-gżejjer minuri fil-baħar Eġew, il-programm ta' għajnuna għandu jinkludi miżuri li jiggarantixxu l-provvista ta’ prodotti agrikoli u l-preservazzjoni u l-iżvilupp tal-produzzjonijiet agrikoli lokali. Jeħtieġ li l-livell tal-programmazzjoni jkun armonizzat u li jkun hemm approċċ sistematiku ta' sħubija bejn il-Kummissjoni u l-Istat Membru.11. Skont il-prinċipju tas-sussidjarjetà u fl-ispirtu ta’ flessibbiltà li huma l-bażi tal-approċċ tal-programmazzjoni adottat għall-arranġamenti favur il-gżejjer minuri fil-baħar Eġew, l-awtoritajiet maħtura mill-Ġreċja jistgħu jipproponu emendi fil-programm sabiex jadattawh għar-realtà ta' dawn il-gżejjer. Fl-istess spirtu, il-proċedura tal-emendi tal-programm għandha tkun adattata għal-livell ta’ rilevanza ta’ kull tip ta’ emenda.12. Is-sitwazzjoni ġeografika partikolari ta' uħud mill-gżejjer minuri fil-baħar Eġew, timponi spejjeż ta' trasport addizzjonali fil-provvista ta' prodotti essenzjali għall-konsum tal-bniedem, għall-ipproċessar jew bħala taxxi fuq id-dħul agrikolu. Barra minn hekk, fatturi oġġettivi oħrajn li jirriżultaw mill-iżolament, l-insularità u d-distanza jimponu aktar xkiel għall-operaturi ekonomiċi u l-produtturi ta' dawn il-gżejjer fil-baħar Eġew li jolqtu l-attivitajiet tagħhom b'mod negattiv. F'ċerti każijiet, l-operaturi u l-produtturi jbatu minn insularità doppja, l-aktar minħabba l-fatt li l-provvista tkun qed issir permezz ta' gżejjer oħrajn. Dawn in-nuqqasijiet jistgħu jittranġaw billi jitbaxxew l-prezzijiet ta’ dawk il-prodotti essenzjali. Għaldaqstant jaqbel li jiġu introdotti arranġamenti speċifiċi ta' provvista biex jiggarantixxu l-provvista tal-gżejjer minuri fil-baħar Eġew u jikkumpensaw għall-ispejjeż addizzjonali li jirriżultaw mid-distanza, l-insularità u ċ-ċokon tagħhom.13. Il-problemi tal-gżejjer minuri fil-baħar Eġew huma aċċentwati biċ-ċokon tagħhom. Sabiex tkun garantita l-effettività tal-miżuri previsti, dawn il-miżuri għandhom jindirizzaw biss dawn il-gżejjer ċkejknin.14. Sabiex jintlaħaq l-għan li jitbaxxew il-prezzijiet fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew u jitnaqqsu l-ispejjeż żejda minħabba l-insularità u d-distanza, filwaqt li tinżamm il-kompetittività tal-prodotti tal-Unjoni, għandha tingħata għajnuna għall-provvista ta’ prodotti tal-Unjoni fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew. Din l-għajnuna għandha tqis l-ispejjeż żejda tat-trasport lejn il-gżejjer minuri fil-baħar Eġew, u fil-każ ta' taxxa fuq id-dħul agrikolu jew fil-prodotti intenzjonati għall-ipproċessar, għandhom jitqiesu l-ispejjeż minħabba l-insularità u ċ-ċokon.15. Biex ikunu evitati l-ispekulazzjonijiet li jistgħu jkunu ta' ħsara għall-utenti finali fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew, jeħtieġ ikun speċifikat li l-prodotti ta’ kwalità tajba, ġusta u kummerċjabbli biss jistgħu jibbenefikaw mill-arranġamenti speċifiċi tal-provvista.16. Ġaladarba l-kwantitajiet koperti bl-arranġamenti ta’ provvisti speċifiċi huma limitati għall-ħtiġijiet tal-provvista tal-gżejjer minuri fil-baħar Eġew, dawk l-arranġamenti ma għandhomx ifixklu l-funzjonament kif suppost tas-suq intern. Barra minn hekk, il-vantaġġi ekonomiċi tal-arranġamenti speċifiċi tal-provvista ma għandhomx joħolqu devjazzjonijiet fil-kummerċ tal-prodotti konċernati. Għaldaqstant il-ħruġ jew l-esportazzjoni ta’ dawn il-prodotti mill-gżejjer minuri fil-baħar Eġew għandhom ikunu pprojbiti. Madankollu, il-ħruġ jew l-esportazzjoni ta’ dawn il-prodotti għandhom ikunu awtorizzati meta l-vantaġġ li jirriżulta mill-arranġamenti speċifiċi tal-provvista jkun rimborsat.17. Fil-każ tal-prodotti pproċessati, għandu jkun awtorizzat l-iskambju bejn il-gżejjer minuri fil-baħar Eġew biex ikun possibbli l-kummerċ bejniethom. Għandhom jiġu kkunsidrati wkoll il-flussi kummerċjali fi ħdan il-kummerċ reġjonali u l-esportazzjonijiet u l-ħruġ tradizzjonali mal-bqija tal-Unjoni jew il-pajjiżi terzi, u b'riżultat ta' dan, l-esportazzjonijiet ta’ prodotti pproċessati li jikkorrispondu mal-flussi ta’ skambji tradizzjonali, għandha tkun awtorizzata.18. Sabiex jintlaħqu l-għanijiet tal-arranġamenti, il-vantaġġi ekonomiċi tal-arranġamenti speċifiċi tal-provvista għandhom jirriflettu l-livell tal-kostijiet ta’ produzzjoni u għandhom ibaxxu l-prezzijiet sa ma jintlaħaq l-utent aħħari. Għalhekk għandhom jingħataw biss bil-kundizzjoni li fil-fatt jibqgħu għaddejjin minn stadju għall-ieħor, u għandhom jidħlu fis-seħħ il-kontrolli meħtieġa.19. Jeħtieġ li jiġu introdotti regoli għall-funzjonament tal-arranġamenti, l-aktar f’dak li jirrigwarda l-ħolqien ta’ reġistru tal-operaturi u ta’ sistema ta’ ċertifikati mfassla fuq iċ-ċertifikati msemmija fl-Artikolu 161 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1234/2007 tat-22 ta’ Ottubru 2007 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni tas-swieq agrikoli u dwar dispożizzjonijiet speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli (ir-Regolament Waħdieni dwar l-OKS) [6].20. Il-politika tal-Unjoni favur il-produzzjoni lokali fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew, stabbilita bir-Regolament (KE) Nru 1405/2006 tikkonċerna diversi prodotti u miżuri favur il-produzzjoni, it-tqegħid fis-suq u l-ipproċessar tagħhom. Dawn il-miżuri urew li huma effettivi u żguraw iż-żamma tal-attivitajiet agrikoli u l-iżvilupp tagħhom. L-Unjoni għandha tkompli tgħin lil din il-produzzjoni, li hija fattur ewlieni fil-bilanċ ambjentali, soċjali u ekonomiku tal-gżejjer minuri fil-baħar Eġew. L-esperjenza wriet li, bħal fil-każ tal-politika dwar l-iżvilupp rurali, l-isħubija aktar mill-qrib mal-awtoritajiet lokali tista' tgħin biex jiġu indirizzati aktar direttament il-problemi speċifiċi tal-gżejjer milquta. Għalhekk hemm lok fejn titkompla l-għajnuna favur il-produzzjonijiet lokali permezz tal-programm ta' għajnuna, stabbilit għall-ewwel darba permezz tar-Regolament (KE) Nru 1405/2006.21. Jeħtieġ li jiġu ddeterminati l-elementi minimi li għandhom jingħataw fil-programm ta' għajnuna biex ikunu definiti l-miżuri favur il-produzzjonijiet agrikoli lokali, b’mod partikolari, għandhom jiġu stabbiliti d-deskrizzjoni tal-post, l-istrateġija proposta, l-għanijiet u l-miżuri . Jeħtieġ ukoll li jiġu spjegati l-prinċipji ta’ konsistenza ta’ dawn il-miżuri mal-politiki l-oħrajn tal-Unjoni biex jiġi evitat kwalunkwe nuqqas ta’ kompatibbiltà u l-koinċidenza tal-għajnuniet multipli.22. Għall-finijiet tal-implimentazzjoni tiegħu, il-programm ta' għajnuna jista’ jkun fih ukoll miżuri għall-finanzjament tal-istudji, ta' proġetti dimostrattivi, ta' taħriġ u tal-assistenza teknika.23. Il-produtturi agrikoli tal-gżejjer minuri fil-baħar Eġew għandhom jiġu mħeġġa jfornu prodotti ta' kwalità u jiffavorixxu t-tqegħid fis-suq ta' dawn il-prodotti.24. Tista' tingħata deroga mill-politika konsistenti tal-Kummissjoni biex ma jiġux awtorizzati għajnuniet mill-Istat għall-funzjonament fis-settur tal-produzzjoni, tal-ipproċessar u tat-tqegħid fis-suq ta' prodotti agrikoli koperti mill-Anness I għat-Trattat sabiex jittaffew ir-restrizzjonijiet speċifiċi tal-produzzjoni agrikola tal-gżejjer minuri fil-baħar Eġew minħabba l-iżolament tagħhom, id-distanza, l-insularità, iċ-ċokon, il-muntanji, il-klima u d-dipendenza ekonomika fuq għadd żgħir ta' prodotti.25. L-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament ma għandiex tipperikola l-livell ta' għajnuna speċifika li s'issa bbenefikaw minnha il-gżejjer minuri fil-baħar Eġew. Għal din ir-raġuni, sabiex ikunu jistgħu jwettqu l-miżuri li jixirqu, il-Greċja għandu jkollha għad-dispożizzjoni tagħha ammonti ekwivalenti ta' għajnuna bħal dawk mogħtija mill-Unjoni skont ir-Regolament (KE) Nru 1405/2006.26. Mill-2007, ir-rekwiżiti tal-prodotti essenzjali kibru fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew, minħabba t-tkabbir tal-merħla u tal-pressjoni demografika. Jeħtieġ għalhekk li tiżdied il-parti tal-baġit li l-Greċja tista' tuża għall-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew.27. Sabiex tkun tista' ssir evalwazzjoni tal-elementi kollha rigward l-implimentazzjoni tal-programm ta' għajnuna għas-sena preċedenti u biex il-Kummissjoni tiġi ppreżentata b'rapport ta' evalwazzjoni annwali kompluta, id-data għas-sottomissjoni tar-rapport imsemmi għandha tkun posposta mit-30 ta' Ġunju sal-31 ta' Lulju tas-sena ta' wara s-sena ta' referenza.28. Il-Kummissjoni għandha tkun tista’ tadotta atti delegati skont l-Artikolu 290 tat-Trattat, sabiex tikkompleta jew temenda ċerti elementi mhux essenzjali ta’ dan ir-Regolament. Jeħtieġ li jiġu limitati l-oqsma li fihom tista’ tiġi eżerċitata din is-setgħa kif ukoll il-kundizzjonijiet li għandha tkun soġġetta għalihom id-delega.29. Biex tkun żgurata implimentazzjoni uniformi tal-arranġamenti favur il-gżejjer minuri fil-baħar Eġew ma' arranġamenti oħrajn simili u biex tkun evitata d-distorsjoni fil-kompetizzjoni jew diskriminazzjonijiet bejn l-operaturi, il-Kummissjoni għandu jkollha s-setgħa tadotta atti ta' implimentazzjoni skont l-Artikolu 291(2) tat-Trattat. Jeħtieġ, għalhekk, li l-Kummissjoni tingħata setgħat ta' implimentazzjoni taħt dik id-dispożizzjoni