type: wikipedia

text:
Будапеща () е най-големият град и столицата на Унгария. Градът заема 9-о място по големина в ЕС и е втори град по големина на река Дунав (след Виена). Разположен е в Среднодунавската низина и заема площ от над 550 km2. Населението на Будапеща възлиза на приблизително 2 милиона души (с предградията 2 997 958 души) – това е 1/5 от населението на Унгария. Будапеща е център на метрополен регион с население от 3 011 598 души, което съставлява 33 % от населението на Унгария. Днешната столица на Унгария е съставена от три исторически града, разположени на двата бряга на Дунав – Буда, Обуда и Пеща, които се обединяват през 1873 г. Пеща съставлява около 2/3 от града и е по-равната, търговска част на източния бряг на Дунава. Буда и Обуда са разположени на западния бряг на реката – по-хълмистата част на града, където са разположени Кралският дворец и хълма Гелерт.
 Наименование
 Името „Будапеща“ е съчетание от имената „Буда“ и „Пеща“ в резултат от обединяването на двете селища на брега на Дунава през 1873 г. То се предхожда от няколко по-ранни споменавания, едно от които е от 1831 г. в книгата „Свят“ от граф Ищван Сечени, на когото е кръстен известният мост „Сечени“ и популярния балнеологичен комплекс.
 Произходът на имената „Буда“ и „Пеща“ е неясен. Средновековните хроники сочат, че името „Буда“ произлиза от това на своя основател – Бледа или Буда, брат на хунския владетел Атила. Друго обяснение допуска, че името произлиза от славянската дума „вода“, което е превод на латинското име „Aquincum, Аквинкум“ – название на главното римско селище в региона.
 Редица предположения съществуват и за произхода на името „Пеща“. Едно от тях твърди, че името датира от римско време