li jirrigwardaw b’mod partikolari l-kundizzjonijiet uniformi li l-prodotti soġġetti għall-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista jidħlu, joħorġu u jiċċirkolaw fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew, il-kundizzjonijiet uniformi tal-implimentazzjoni tal-programm, kif ukoll il-karatteristiċi minimi tal-kontrolli li l-Greċja għandha tapplika.30. Il-Kummissjoni għandha tadotta dawn l-atti ta' implimentazzjoni f'konformità mad-dispożizzjonijiet tar-Regolament (UE) Nru xxx/xxx tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jistabbilixxi r-regoli u l-prinċipji ġenerali marbuta mal-mekkaniżmi ta' kontroll min-naħa tal-Istati Membri permezz tal-eżerċizzju tas-setgħat ta' implimentazzjoni min-naħa tal-Kummissjoni[7],ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:KAPITOLU IAMBITUARTIKOLU 1Suġġett31. Dan ir-Regolament jistipula miżuri agrikoli speċifiċi biex jiġu rimedjati d-diffikultajiet li jirriżultaw mill-iżolament, id-distanza, l-insularità u ċ-ċokon tal-gżejjer minuri fil-bażar Eġew, minn issa 'l quddiem "il-gżejjer minuri"32. Għall-fini ta' dan ir-Regolament, "il-gżejjer minuri" tfisser il-gżejjer kollha fil-baħar Eġew, apparti Kreta u Euboea.Artikolu 2Għanijiet1. Il-miżuri speċifiċi pprovduti fl-Artikolu 1 għandhom jikkontribwixxu għall-kisba ta’ dawn l-għanijiet:a) il-garanzija tal-provvista ta' prodotti essenzjali lill-gżejjer minuri għall-konsum mill-bniedem jew għall-ipproċessar u għat-taxxa fuq id-dħul agrikolu u biex jittaffew l-ispejjeż żejda tad-distanza, l-insularità u ċ-ċokon;b) il-preservazzjoni u l-iżvilupp tal-attivitajiet agrikola fil-gżejjer minuri, inklużi l-produzzjoni, l-ipproċessar u t-tqegħid fis-suq tal-prodotti lokali.2. L-għanijiet imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom ikunu implimentati permezz tal-miżuri msemmija fil-Kapitoli III, IV u V.KAPITOLU IIPROGRAMM TA' GĦAJNUNAARTIKOLU 3Stabbilment ta' programm ta' għajnuna33. Il-miżuri pprovduti fl-Artikolu 1 huma definiti għall-gżejjer minuri għall-programm ta' għajnuna, li għandu jinkludi:a) arranġamenti speċifiċi ta’ provvista, kif ipprovdut fil-Kapitolu III, ub) miżuri speċifiċi favur il-produzzjonijiet agrikoli lokali, kif ipprovdut fil-Kapitolu IV.34. Il-programm ta' għajnuna għandu jiġi stabbilit fil-livell ġeografiku li huwa meqjus l-aktar xieraq mill-Greċja. Dan għandu jitfassal mill-awtoritajiet kompetenti maħtura mill-Istat Membru li, wara li jikkonsulta mal-awtoritajiet u l-organizzazzjonijiet kompetenti fil-livell territorjali xieraq, għandu jressqu quddiem il-Kummissjoni għall-approvazzjoni skont l-Artikolu 6.Artikolu 4Kompatibbiltà u koerenza35. Il-miżuri meħuda fl-ambitu tal-programm ta' għajnuna għandhom ikunu konformi mal-liġi tal-Unjoni, u jkunu konsistenti ma’ politiki oħrajn tal-Unjoni u mal-miżuri meħuda skont din il-politika.36. Il-konsistenza tal-miżuri meħuda fl-ambitu tal-programm ta' għajnuna b'miżuri implimentati taħt strumenti oħrajn tal-politika agrikola komuni, u b'mod partikolari fl-organizzazzjonijiet komuni tas-swieq, l-iżvilupp rurali, il-kwalità tal-prodotti, il-ħarsien tal-annimali u l-protezzjoni tal-ambjent, trid tkun żgurata.B’mod partikolari, l-ebda miżura skont dan ir-Regolament ma għandha tkun iffinanzjata bħala:a) għajnuna għal arranġamenti addizzjonali għal sussidju jew skemi ta’ għajnuna fl-ambitu ta' organizzazzjoni komuni tas-suq ħlief f’każijiet eċċezzjonali ġġustifikati minn kriterji oġġettivi;b) għajnuna għal proġetti ta’ riċerka, miżuri ta’ għajnuna għal proġetti ta’ riċerka jew miżuri eliġibbli għall-finanzjament tal-Unjoni skont id-Deċiżjoni tal-Kunsill Nru 2009/470/KE[8];c) għajnuna għall-miżuri fl-ambitu tal-applikazzjoni tar-Regolament [tal-Kunsill] (KE) Nru 1698/2005[9].Artikolu 5Kontenut tal-programm ta' għajnunaIl-programm ta' għajnuna jinkludi:a) skeda għall-implimentazzjoni tal-miżuri u tabella finanzjarja ġenerali annwali indikattiva li turi r-riżorsi li għandhom jintużaw;b) prova tal-kompatibbiltà u l-konsistenza bejn id-diversi miżuri tal-programmi kif ukoll id-definizzjoni tal-kriterji u l-indikaturi kwantitattivi li għandhom jintużaw għall-monitoraġġ u l-evalwazzjoni;c) id-dispożizzjonijiet meħuda biex jiġi żgurat li l-programm huwa implimentat b’mod effettiv u adegwat, inkluż il-materjal għall-pubbliċità, il-monitoraġġ u l-evalwazzjoni, u sett speċifiku ta’ indikaturi kwantifikati għall-użu fl-evalwazzjoni;d) il-ħatra ta’ awtoritajiet kompetenti u korpi responsabbli mill-implimentazzjoni tal-programm u l-ħatra ta’ awtoritajiet jew ta’ korpi assoċjati u msieħba soċjoekonomiċi fil-livelli xierqa, u r-riżultati tal-konsultazzjonijiet li jkunu saru.Artikolu 6Approvazzjoni u emendi tal-programm37. Il-Greċja għandha tippreżenta lill-Kummissjoni abbozz tal-programm ta' għajnuna fil-qafas tal-allokazzjoni finanzjarja msemmija fl-Artikolu 18(2) u (3).L-abbozz tal-programm jinkludi abbozz tal-bilanċ previst tal-provvista li jindika l-prodotti, il-kwantitajiet tagħhom u l-ammont ta’ għajnuna għall-provvista mill-Unjoni, flimkien ma’ abbozz tal-programm ta’ għajnuna għall-produzzjonijiet lokali.Il-Kummissjoni għandha tevalwa l-programm ta' għajnuna propost u tiddeċiedi dwar l-approvazzjoni tiegħu permezz ta’ att ta' implimentazzjoni.38. Skont l-evalwazzjoni annwali tal-implimentazzjoni tal-miżuri inklużi fil-programm ta' għajnuna, il-Greċja tista' tissottometti lill-Kummissjoni proposti għall-emendi fihom, fil-qafas tal-allokazzjoni finanzjarja msemmija fl-Artikolu 18(2) u (3), sabiex jadattawhom aħjar għall-ħtiġijiet tal-gżejjer minuri u għall-istrateġija proposta. Il-Kummissjoni għandha tadotta permezz ta’ att ta' implimentazzjoni l-miżuri uniformi għas-sottomissjoni tal-proposti ta’ emendi fil-programm.39. Sabiex jiġu kkunsidrati t-tipi differenti ta’ emendi proposti kif ukoll l-iskadenza li fiha għandhom jiġu implimentati, il-Kummissjoni għandha tiddetermina permezz ta’ att delegat il-proċedura ta’ approvazzjoni tal-emendi.Artikolu 7Kontrolli u monitoraġġIl-Greċja għandha twettaq il-kontrolli permezz ta' kontrolli amministrattivi u dawk ta' fuq il-post. Sabiex tiġi żgurata applikazzjoni uniformi, il-Kummissjoni għandha tadotta permezz ta’ att ta' implimentazzjoni l-karatteristiċi minimi tal-kontroll li għandha tapplika l-Greċja.Permezz tal-istess tip ta’ att, il-Kummissjoni għandha tadotta wkoll il-proċeduri u l-indikaturi fiżiċi u finanzjarji sabiex tiżgura monitoraġġ effikaċi tal-implimentazzjoni tal-programm.KAPITOLU IIIARRANĠAMENTI SPEĊIFIĊI TAL-PROVVISTAARTIKOLU 8Bilanċ previst tal-provvista40. Qed jiġi stabbilit arranġament speċifiku tal-provvista għal prodotti agrikoli tal-Unjoni elenkati fl-Anness I għat-Trattat (minn hawn 'il quddiem "il-prodotti agrikoli"), li huma essenzjali fil-gżejjer minuri għall-konsum mill-bniedem jew għall-ipproċessar ta’ prodotti oħrajn jew bħala taxxa fuq dħul agrikolu.41. Il-Greċja għandha tistabbilixxi l-livell ġeografiku li l-aktar jixraq, bilanċ previst tal-provvista għall-kwantifikazzjoni tar-rekwiżiti annwali tal-provvista fil-gżejjer minuri fir-rigward tal-prodotti agrikoli.Tista' ssir previżjoni separata tal-bilanċ għar-rekwiżiti tal-intrapriżi tal-ippakkjar jew l-ipproċessar ta’ prodotti maħsuba għas-suq lokali, għat-tqassim fil-bqija tal-Unjoni jew għal esportazzjoni lejn pajjiżi terzi, bħala parti mill-kummerċ reġjonali f'konformità maal-Artikolu 13(2) u (3), jew fi ħdan il-kuntest tal-flussi tradizzjonali tal-kummerċ.Artikolu 9Funzjonament tal-arranġamenti42. Qed tiġi stabbilita għajnuna għall-provvista ta' prodotti agrikoli lill-gżejjer minuri.L-ammont tal-għajnuna għandu jkun iffissat għal kull prodott konċernat u jikkunsidra l-ispejjeż addizzjonali tat-tqegħid fis-suq tal-prodotti f’dawn il-gżejjer minuri, ikkalkulati mill-portijiet tal-Greċja kontinentali li minnhom normalment jitilqu il-provvisti, u mill-portijiet tal-gżejjer ta’ transitu jew tat-tagħbija ta' prodotti għall-gżejjer tad-destinazzjoni finali. Fil-każ ta' taxxa fuq id-dħul agrikolu jew ta' prodotti intenzjonati għall-ipproċessar, id-determinazzjoni tal-għajnuna għandha tikkunsidra l-ispejjeż addizjonali minħabba l-insularità u ċ-ċokon.43. Il-prodotti agrikoli ta’ kwalità tajba, ġusta u kummerċjabbli biss għandhom jibbenefikaw mill-arranġamenti speċifiċi tal-provvista.Artikolu 10ImplimentazzjoniL-arranġamenti speċifiċi tal-provvista għandhom ikunu implimentati b’mod li jikkunsidraw dan li ġej:a) il-bżonnijiet speċifiċi tal-gżejjer minuri u r-rekwiżiti speċifiċi tal-kwalità;b) iċ-ċirkolazzjoni tan-negozju tradizzjonali fil-portijiet tal-Greċja kontinentali u bejn il-gżejjer fil-baħar Eġew;c) l-aspett ekonomiku tal-għajnuniet proposti;d) fejn applikabbli, il-ħtieġa li ma jkunx hemm tfixkil tal-possibbiltajiet ta’ żvilupp tal-prodotti lokali.Artikolu 11Ċertifikati44. L-għajnuna prevista fl-Artikolu 9(1), għandha tingħata meta jiġi ppreżentat ċertifikat.Iċ-ċertifikati jinħarġu biss lil dawk l-operaturi mniżżla f’reġistru miżmum mill-awtoritajiet kompetenti.Iċ-ċertifikati u l-liċenzji mhumiex trasferibbli.45. Biex ikun garantit l-eżerċizzju sħiħ tad-drittijiet tal-operaturi biex jieħdu sehem fl-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista, il-Kummissjoni għandha tiddetermina permezz ta’ att delegat il-kundizzjonijiet għar-reġistrazzjoni tal-operaturi fir-reġistru u, jekk ikun meħtieġ, timponi l-għoti ta’ garanzija għall-ħruġ taċ-ċertifikati.46. Il-Kummissjoni għandha tadotta permezz ta’ att ta' implimentazzjoni l-miżuri kollha meħtieġa sabiex tiżgura l-applikazzjoni uniformi mill-Greċja ta’ dan l-Artikolu li speċifikament jirrigwarda l-implimentazzjoni tal-iskema taċ-ċertifikati, għajr għall-għoti ta’ garanzija għaċ-ċertifikati, u l-impenn tal-operaturi meta jirreġistraw.Artikolu 12Impatt tal-benefiċċju1. Il-benefiċċju tal-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista li jirriżulta mill-għotja tal-għajnuna għandu jkun soġġett għall-kundizzjoni li l-impatt tal-vantaġġ ekonomiku sal-utent finali li, skont il-każ, jista’ jkun il-konsumatur fil-każ tal-prodotti maħsuba għall-konsum dirett, min jipproċessa jew jippakkja l-aħħar fil-każ tal-prodotti maħsuba għall-industrija tal-ipproċessar jew tal-ippakkjar, jew il-bdiewa fil-każ tal-prodotti użati għall-għalf tal-annimali jew bħala kontributi agrikoli.2. Sabiex tkun żgurata l-applikazzjoni uniformi tal-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tadotta permezz ta’ att ta' implimentazzjoni r-regoli prattiċi għall-applikazzjoni tiegħu u b’mod partikolari l-kundizzjonijiet għall-kontroll mill-Istat Membru tar-riperkussjoni effettiva tal-vantaġġ sal-utent aħħari.Artikolu 13Esportazzjoni lejn pajjiżi terzi u spedizzjoni lejn il-bqija tal-Unjoni47. Il-prodotti koperti mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista jistgħu jkunu esportati lejn pajjiżi terzi jew spediti lejn il-bqija tal-Unjoni biss taħt kundizzjonijiet uniformi, stabbiliti mill-Kummissjoni permezz ta’ att ta' implimentazzjoni.Dawn il-kundizzjonijiet għandhom jinkludu b'mod partikolari r-rimbors tal-għajnuna mogħtija taħt arranġament speċifiku tal-provvista.L-esportazzjoni lejn il-pajjiżi terzi tal-prodotti koperti mill-arranġamenti speċifiċi tal-provvista mhijiex soġġetta għall-preżentazzjoni ta’ ċertifikat.48. L-ewwel subparagrafu tal-ewwel (1) paragrafu ma japplikax għall-prodotti pproċessati fil-gżejjer minuri bl-użu ta' prodotti li jkunu bbenefikaw minn arranġamenti speċifiċi ta’ provvista li huma:a) esportati lejn pajjiżi terzi jew spediti lejn il-bqija tal-Unjoni fil-limiti tal-ispedizzjonijiet u l-esportazzjonijiet tradizzjonali. Dawn il-kwantitajiet huma stabbiliti mill-Kummissjoni permezz tal-att tal-implimentazzjoni;b) esportati lejn pajjiżi terzi bħala parti mill-flussi reġjonali ta’ kummerċ f’konformità mad-destinazzjonijiet u l-kundizzjonijiet speċifikati mill-Kummissjoni permezz ta’ att ta' implimentazzjoni;c) li jintbagħtu bejn il-gżejjer minuri;L-esportazzjoni lejn il-pajjiżi terzi tal-prodotti msemmija fl-ewwel subparagrafu, il-punti a) u b), mhijiex soġġetta għall-preżentazzjoni ta’ ċertifikat.Ma għandux jingħata rimbors għall-prodotti esportati msemmija fl-ewwel subparagrafu, il-punti a) u b).49. Sabiex tintlaħaq il-mira tal-benefiċċju li tirriżulta mill-applikazzjoni tal-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista fil-kummerċ tradizzjonali, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi permezz ta’ att delegat il-kundizzjonijiet li għandhom jiġu ssodisfati mill-operazzjonijiet tal-ipproċessar li jistgħu jwasslu għal esportazzjoni jew espedizzjoni reġjonali.Artikolu 14Kontrolli u sanzjonijiet50. Il-prodotti agrikoli koperti mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista għandhom ikunu soġġetti għal kontrolli amministrattivi meta jiġu introdotti fil-gżejjer minuri kif ukoll meta jiġu esportati jew spediti minnhom.Sabiex tiġi żgurata applikazzjoni uniformi ta' din id-dispożizzjoni, il-Kummissjoni għandha tadotta permezz ta’ att ta' implimentazzjoni il-karatteristiċi minimi ta’ kontroll li għandha tapplika l-Greċja.51. F’każ ta’ nuqqas ta’ konformità mill-operatur, għajr f’każ ta’ forza maġġuri jew ta’ inċident klimatiku straordinarju, mal-impenji meħuda fl-applikazzjoni tal-Artikolu 11, il-benefiċċju mogħti lid-detentur taċ-ċertifikat għandu jiġi rkuprat u r-reġistrazzjoni għandha tiġi sospiża jew imħassra skont is-serjetà tal-ksur.Sabiex tiġi żgurata l-konformità tal-operaturi parteċipanti fl-arranġamenti mal-obbligi tagħhom, il-Kummissjoni għandha tiddetermina permezz ta’ att delegat, il-kundizzjonijiet meħtieġa għall-applikazzjoni tal-ewwel subparagrafu u t-trattament tat-talbiet ġodda għal ċertifikati mill-operatur.KAPITOLU IVMIŻURI FAVUR IL-PRODUZZJONIJIET AGRIKOLI LOKALIARTIKOLU 15Miżuri52. Il-programm ta’ għajnuna għandu jkun fih il-miżuri meħtieġa biex jiġu żgurati l-kontinwità u l-iżvilupp ta’ produzzjonijiet agrikoli lokali fil-gżejjer minuri fl-ambitu tat-Titolu III, il-Parti Tlieta tat-Trattat.53. Il-parti tal-programm iddedikata għall-miżuri favur il-prodotti agrikoli lokali għandha tinkludi tal-inqas l-elementi li ġejjin:a) deskrizzjoni kwantifikata tas-sitwazzjoni attwali ta' din il-produzzjoni agrikola li tqis ir-riżultati tal-evalwazzjoni disponibbli, li turi d-differenzi, in-nuqqasijiet u l-potenzjali għall-iżvilupp u r-riżorsi finanzjarji użati;b) deskrizzjoni tal-istrateġija proposta, il-prijoritajiet magħżula u l-għanijiet ġenerali u operattivi kwantifikati, u valutazzjoni li turi l-impatt ekonomiku, ambjentali u soċjali mistenni, inklużi l-effetti fuq l-impjiegi;c) deskrizzjoni tal-miżuri previsti, b’mod partikolari l-arranġamenti ta’ għajnuna għall-implimentazzjoni tagħhom, u, fejn ikun meħtieġ, tagħrif dwar il-ħtiġijiet għal xi studji, proġetti dimostrattivi, azzjonijiet ta' taħriġ ta’ assistenza teknika marbuta mat-tħejjija, l-implimentazzjoni jew l-adozzjoni tal-miżuri kkonċernati;d) il-lista tal-għajnuniet li jikkostitwixxu pagamenti diretti fis-sens tal-Artikolu 2(d) tar-Regolament (KE) Nru 73/2009;e) l-ammont ta’ għajnuna stabbilita għal kull miżura jew azzjoni bl-għan li jintlaħaq għan wieħed jew aktar tal-programm.54. Il-Kummissjoni għandha tadotta permezz ta’ att ta' implimentazzjoni il-kundizzjonijiet uniformi tal-pagamenti tal-għajnuniet imsemmija fil-paragrafu 2.55. Il-programm jista’ jinkludi miżuri ta’ għajnuna għall-produzzjoni, l-ipproċessar jew it-tqegħid fis-suq tal-prodotti agrikoli tal-gżejjer minuri.Kull miżura tista’ tinqasam f’azzjonijiet. Għal kull azzjoni l-programm għandu jiddefinixxi mill-inqas l-elementi li ġejjin:a) il-benefiċjarji;b) il-kundizzjonijiet ta’ eliġibbiltà;c) l-għajnuna individwali;d) il-limitu massimu.Biex tingħata għajnuna għat-tqegħid fis-suq tal-prodotti barra mir-reġjun tal-produzzjoni tagħhom, il-Kummissjoni tista' tadotta permezz ta’ att delegat il-kundizzjonijiet għall-istabbiliment tal-ammont tal-għajnuna mogħtija skont it-tqegħid fis-suq u, jekk ikun il-każ, il-kwantitajiet massimi li jistgħu jaqgħu taħt din l-għajnuna.Artikolu 16Kontrolli u pagamenti mhux dovuti56. Il-kontrolli tal-miżuri msemmija f’dan il-Kapitolu għandhom isiru permezz ta’ kontrolli amministrattivi u dawk ta' fuq il-post.57. F’każ ta’ pagament mhux dovut, il-benefiċjarju kkonċernat għandu l-obbligu li jħallas lura l-ammonti inkwistjoni. L-Artikolu 80 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 1122/2009[10] għandu japplika mutatis mutandis .KAPITOLU VMIŻURI TA’ AKKUMPANJAMENTARTIKOLU 17Għajnuna mill-Istat58. Għall-prodotti agrikoli koperti mill-Anness I għat-Trattat, li għalihom japplikaw l-Artikoli 107, 108 u 109 tiegħu, il-Kummissjoni tista’ tawtorizza, f’konformità mal-Artikolu 108 tat-Trattat, fis-setturi tal-produzzjoni, tal-ipproċessar u t-tqegħid fis-suq ta’ dawn il-prodotti, għajnuniet operattivi bil-għan li jittaffew ir-restrizzjonijiet tal-produzzjoni agrikola speċifiċi għall-gżejjer minuri minħabba l-iżolament, id-distanza, l-insularità, iċ-ċokon, il-muntanji, il-klima u d-dipendenza ekonomika minħabba l-ammont żgħir ta' prodotti.59. Il-Greċja tista' tagħti finanzjament kumplimentari għall-implimentazzjoni tal-programm ta' għajnuna. F'dan il-każ, il-Greċja għandha tinnotifika lill-Kummissjoni dwar l-għajnuna mill-Istat u l-Kummissjoni għandha tapprovaha b'konformità ma' dan ir-Regolament tagħha bħala parti minn dawn il-programmi. Tali għajnuna notifikata għandha titqies bħala li qiegħda tkun notifikata fit-termini tal-ewwel sentenza tal-Artikolu 108(3) tat-Trattat.60. Mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 1 u 2 ta’ dan l-Artikolu u b’deroga mill-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 180, tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007 u tal-Artikolu 3 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1184/2006[11], l-Artikoli 107, 108 u 109 tat-Trattat ma għandhomx japplikaw għall-pagamenti li jkunu saru mill-Greċja, f'konformità ma' dan ir-Regolament, u bl-applikazzjoni tal-Kapitoli III u IV ta’ dan ir-Regolament.KAPITOLU VIDISPOŻIZZJONIJIET FINANZJARJIARTIKOLU 18Riżorsi finanzjarja61. Il-miżuri previsti f’dan ir-Regolament jikkostitwixxu interventi maħsuba għar-regolarizzazzjoni tas-swieq agrikoli fis-sens tal-Artikolu 3(1)(b), tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1290/2005[12].62. L-Unjoni għandha tiffinanzja l-miżuri previsti fil-Kapitoli III u IV għat-total ta' ammont annwali massimu ta' EUR 23,93 miljun.63. L-ammont allokat annwalment għall-finanzjament tal-arranġamenti speċifiċi tal-provvista msemmi fil-Kapitolu III ma jistax jkun aktar minn EUR 6,56 miljun.Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi permezz ta’ att ta' implimentazzjoni il-kundizzjonijiet uniformi li permezz tagħhom il-Greċja tista' temenda l-allokazzjoni tar-riżorsi allokati kull sena għall-prodotti differenti li jibbenefikaw mill-arranġamenti speċifiċi ta’ provvista.64. Sabiex tkun żgurata allokazzjoni raġonevoli u proporzjonata għall-miżuri ta’ finanzjament tal-istudji, ta' proġetti dimostrattivi, tat-taħriġ u tal-miżuri ta’ assitenza teknika, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi permezz ta’ att delegat ammont massimu annwali li jista’ jiġi allokat għal dawn il-miżuri.KAPITOLU VIIDISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI U FINALIARTIKOLU 19Miżuri nazzjonaliIl-Greċja għandha tieħu l-miżuri neċessarji biex tiżgura l-konformità ma' dan ir-Regolament, b'mod partikolari fir-rigward ta' kontrolli u sanzjonijiet amministrattivi, u għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni dwar dan.Artikolu 20Komunikazzjonijiet u rapporti65. Il-Greċja għandha tikkomunika lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard mill-15 ta’ Frar ta’ kull sena, dwar il-krediti li jkunu saru disponibbli għaliha biex tonfoqhom matul is-sena ta’ wara għall-implimentazzjoni tal-bilanċ previst tal-provvista u dwar kull miżura favur il-produzzjoni agrikola lokali inkluża fil-programm ta' għajnuna.66. Il-Greċja għandha tippreżenta quddiem il-Kummissjoni, sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Lulju kull sena, rapport dwar l-implimentazzjoni fis-sena preċedenti tal-miżuri previsti f’dan ir-Regolament.67. Mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2016, u sussegwentement kull ħames snin, il-Kummissjoni għandha tissottometti rapport ġenerali lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill li juri l-impatt tal-azzjonijiet meħuda taħt dan ir-Regolament, flimkien ma' proposti adegwati, fejn applikabbli.Artikolu 21Setgħat tal-KummissjoniMeta jingħataw setgħat lill-Kummissjoni, din għandha taġixxi b’mod konformi mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 22, fil-każ ta’ atti delegati, u b’mod konformi mal-proċedura msemmija fl-Artikolu 25, fil-każ ta’ atti ta' implimentazzjoni.Artikolu 22Eżerċizzju tad-delega68. Il-Kummissjoni għandha tingħata s-setgħa li tadotta l-atti delegati msemmija f’dan ir-Regolament għal perjodu mhux determinat.69. Hekk kif il-Kummissjoni tadotta att delegat, din għandha tinnotifika lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar dan fl-istess waqt.70. Is-setgħa biex tadotta atti delegati tingħata lill-Kummissjoni soġġett għad-dispożizzjonijiet stabbiliti fl-Artikoli 23 u 24.Artikolu 23Revoka tad-delega71. Id-delega tas-setgħa msemmija fl-Artikolu 22, paragrafu 1, tista’ tkun revokata fi kwalunkwe ħin mill-Parlament Ewropew jew mill-Kunsill.72. L-istituzzjoni li tkun bdiet proċess intern sabiex tiddeċiedi jekk għandhiex tirrevoka d-delega tas-setgħa għandha tinforma lil-leġiżlatur l-ieħor u lill-Kummissjoni, sa mhux aktar tard minn xahar qabel ma tittieħed id-deċiżjoni finali, filwaqt li tindika s-setgħat delegati li jistgħu jiġu revokati kif ukoll ir-raġunijiet għal dan.73. Id-deċiżjoni ta’ revoka ttemm id-delega tas-setgħat speċifikati f’din id-Deċiżjoni. Din tidħol fis-seħħ immedjatament jew f’data ulterjuri speċifikata. Din m’għandhiex taffettwa l-validità tal-atti delegati diġà fis-seħħ. Għandha tkun ippubblikata f’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.Artikolu 24Oġġeżżjonijiet għal atti delegati74. Il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill jistgħu jqajmu oġġezzjonijiet fir-rigward tal-att delegat fi żmien xahrejn mid-data ta’ notifika. Fuq inizjattiva tal-Parlament Ewropew jew tal-Kunsill, dan il-perjodu għandu jiġi estiż b’xahar.75. Jekk, wara li jintemm dan il-perjodu la l-Parlament Ewropew u anqas il-Kunsill ma jkunu ressqu oġġezzjoni fir-rigward ta’ dan l-att delegat, jew jekk, qabel din id-data, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill ikunu infurmaw lill-Kummissjoni li ma jkunux sejrin iqajmu oġġezzjonijiet, l-att delegat jidħol fis-seħħ fid-data prevista fid-dispożizzjonijiet tiegħu.76. Jekk il-Parlament Ewropew jew il-Kunsill iqajmu oġġezzjonijiet fir-rigward tal-att delegat, dan ma jidħolx fis-seħħ. L-istituzzjoni li tqajjem l-oġġezzjonijiet kontra l-att delegat għandha tispjega r-raġunijiet.Artikolu 25Atti ta' implimentazzjoni – Kumitat1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita mill-Kumitat tal-Pagamenti Diretti mwaqqaf permezz tal-Artikolu 141 tar-Regolament (KE) Nru. 73/2009.2. Meta l-atti ta' implimentazzjoni jiġu adottati skont ir-Regolament preżenti, l-Artikolu [5] tar-Regolament (UE) Nru [xxxx/yyyy] (li għandu jitlesta wara l-adozzjoni tar-Regolament dwar il-mekkaniżmi ta' kontroll, kif jissemma fl-Artikolu 291(3) tat-TFUE, li fil-preżent qed jiġi diskuss fil-Parlament Ewropew u l-Kunsill) japplika. (proċedura ta' eżaminazzjoni).Artikolu 26RevokaIr-Regolament (KE) Nru 1405/2006 huwa revokat.Ir-referenzi għar-Regolament revokat għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw b’konformità mat-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness.Artikolu 27Dħul fis-seħħDan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-[...] jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea .[Dan għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2012.]Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.Magħmul fi [...],Għall-Parlament Ewropew Għall-KunsillIl-President Il-PresidentANNESSTABELLA TA’ KORRELAZZJONIIr-Regolament (KE) Nru 1405/2006 | Ir-Regolament preżenti |Artikolu 1 | Artikolu 1 |Artikolu 2 | Artikolu 3(1) |Artikolu 3 | Artikolu 8 |Artikolu 4(1) | Artikolu 9(1) |Artikolu 4(2) | Artikolu 10 |Artikolu 4(3) | Artikolu 12(1) |Artikolu 5 | Artikolu 13 |Artikolu 7(1) | Artikolu 15(1) |Artikolu 7(2) | Artikolu 3(2) |Artikolu 8 | Artikolu 4 |Artikolu 9(a) u (b) | Artikolu 15(2) |Artikolu 9(c), (d), (e) u (f) | Artikolu 5 |Artikolu 10 | Artikolu 7, it-tieni (2) subparagrafu |Artikolu 11 | Artikolu 17 |Artikolu 12 | Artikolu 18 |Artikolu 13 | Artikolu 6(1) |Artikolu 14(a) | Artikolu 6(2) u (3) |Artikolu 14(b) | Artikolu 7, l-ewwel (1) subparagrafu u l-Artikolu 14(1), it-tieni (2) subparagrafu |Artikolu 16 | Artikolu 19 |Artikolu 17 | Artikolu 20 |Artikolu 18 | Artikolu 26 |Artikolu 21 | Artikolu 27 |DIKJARAZZJONI FINANZJARJA | FicheFin/10/642710 RVDE |6.13.2010.1 |DATA: |1. | INTESTATURA TAL-BAĠIT: 05 02 11 04 & 05 03 02 51 | KREDITI: EUR 231 miljun u EUR 18 miljun |2. | TITOLU TAL-MIŻURA: Proposta għal Regolament (UE) Nru .../... tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jistabbilixxi miżuri speċifiċi għall-agrikoltura fil-gżejjer minuri fil-baħar Eġew |3. | BAŻI LEGALI: L-Artikoli 42 u 43 tat-Trattat |4. | GĦANIJIET TAL-MIŻURA: L-allinjament mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) |5. | IMPLIKAZZJONIJIET FINANZJARJI | PERJODU TA' 12-IL XAHAR (f'miljuni ta' EUR) | IS-SENA FINANZJARJA PREŻENTI [2010] (f'miljuni ta' EUR) | IS-SENA FINANZJARJA LI JMISS [2011] (f'miljuni ta' EUR) |5.0 | NEFQA LI TITĦALLAS - MILL-BAĠIT TAL-UE (RIFUŻJONIJIET/INTERVENTI) - MILL-BAĠITS NAZZJONALI - SETTURI OĦRAJN | [1] | - | - |5.1 | DĦUL - IR-RIŻORSI PROPRJI TAL-UE (IMPOSTI/ĦLASIJIET DOGANALI) - FUQ IL-PJAN NAZZJONALI | - | - | - |2012 | 2013 | 2014 | 2015 |5.0.1 | PREVIŻJONIJIET TAL-INFIQ | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | PREVIŻJONIJIET TAD-DĦUL | (1) | (1) | (1) | (1) |5.2 | METODU TA' KALKOLU: |6.0 | IL-FINANZJAMENT HUWA POSSIBBLI PERMEZZ TA' KREDITI MNIŻŻLA FIL-KAPITOLU LI JIKKONĊERNA L-BAĠIT PREŻENTI | IVA LE |6.1 | IL-FINANZJAMENT HUWA POSSIBBLI PERMEZZ TA' TRASFERIMENT BEJN IL-KAPITOLI TAL-BAĠIT PREŻENTI | IVA LE |6.2 | HUWA MEĦTIEĠ BAĠIT SUPPLIMENTARI | IVA LE |6.3 | IL-KREDITI GĦANDHOM JITNIŻŻLU FIL-BAĠITS TAL-FUTUR | IVA LE |OSSERVAZZJONIJIET: Dawn il-programmi għandhom livell għoli ta' implimentazzjoni. Għalkemm l-emendi proposti fir-Regolament (KE) Nru 1405/2006 tal-Kunsill ma jemendawx l-ammont annwali massimu, l-ammont massimu tal-arranġamenti speċjali tal-provvista jinbidel għall-EUR 6.56 miljun, li se jwassal għall-allokazzjoni differenti tar-riżorsi, li jista' jkollha impatt fuq ir-rata tan-nefqa. Madankollu, f'dan l-istadju, dan l-impatt possibbli ma jistax jiġi mkejjel. |[1] ĠU C [...], [...], p. [...].[2] ĠU C [...], [...], p. [...].[3] ĠU C [...], [...], p. [...].[4] ĠU C [...], [...], p. [...].[5] ĠU L 265, 26.9.2006, p. 1, kif emendat l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1782/2003 (ĠU L 270, 21.10.2003, p. 1).[6] ĠU L 299, 16.11.2007, p. 1.[7] ĠU L [...], [...], p. [...].[8] ĠU L 155, 18.6.2009, p. 30.[9] [ĠU L 277, 21.10.2005, p. 1.][10] ĠU L 316, 2.12.2009, p. 65.[11] ĠU L 214, 4.8.2006, p. 7.[12] ĠU L 209, 11.8.2005, p. 1.


text:
Sylfiden (, ) er en romantisk ballet i to akter. Der var to versioner af balletten; den oprindelige koreograferet af Filippo Taglioni i 1832 og en version koreograferet af August Bournonville i 1836. Bournonvilles version er den eneste kendte version som har overlevet, og dermed er den en af verdens ældste overlevende balletter.
 Taglioni-versionen
 Den første version af Sylfiden havde premiere på Pariseroperaen den 12. marts 1832. Den var koreograferet af Filippo Taglioni og havde musik af Jean-Madeleine Schneitzhoeffer. Taglioni skabte rollen som sylfiden til sin datter Marie. Ballettens libretto var skrevet af Adolphe Nourrit. Nourrits handling var løst baseret på en historie af Charles Nodier, Trilby, ou Le lutin d'Argail, men byttede om på hovedrollernes køn — hvor der var tale om en nisse og en fiskerkone hos Nodier, var der tale om en sylfide og en bonde i balletten.
 Bournonville-versionen
 I 1836 blev en ny version af Sylfiden koreograferet af den danske balletmester August Bournonville. Bournonville havde villet præsentere en genopsætning af Taglionis originale version i København med Den Kongelige Ballet, men Pariseroperaen forlangte for høj en pris for Schneitzhoeffers partitur. Slutresultatet blev, at Bournonville satte sin egen version op, baseret på den oprindelige libretto men med nykomponeret musik af den dansk-norske komponist Herman Severin Løvenskiold. Premieren fandt sted på Det Kongelige Teater den 28. november 1836 med Lucile Grahn i hovedrollen som Sylfiden.
 Bournonvilles version er siden premieren blevet danset i ubrudt tradition af Den Kongelige Ballet. Den regnes for et af ballethistoriens hovedværker, og opføres løbende på Det Kongelige Teater samt på en række andre scener rundt om i verden.
 Bournonvilles version af Sylfiden, blev i 2006 udvalgt som en del af kulturkanonen.
 I 1957 skabte Henry Thelander sit berømte sylfide-frimærke, det første frimærke herhjemme med en danser, med den berømte danske solodanserinde Margrethe Schanne portrætteret i et svævende sylfidespring.
 Handling
 Balletten foregår i Skotland og handler om bonden James, der kort før sit bryllup med bondepigen Effie betages af en sylfide, et kvindeligt skovvæsen.
 Kilder
 Eksterne links
 La Sylphide - side om Sylfiden på Bournonville.com
 "Sylfiden findes" - hjemmeside for bogen Sylfiden findes.
 Balletter
 Balletter af August Bournonville
 Kulturkanonen


text:
Er is de afgelopen maanden veel te doen geweest over het slapende dienstverband. Op 9 januari 2020 sprak ook het Gerechtshof ’s-Hertogenbosch zich over het slapende dienstverband uit.
 In deze kwestie weigerde de werkgever het slapende dienstverband van de langdurig arbeidsongeschikte werknemer, ondanks een verzoek van de werknemer daartoe, op te zeggen althans te beëindigen met betaling van de transitievergoeding.
 De werknemer legde de kwestie voor aan de kantonrechter en vervolgens in hoger beroep aan het Gerechtshof.
 De werknemer is sinds 1989 in dienst bij de werkgever en is op 6 oktober 2014 wegens arbeidsongeschiktheid uitgevallen. Sindsdien heeft de werknemer geen werkzaamheden meer verricht en is aan de werknemer met ingang van 2 oktober 2016 door het UWV een WGA-uitkering toegekend op basis van 100% arbeidsongeschiktheid. Sinds 19 juni 2018 heeft het UWV aan de werknemer een IVA-uitkering toegekend, nu er geen of slechts een geringe kans op herstel was.
 De gemachtigde van de werknemer heeft bij brief de werkgever verzocht de arbeidsovereenkomst van werknemer te beëindigen onder toekenning van de transitievergoeding. De werkgever weigerde dit. Op 29 augustus 2019 bereikte de werknemer de AOW-gerechtigde leeftijd en eindigde de arbeidsovereenkomst op grond van de toepasselijke cao van rechtswege. De werknemer liet het er niet bij zitten en is een procedure gestart.
 Het verzoek van de werknemer aan de kantonrechter, tot ontbinding van de arbeidsovereenkomst onder toekenning van de wettelijke transitievergoeding, werd door de kantonrechter op 4 april 2019 in eerste aanleg afgewezen[1]. De werknemer besloot op 3 juli 2019 in hoger beroep te gaan bij het Gerechtshof en diende hiertoe een beroepschrift in.
 In hoger beroep neemt de werknemer de stelling in dat de werkgever, door te weigeren gehoor te geven aan werknemer zijn verzoek om tot een beëindiging van de arbeidsovereenkomst te komen onder toekenning van de transitievergoeding, niet heeft voldaan aan zijn verplichtingen uit hoofde van het goed werkgeverschap ex artikel 7:611 BW. De schade die de werknemer als gevolg daarvan lijdt is gelijk aan de hoogte van de transitievergoeding, zo stelde de werknemer.
 De werkgever stelde zich vervolgens op het standpunt dat de verplichting van de werkgever, om op verzoek van een werknemer het slapend dienstverband te beëindigen, alleen zou gelden voor verzoeken tot beëindiging die na de uitspraak van de Hoge Raad op 8 november 2019 zijn gedaan.
 Het Gerechtshof is het niet eens met het door de werkgever ingenomen standpunt en oordeelde als volgt.
 ‘Hoofdargument voor de uitleg van de Hoge Raad is de invoering van de Wet compensatie transitievergoeding en de omstandigheid dat die wet beoogde de belangrijkste beweegreden voor werkgevers weg te nemen om dienstverbanden na twee jaar arbeidsongeschiktheid slapend te houden (zie overweging 2.5 van de uitspraak van de Hoge Raad). Die wet is zoals hiervoor vermeld op 11 juli 2018 gepubliceerd (Stb. 2018, 234). Ingevolge die wet is compensatie mogelijk voor betaalde transitievergoedingen bij arbeidsovereenkomsten die op of na 1 juli 2015 wegens langdurige arbeidsongeschiktheid zijn geëindigd. [appellant] heeft de Stichting ook gewezen op deze wet toen hij zijn verzoek om de arbeidsovereenkomst te beëindigen herhaalde. Onder die omstandigheden moet worden aangenomen dat de weigering van de Stichting op 12 februari 2019 om in te stemmen met het verzoek van [appellant] van 15 januari 2019 een toerekenbare tekortkoming in de nakoming van haar verplichting als goed werkgever was en dat de Stichting met die weigering ook in verzuim was. In beginsel is de Stichting derhalve gehouden om de schade die [appellant] heeft geleden als gevolg van deze tekortkoming te vergoeden.
 De Stichting heeft nog aangevoerd dat duizenden ex-werknemers, onder wie AOW-gerechtigden, in dat geval hun werkgever aansprakelijk kunnen stellen en dat de Hoge Raad dit niet heeft gewild. Dat leidt echter niet tot een ander oordeel. Het hof overweegt daarbij dat het in deze zaak gaat om een werknemer die ná publicatie van de Wet compensatie transitievergoeding én voordat hij de pensioengerechtigde leeftijd bereikte zijn werkgever daadwerkelijk heeft verzocht om de arbeidsovereenkomst te beëindigen onder toekenning van een transitievergoeding. Het hof wijst er nog op dat de Hoge Raad heeft overwogen dat in de omstandigheid dat de werknemer bijna de pensioengerechtigde leeftijd heeft bereikt op het moment dat hij het beëindigingsvoorstel doet, geen belang voor de werkgever kan zijn gelegen om niet akkoord te gaan met een dergelijk voorstel.”
 Het Gerechtshof concludeerde dan ook dat het slapend houden van een dienstverband met een werknemer, die de werkgever meerdere malen heeft verzocht de arbeidsovereenkomst op te zeggen onder toekenning van de wettelijke transitievergoeding voordat hij de pensioengerechtigde leeftijd zou bereiken, een tekortkoming in de nakoming van het goed werkgeverschap op grond van artikel 7:611 BW, oplevert.
 De werknemer heeft als gevolg van de toerekenbare tekortkoming van de werkgever en het dientengevolge mislopen van de transitievergoeding, schade geleden ter hoogte van € 77.000,– bruto. De werkgever was in dit geval verplicht om op grond van goed werkgeverschap, destijds in te stemmen met het verzoek van werknemer om de arbeidsovereenkomst te beëindigen onder toekenning van de wettelijke transitievergoeding. Door niet in te stemmen met het verzoek van de werknemer is de werkgever te kort gekomen in de nakoming van zijn verplichtingen als goed werkgever.
 Het Gerechtshof veroordeelde de werkgever dan ook tot betaling van een schadevergoeding ter hoogte van € 77.000,– bruto aan de werknemer.
 Gezien de uitspraak van het Gerechtshof ’s-Hertogenbosch is er de verwachting dat in het verlengde van deze uitspraak, langdurig arbeidsongeschikte werknemers die inmiddels met pensioen zijn maar de werkgever eerder wel hebben verzocht om de arbeidsovereenkomst te beëindigen onder toekenning van de wettelijke transitievergoeding, alsnog aanspraak kunnen gaan maken op een schadevergoeding gelijk aan de transitievergoeding. Maatwerk Advocaten houdt u op de hoogte van de ontwikkelingen! Immers, één zwaluw maakt geen zomer.
 Heeft u als werkgever of werknemer vragen over het slapende dienstverband, opzegging van de arbeidsovereenkomst, de meest recente uitspraken over het slapende dienstverband of heeft u andere vragen op het gebied van het Arbeidsrecht of Ontslagrecht, neem dan gerust vrijblijvend contact op met Jolande de Nooij op telefoonnummer 050 7600 900 of denooij@maatwerk-advocaten.nl
 [1] NB: ten tijde van de procedure in eerste aanleg was de uitspraak van de Hoge raad d.d. 8 november 2019 ter zake het slapende dienstverband nog niet gewezen.


text:
LA.S.D. Grumo è una società sportiva italiana di beach soccer della città di Tricesimo, nata nel 2004, e fondata, da Jonny Pivetta, Carlo Del Fabbro, Mauro Tolloi, Stefano Tedesco, Matteo Tosolini. Partecipa al campionato italiano di Serie A di Beach Soccer L.N.D.con il nome di Friulpesca Lignano Sabbiadoro.
 Storia
 Palmarès
 Voci correlate
 Beach soccer
 La storia del beach soccer in Italia
 Federazione Italiana Beach Soccer
 Collegamenti esterni
 Sport a Tricesimo
 Udine


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52005PC0062(01)
 Ettepanek Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta /* KOM/2005/0062 lõplik */
 Brüssel 25.2.2005KOM(2005) 62 lõplik2005/0012 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIRahvusvahelisi lennundussuhteid liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on tavapäraselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute, nende lisade ja muude seonduvate kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega.Lähtuvalt Euroopa Ühenduste Kohtu otsustest kohtuasjades C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 ja C-476/98 on ühendusel mitmetes välislennunduse küsimustes ainupädevus. Euroopa Kohus selgitas ka, et ühenduse lennuettevõtjatel on õigus kasutada asutamisõigust ning sealhulgas diskrimineerimiseta turulepääsu õigust ühenduses.Liikmesriikide kahepoolsete lennunduslepingute tavapärased määramissätted on vastuolus ühenduse õigusaktidega. Need võimaldavad kolmandal riigil tagasi lükata, tühistada või peatada sellise lennuettevõtja tegevus- või muud load, kelle liikmesriik on määranud, kuid kelle puhul oluline osalus või tegelik kontroll ei kuulu kõnealusele liikmesriigile või selle kodanikele. On leitud, et sellega diskrimineeritakse ühenduse lennuettevõtjaid, kes on asutatud liikmesriigi territooriumil, kuid kuuluvad teiste liikmesriikide kodanikele ning on nende kontrolli all. See on vastuolus asutamislepingu artikliga 43, millega tagatakse asutamisvabadust kasutanud liikmesriikide kodanikele asukohaliikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega samaväärne kohtlemine.Pärast Euroopa Kohtu otsuseid volitas nõukogu 2003. aasta juunis komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga.[1]Vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele on komisjon pidanud Liibanoni Vabariigiga läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, millega asendatakse liikmesriikide ja Liibanoni Vabariigi vaheliste olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute teatavad sätted. Lepingu artikliga 2 asendatakse tavapärased määramissätted ühenduse määramissättega, võimaldades kõikidel ühenduse lennuettevõtjatel asutamisõigust kasutada. Artiklid 4 ja 5 sisaldavad kahte liiki sätteid ühenduse pädevuse kohta. Artikkel 4 käsitleb lennukikütuse maksustamise küsimust, mis on harmoneeritud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik), eriti selle artikli 14 lõikega 2. Artikliga 5 (“Hinnakujundus”) lahendatakse vastuolud olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute ning piletihindu ja lastitariife käsitleva nõukogu määruse nr 2409/92 vahel, mis keelab kolmandate riikide lennuettevõtjatel lennuteenuste hindu määrava tegevuse ühenduse piires toimuvate vedude osas.Nõukogul palutakse heaks kiita otsus Euroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise ning lepingu sõlmimise kohta ning nimetada isikud, kellel on volitused leping ühenduse nimel alla kirjutada.EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2]ning arvestades järgmist:Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga.Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Liibanoni Vabariigiga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.Leping tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada tingimusel, et see oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkel1. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus määrata isik või isikud, kellel on õigus kirjutada ühenduse nimel alla Euroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule, tingimusel et see oleks võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.2. Kuni jõustumiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Nõukogu eesistujale antakse käesolevaga volitus esitada kõnealuse lepingu artikli 8 lõikes 2 sätestatud teade.3. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0012 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4]ning arvestades järgmist:Nõukogu volitas 5. juunil 2003. aastal komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga.Komisjon on vastavalt nõukogu otsuse (millega volitati komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi olemasolevate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks ühenduse lepinguga) lisas sätestatud menetlustele ja suunistele pidanud ühenduse nimel Liibanoni Vabariigiga läbirääkimisi teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimiseks.Käesolev leping kirjutati ühenduse nimel alla [kuupäev] tingimusel, et oleks võimalik sõlmida see hilisemal kuupäeval kooskõlas nõukogu [kuupäev] otsusega .../.../EÜ.[5]Käesolev leping tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 11. Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu.2. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.Artikkel 2Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isiku, kellel on õigus esitada lepingu artikli 8 lõikes 1 sätestatud teade.Brüssel, [kuupäev]Nõukogu nimeleesistujaLisaEuroopa ÜhendusejaLiibanoni Vabariigivahelineteatavaid lennundusküsimusi käsitlevLEPINGEUROOPA ÜHENDUSühelt poolt jaLIIBANONI VABARIIKteiselt poolt(edaspidi “lepinguosalised”),MÄRKIDES, et mitme Euroopa Ühenduse liikmesriigi ja Liibanoni Vabariigi vahel on sõlmitud kahepoolsed lennunduslepingud, mis sisaldavad ühenduse õigusega vastuolus olevaid sätteid,MÄRKIDES, et Euroopa Ühendusel on ainupädevus mitmetes küsimustes, mis võivad sisalduda Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes lennunduslepingutes,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse õiguse alusel on liikmesriikides asutatud ühenduse lennuettevõtjatel õigus mittediskrimineerivale juurdepääsule Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistele lennuliinidele,VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja teatavate kolmandate riikide vahelisi lepinguid, millega nähakse nende kolmandate riikide kodanikele ette võimalus omandada osalus lennuettevõtjates, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele,TÕDEDES, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Liibanoni Vabariigi vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute sätted, mis on vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, tuleb viia sellega täielikku vastavusse, et luua Euroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelisele lennuliiklusele kindel õiguslik alus ning tagada lennuliikluse säilimine,MÄRKIDES, et Euroopa Ühenduse eesmärgi hulka nendel läbirääkimistel ei kuulu Euroopa Ühenduse ja Liibanoni Vabariigi vahelise lennuliikluse kogumahu mõjutamine, Euroopa Ühenduse lennuettevõtjate ja Liibanoni Vabariigi lennuettevõtjate vahelise tasakaalu mõjutamine ega olemasolevate kahepoolsete lennunduslepingute liiklusõigusi puudutavatesse sätetesse muudatuste tegemine,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1Üldsätted1. Käesolevas lepingus tähendab termin “liikmesriigid“ Euroopa Ühenduse liikmesriike.2. Viiteid 1. lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi kodanikele tõlgendatakse viidetena Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanikele.3. Viiteid 1. lisas loetletud lepingutes lepinguosaliseks oleva liikmesriigi lennuettevõtjatele või lennuliinidele tõlgendatakse viidetena selle liikmesriigi määratud lennuettevõtjatele või lennuliinidele.Artikkel 2Liikmesriigipoolne määramine1. Käesoleva artikli lõige 2 asendab 2. lisa punktis a loetletud artiklite vastavaid sätteid seoses lennuettevõtja määramisega kõnealuse liikmesriigi poolt ning sellele antud tegevus- ja muude lubadega Liibanoni Vabariigi poolt ning lõige 3 asendab 2. lisa punktis b loetletud artiklite vastavaid sätteid seoses lennuettevõtjatele tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumise, nende tühistamise, peatamise või piiramisega.2. Kui liikmesriik on lennuettevõtja määranud, annab Liibanoni Vabariik lennuettevõtjale minimaalse protseduurilise viivitusega sobivad tegevus- ja muud load, eeldusel et:i. lennuettevõtja on asutatud määrava liikmesriigi territooriumil vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet on määramisel selgelt nimetatud;iii. lennuettevõtja on otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või 3. lisas loetletud teiste riikide ja/või nende teiste riikide kodanike omandis ja jääb sinna ning need riigid ja/või kodanikud kontrollivad lennuettevõtjat alati tõhusalt.3. Liibanoni Vabariik võib liikmesriigi määratud lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest keelduda, neid tühistada, peatada või piirata, kui:i. lennuettevõtja ei ole asutatud määrava liikmesriigi territooriumil Euroopa Ühenduse asutamiselepingu alusel või kui sellel ei ole kehtivat lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Ühenduse õigusega;ii. lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning asjaomane lennundusamet ei ole määramisel selgelt nimetatud; võiiii. lennuettevõtja ei ole otseselt või enamusaktsiate kaudu liikmesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või teiste 3. lisas loetletud riikide ja/või teiste riikide kodanike omandis ning tõhusa kontrolli all.Käesolevast lõikest tulenevat õigust kasutades ei diskrimineeri Liibanoni Vabariik ühenduse lennuettevõtjaid kodakondsuse põhjal.Artikkel 3Reguleeriva kontrolliga seotud õigused1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis c loetletud artikleid.2. Kui liikmesriik on määranud lennuettevõtja, mis on teise liikmesriigi reguleeriva kontrolli all, kohaldatakse samuti Liibanoni Vabariigi õigusi, mis tulenevad lennuettevõtja määranud liikmesriigi ja Liibanoni Vabariigi vahelise lepingu ohutust käsitlevatest sätetest, selle teise liikmesriigi ohutusnõuete vastuvõtmise, täitmise või säilitamise ning lennuettevõtjale tegevusloa andmise suhtes.Artikkel 4Lennukikütuse maksustamine1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis d loetletud artiklite vastavaid sätteid.2. Olenemata mis tahes vastupidistest sätetest, ei takista 2. lisa punktis d loetletud lepingutes sätestatu liikmesriiki kehtestamast makse, lõivusid, tollimaksu või tasusid kütusele, mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks Liibanoni Vabariigi määratud lennuettevõtja õhusõidukis, mis lendab selle liikmesriigi siseselt või selle ja mõne teise liikmesriigi vahel.Artikkel 5Euroopa Ühenduse sisesed veotariifid1. Käesoleva artikli lõige 2 täiendab 2. lisa punktis e loetletud artikleid.2. Tariifide suhtes, mida võtavad Liibanoni Vabariigi määratud lennuettevõtjad ühendusesiseste vedude puhul 1. lisas loetletud lepingu alusel, mis sisaldab 2. lisa punktis e loetletud sätet, kohaldatakse Euroopa Ühenduse õigust.Artikkel 6Lepingu lisadKäesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.Artikkel 7Läbivaatamine või muutmineLepinguosalised võivad igal ajal vastastikusel kokkuleppel käesoleva lepingu läbi vaadata või seda muuta.Artikkel 8Jõustumine ja ajutine kohaldamine1. Käesolev leping jõustub, kui lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.2. Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui osalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.3. Lepingud ja muud liikmesriikide ja Liibanoni Vabariigi vahelised kokkulepped, mis ei ole käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevaks jõustunud ning mida ei kohaldata ajutiselt, on loetletud 1. lisa punktis b. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide nende lepingute ja kokkulepete suhtes nende jõustumisest või ajutisest kohaldamisest alates.Artikkel 9Lõpetamine1. Juhul kui 1. lisas loetletud leping lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka kõik käesoleva lepingu need sätted, mis on seotud asjaomase 1. lisas loetletud lepinguga.2. Juhul kui kõik 1. lisas loetletud lepingud lõpetatakse, lõpetatakse samal ajal ka käesolev leping.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised isikud lepingule alla kirjutanud.Koostatud [....] kahes eksemplaris [... ... ...] eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovakkia, sloveenia, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles. Vastuolude korral kohaldatakse ingliskeelset teksti.EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL: LIIBANONI VABARIIGI NIMEL:1. lisaKäesoleva lepingu artiklis 1 viidatud lepingute nimekiria) Liibanoni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised lennunduslepingud, mis on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks sõlmitud, millele on alla kirjutatud ja/või mida kohaldatakse ajutiselt- Austria föderaalvalitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Beirutis 2. aprillil 1969, koos muudatustega (edaspidi Liibanoni-Austria leping);- Belgia valitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Beirutis 24. detsembril 1953, koos muudatustega (edaspidi Liibanoni-Belgia leping);- Küprose Vabariigi valitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline lennuliiklust käsitlev leping, parafeeritud 23. mail 1996 (edaspidi Liibanoni-Küprose lepingu projekt);- Tšehhi Vabariigi valitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Beirutis 22. septembril 2003 (edaspidi Liibanoni-Tšehhi leping);- Taani ja Liibanoni vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Beirutis 21. oktoobril 1955 (edaspidi Liibanoni-Taani leping);- Prantsuse Vabariigi valitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi lepingu projekt, parafeeritud ja lisatud Prantsuse Vabariigi valitsust ja Liibanoni Vabariigi valitsust esindavate delegatsioonide vaheliste konsultatsioonide kokkulepitud protokollile, alla kirjutatud Pariisis 24. juunil 1998 (edaspidi Liibanoni-Prantsusmaa lepingu projekt);- Saksamaa Liitvabariigi ja Liibanoni Vabariigi vaheline lennutranspordi leping , alla kirjutatud Beirutis 15. märtsil 1961, koos muudatustega (edaspidi Liibanoni-Saksamaa leping);- Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline lennuteenuste lepingu projekt, parafeeritud ja lisatud 16. jaanuaril 2002 Bonnis alla kirjutatud kooskõlastatud protokollile (edaspidi Liibanoni-Saksamaa muudetud lepingu projekt);- Kreeka Kuningriigi valitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline leping lennuliikluse sisseseadmise kohta nende riikide territooriumide vahel , alla kirjutatud Beirutis 6. septembril 1948 (edaspidi Liibanoni-Kreeka leping);- Ungari Rahvavabariigi valitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline tsiviil-lennutransporti käsitlev leping, alla kirjutatud Beirutis 15. jaanuaril 1966 (edaspidi Liibanoni-Ungari leping);- Itaalia valitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline lennutranspordi leping , alla kirjutatud Beirutis 24. jaanuaril 1949, koos muudatustega (edaspidi Liibanoni-Itaalia leping);- Liibanoni Vabariigi valitsuse ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse vaheline lennuliikluse leping, parafeeritud ja ja lisatud lisana B konfidentsiaalsele vastastikuse mõistmise memorandumile, alla kirjutatud Beirutis 23. oktoobril 1998 (edaspidi Liibanoni-Luksemburgi lepingu projekt);- Malta valitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline lennuliikluse lepingu projekt, parafeeritud ja lisatud lisana B 30. aprillil 1999 Beirutis alla kirjutatud kooskõlastatud protokollile (edaspidi Liibanoni-Malta lepingu projekt);- Madalmaade Kuningriigi ja Liibanoni Vabariigi vaheline lennutranspordi leping , alla kirjutatud Beirutis 20. septembril 1949 (edaspidi Liibanoni-Hollandi leping);- Poola Rahvavabariigi valitsuse ja Liibanoni Vabariigi valitsuse vaheline lennuliikluse leping, alla kirjutatud Beirutis 25. aprillil 1966 (edaspidi Liibanoni-Poola leping);- Rootsi ja Liibanoni vaheline lennutranspordi leping, alla kirjutatud Beirutis 23. märtsil 1953 (edaspidi Liibanoni-Rootsi leping);- Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Liibanoni Vabariigi vaheline leping, mis käsitleb lennuliiklust nende riikide territooriumidel ja väljaspool, alla kirjutatud Beirutis 15. augustil 1951, koos muudatustega (edaspidi Liibanoni-Ühendkuningriigi leping);b) lennunduslepingud ja muud kokkulepped, mis on parafeeritud ja alla kirjutatud Liibanoni Vabariigi valitsuse ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide poolt ning mis käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevaks ei ole veel jõustunud ja mida ei kohaldata ajutiselt- Hispaania Kuningriigi ja Liibanoni Vabariigi vaheline lennutranspordi lepingu projekt, parafeeritud Madriidis 21. augustil 1997 (edaspidi Liibanoni-Hispaania lepingu projekt).2. lisaNimekiri 1. lisas loetletud lepingute artiklite kohta, millele viidatakse käesoleva lepingu artiklites 2–5a) liikmesriigipoolne määramine:- Liibanoni – Austria lepingu artikkel 3;- Liibanoni – Belgia lepingu artikkel 3;- Liibanoni – Küprose lepingu projekti artikkel 4;- Liibanoni – Tšehhi lepingu artikkel 3;- Liibanoni – Prantsusmaa lepingu projekti artikkel 3;- Liibanoni – Saksamaa lepingu artikkel 3;- Liibanoni – Ungari lepingu artikkel 3;- Liibanoni – Luksemburgi lepingu projekti artikkel 3;- Liibanoni – Malta lepingu projekti artikkel 6;- Liibanoni – Poola lepingu artikkel 3;- Liibanoni – Hispaania lepingu projekti artikkel 3;- Liibanoni – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4;b) tegevus- ja muude lubade andmisest keeldumine, nende tühistamine, peatamine või piiramine:- Liibanoni – Austria lepingu artikkel 4;- Liibanoni – Belgia lepingu artikkel 3;- Liibanoni – Küprose lepingu projekti artikkel 5;- Liibanoni – Tšehhi lepingu artikkel 4;- Liibanoni – Taani lepingu artikkel 5;- Liibanoni – Prantsusmaa lepingu projekti artikkel 4;- Liibanoni – Saksamaa lepingu artikkel 4;- Liibanoni – Kreeka lepingu artikkel 6;- Liibanoni – Ungari lepingu artikkel 4;- Liibanoni – Itaalia lepingu artikkel 6;- Liibanoni – Luksemburgi lepingu projekti artikkel 4;- Liibanoni – Malta lepingu projekti artikkel 7;- Liibanoni – Madalmaade lepingu artikkel 6;- Liibanoni – Poola lepingu artikkel 3;- Liibanoni – Hispaania lepingu projekti artikkel 4;- Liibanoni – Rootsi lepingu artikkel 5;- Liibanoni – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 4;c) reguleeriv kontroll:- Liibanoni – Austria lepingu artikkel 7 bis;- Liibanoni – Tšehhi lepingu artikkel 7;- Liibanoni – Prantsusmaa lepingu projekti artikkel 8;- Liibanoni – Luksemburgi lepingu projekti artikkel 7;- Liibanoni – Saksamaa muudetud lepingu projekti artikkel 6;d) lennukikütuse maksustamine:- Liibanoni – Austria lepingu artikkel 5;- Liibanoni – Belgia lepingu artikkel 4;- Liibanoni – Küprose lepingu projekti artikkel 7;- Liibanoni – Tšehhi lepingu artikkel 8;- Liibanoni – Taani lepingu artikkel 9;- Liibanoni – Prantsusmaa lepingu projekti artikkel 10;- Liibanoni – Saksamaa lepingu artikkel 6;- Liibanoni – Saksamaa muudetud lepingu projekti artikkel 10;- Liibanoni – Kreeka lepingu artikkel 3;- Liibanoni – Ungari lepingu projekti artikkel 14;- Liibanoni – Itaalia lepingu artikkel 3;- Liibanoni – Luksemburgi lepingu projekti artikkel 8;- Liibanoni – Malta lepingu projekti artikkel 9;- Liibanoni – Poola lepingu artikkel 6;- Liibanoni – Hispaania lepingu projekti artikkel 5;- Liibanoni – Rootsi lepingu artikkel 9;- Liibanoni – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 5;e) Euroopa Ühenduse sisese veo tariifid:- Liibanoni – Austria lepingu artikkel 9;- Liibanoni – Belgia lepingu artikkel 7;- Liibanoni – Küprose lepingu artikkel 16;- Liibanoni – Tšehhi lepingu artikkel 12;- Liibanoni – Taani lepingu artikkel 7;- Liibanoni – Prantsusmaa lepingu projekti artikkel 14;- Liibanoni – Saksamaa lepingu artikkel 9;- Liibanoni – Saksamaa muudetud lepingu projekti artikkel 14;- Liibanoni – Ungari lepingu artikkel 7;- Liibanoni – Luksemburgi lepingu projekti artikkel 13;- Liibanoni – Malta lepingu projekti artikkel 14;- Liibanoni – Poola lepingu artikkel 10;- Liibanoni – Hispaania lepingu projekti artikkel 7;- Liibanoni – Rootsi lepingu artikkel 7;- Liibanoni – Ühendkuningriigi lepingu artikkel 7.3. lisaKäesoleva lepingu artiklis 2 viidatud muud riigida) Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);b) Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);c) Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel);d) Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel).[1] Nõukogu 5. juuni 2003. aasta otsus 11323/03 (piiratud kasutusega dokument).[2] ELT C , , lk .[3] ELT C , , lk .[4] ELT C , , lk .[5] ELT C , , lk .


text:
 8.11.2014
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 325/19
 BESCHLUSS 2014/776/GASP DES RATES
 vom 7. November 2014
 zur Änderung des Beschlusses 2010/413/GASP über restriktive Maßnahmen gegen Iran
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION —
 gestützt auf den Vertrag über die Europäische Union, insbesondere auf Artikel 29,
 gestützt auf den Beschluss 2010/413/GASP des Rates vom 26. Juli 2010 über restriktive Maßnahmen gegen Iran (1), insbesondere auf Artikel 23,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Am 26. Juli 2010 hat der Rat den Beschluss 2010/413/GASP erlassen.
 (2)
 Mit Urteil vom 4. Juni 2014 in der Rechtssache T-67/12 (2) hat das Gericht der Europäischen Union den Beschluss des Rates, Sina Bank in die in Anhang II des Beschlusses 2010/413/GASP enthaltene Liste der Personen und Einrichtungen, die restriktiven Maßnahmen unterliegen, aufzunehmen, für nichtig erklärt.
 (3)
 Sina Bank sollte auf der Grundlage einer neuen Begründung wieder in die Liste der Personen und Einrichtungen, die restriktiven Maßnahmen unterliegen, aufgenommen werden.
 (4)
 Mit seinen Urteilen vom 3. Juli 2014 in den Rechtssachen T-155/13, T-157/13 und T-181/13 (3) hat das Gericht der Europäischen Union den Beschluss des Rates, Babak Zanjani, Sorinet Commercial Trust Bankers und Sharif University of Technology jeweils in die in Anhang II des Beschlusses 2010/413/GASP enthaltene Liste der Personen und Einrichtungen, die restriktiven Maßnahmen unterliegen, aufzunehmen, für nichtig erklärt.
 (5)
 Babak Zanjani, Sorinet Commercial Trust Bankers und Sharif University of Technology sollten auf der Grundlage einer neuen Begründung wieder in die Liste der Personen und Einrichtungen, die restriktiven Maßnahmen unterliegen, aufgenommen werden.
 (6)
 Nach dem Urteil des Gerichtshofs der Europäischen Union vom 28. November 2013 in der Rechtssache C-280/12 P (4) werden Fereydoun Mahmoudian und Fulmen nicht in die in Anhang II des Beschlusses 2010/413/GASP enthaltene Liste der Personen und Einrichtungen, die restriktiven Maßnahmen unterliegen, aufgenommen.
 (7)
 Daher liegen keine Gründe mehr dafür vor, eine Einrichtung weiterhin auf der in Anhang II des Beschlusses 2010/413/GASP enthaltene Liste der Personen und Einrichtungen, die restriktiven Maßnahmen unterliegen, zu führen.
 (8)
 Die Identifizierungsinformationen zu drei Einrichtungen, die in der in Anhang II des Beschlusses 2010/413/GASP enthaltene Liste der Personen und Einrichtungen, die restriktiven Maßnahmen unterliegen, aufgeführt sind, sollten geändert werden.
 (9)
 Der Beschluss 2010/413/GASP sollte entsprechend geändert werden —
 HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
 Artikel 1
 Anhang II des Beschlusses 2010/413/GASP erhält die Fassung des Anhangs des vorliegenden Beschlusses.
 Artikel 2
 Dieser Beschluss tritt am Tag seiner Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
 Geschehen zu Brüssel am 7. November 2014.
 Im Namen des Rates
 Der Präsident
 P. C. PADOAN
 (1) ABl. L 195 vom 27.7.2010, S. 39.
 (2) Rechtssache T-67/12 Sina Bank gegen Rat, Urteil vom 4. Juni 2014 (noch nicht in der Sammlung veröffentlicht).
 (3) Rechtssache T-155/13 Zanjani gegen Rat, Urteil vom 3. Juli 2014 (noch nicht in der Sammlung veröffentlicht); Rechtssache T-157/13 Sorinet Commercial Trust Bankers gegen Rat, Urteil vom 3. Juli 2014 (noch nicht in der Sammlung veröffentlicht); Rechtssache T-181/13 Sharif University Technology gegen Rat, Urteil vom 3. Juli 2014 (noch nicht in der Sammlung veröffentlicht).
 (4) Rechtssache C-280/12 P Rat gegen Fulmen und Fereydoun Mahmoudian, Urteil vom 28. November 2013 (noch nicht in der Sammlung veröffentlicht).
 ANHANG
 I.
 Folgende Person und folgende Einrichtungen werden in die in Anhang II Teil I des Beschlusses 2010/413/GASP enthaltene Liste eingefügt:
 I. Personen und Einrichtungen, die an nuklearen Tätigkeiten oder Tätigkeiten im Zusammenhang mit ballistischen Raketen beteiligt sind, und Personen und Einrichtungen, die die Regierung Irans unterstützen.
 A. Personen
 Name
 Identifizierungsinformationen
 Gründe
 Zeitpunkt der Aufnahme in die Liste
 45.
 Babak Zanjani
 Geburtsdatum: 12. März 1971
 Babak Zanjani hat die Finanzierung von Transaktionen mit iranischem Rohöl unter Leitung des iranischen Erdölministeriums, das von der EU benannt ist, unterstützt. Er hat ferner die iranische Zentralbank und die National Iranian Oil Company (NIOC), die ebenfalls von der EU benannt sind, bei der Umgehung der von der EU verhängten restriktiven Maßnahmen unterstützt.
 Er ist ein Mittelsmann für iranische Öltransaktionen und hat damit zusammenhängende Finanzmittel transferiert, insbesondere über Naftiran Intertrade Company (NICO) und Hong Kong Intertrade, die der iranischen Regierung unterstehen und ebenfalls von der EU benannt sind.
 Darüber hinaus hat er grundlegende Dienste für das Korps der Iranischen Revolutionsgarde (IRGC) bereitgestellt, indem er den Transfer von Mitteln zugunsten von Khatam al-Anbiya, einem Unternehmen im Eigentum der IRGC, gegen das die VN und die EU Sanktionen verhängt haben, ermöglicht hat.
 8.11.2014
 B. Einrichtungen
 Name
 Identifizierungsinformationen
 Gründe
 Zeitpunkt der Aufnahme in die Liste
 8.
 Sina Bank
 No. 187, Avenue Motahhari Ave., Teheran, 1587998411, Iran
 Tel.: (+9821) 88532434-7, (+9821) 88532434-6
 E-Mail: infor@sinabank.ir
 Website: http://www.sinabank.ir/
 Sina Bank steht unter der Kontrolle der Mostazafan Foundation, einer großen iranischen halbstaatlichen Einrichtung, die unmittelbar dem Obersten Führer untersteht und mit 84 % an der Sina Bank beteiligt ist. Sie stellt der Mostazafan Foundation und ihrer Gruppe von Tochtereinrichtungen und -unternehmen Finanzdienste bereit. Somit leistet Sina Bank der iranischen Regierung über die Mostazafan Foundation finanzielle Unterstützung.
 8.11.2014
 156.
 Sorinet Commercial Trust Bankers Ltd. (SCT) (alias: SCT Bankers; SCT Bankers Kish Company (PJS); SCT Bankers Company Branch; Sorinet Commercial Trust)
 Sorinet Commercial Trust Bankers, Sadaf Tower, 3rd Floor, Suite No. 301, Kish Island, Iran
 Sorinet Commercial Trust Bankers, No. 1808, 18th Floor, Grosvenor House Commercial Tower, Sheikh Zayed Road, Dubai, UAE, P.O. Box 31988
 Zweigniederlassung Teheran: Reahi Aiiey, First of Karaj, Maksous Road 9, Teheran, Iran. SWIFT-Codes: SCERIRTH KSH (Zweigniederlassung Kish Island), SCTSAEA1 (Zweigniederlassung Dubai ), SCERIRTH (Zweigniederlassung Teheran)
 Alternative Anschrift für die Zweigniederlassung Kish Island: Kish Banking Fin Activities Centre, No 42, 4th floor, VC25
 Alternative Anschriften für die Zweigniederlassung Dubai: (1) SCT Bankers Kish Company (PJS), Head Office, Kish Island, Sadaf Tower, 3rd floor, Suite 301, P.O. Box 87. (2) Sheykh Admad, Sheykh Zayed Road, 31988, Dubai, Port, Kish Island.
 Tel.:
 09347695504 (Zweigniederlassung Kish Island)
 09347695504/97-143257022-99 (Zweigniederlassung Dubai)
 09347695504 (Zweigniederlassung Teheran)
 E-Mail: info@sctbankers.com
 zanjani@sctbankers.com
 Sorinet Commercial Trust Bankers Ltd. wird von Babak Zanjani kontrolliert, der mit der Begründung benannt ist, dass er die iranische Regierung durch die Erleichterung von Ölzahlungen in deren Namen finanziell unterstützt.
 8.11.2014
 161.
 Sharif University of Technology
 Azadi Ave/Street, PO Box 11365-11155, Teheran, Iran, Tel.: +98 21 66 161
 E-Mail: info@sharif.ir
 Sharif University of Technology (SUT) hat eine Reihe von Kooperationsabkommen mit iranischen Regierungsorganisationen, die von den VN und/oder der EU benannt sind und in militärischen oder militärisch relevanten Bereichen tätig sind, insbesondere im Bereich der Herstellung und Beschaffung ballistischer Raketen. Dazu gehören: Ein Abkommen mit der von der EU benannten Organisation der Luft- und Raumfahrtindustrien unter anderem über die Herstellung von Satelliten; Zusammenarbeit mit dem iranischen Verteidigungsministerium und dem Korps der Iranischen Revolutionsgarde (IRGC) bei Smartboat-Wettkämpfen; ein umfassenderes Abkommen mit der Luftwaffe des IRGC über den Ausbau und die Stärkung der Beziehungen der Universität, der organisatorischen und strategischen Zusammenarbeit.
 SUT beteiligt sich an einem Abkommen zwischen sechs Universitäten, mit dem die iranische Regierung durch verteidigungsrelevante Forschung unterstützt wird; und SUT bietet Ingenieur-Studiengänge im Bereich der unbemannten Luftfahrzeuge (UAV) an, die unter anderem vom Wissenschaftsministerium konzipiert wurden. Alles in allem ergibt sich ein umfangreiches Engagement gegenüber der iranischen Regierung in militärischen und militärisch relevanten Bereichen, das als Unterstützung der iranischen Regierung zu werten ist.
 8.11.2014
 II.
 Die Einträge zu den nachstehenden Einrichtungen, die in Anhang II Teil I des Beschlusses 2010/413/GASP aufgeführt sind, erhalten folgende Fassung:
 I. Personen und Einrichtungen, die an nuklearen Tätigkeiten oder Tätigkeiten im Zusammenhang mit ballistischen Raketen beteiligt sind, und Personen und Einrichtungen, die die Regierung Irans unterstützen
 B. Einrichtungen
 Name
 Identifizierungsinformationen
 Gründe
 Zeitpunkt der Aufnahme in die Liste
 27.
 Power Plants' Equipment Manufacturing Company (Saakhte Tajhizate Niroogahi)
 No. 10, Jahanara Alley, after Hemmat Bridge, Abbaspour St. (zuvor „Tavanir“), Teheran, Post Code 1435733161, Iran
 Untersteht der Atomenergie-Organisation Irans (AEOI) und Novin Energy (beide in der Resolution 1737 des VN-Sicherheitsrates benannt). Ist an der Entwicklung von Kernreaktoren beteiligt.
 26.7.2010
 132.
 Naftiran Intertrade Company (alias: Naftiran Trade Company) (NICO)
 a)
 5th Floor, Petropars Building, No. 35 Farhang Boulevard, Snadat Abad Avenue, Teheran, Iran
 Tel.: +98 21 22372486; +98 21 22374681; +98 21 22374678;
 Fax: +98 21 22374678; +98 21 22372481
 E-Mail: info@naftiran.com
 b)
 Suite 17, Burlington House, St. Saviours Road, St. Helier, Jersey, UK
 Tochtergesellschaft (zu 100 %) der National Iranian Oil Company (NIOC).
 16.10.2012
 133.
 Naftiran Intertrade Company Srl
 Avenue de la Tour-Haldimand 6, 1009 Pully, Schweiz
 Tel.: +41 21 3106565
 Fax: +41 21 3106566/67/72
 E-Mail: nico.finance@naftiran.ch
 Tochtergesellschaft (zu 100 %) der Naftiran Intertrade Company Ltd.
 16.10.2012
 III.
 Folgende Einrichtung wird von der in Anhang II Teil I des Beschlusses 2010/413/GASP enthaltenen Liste gestrichen:
 13.
 a) Arya Niroo Nik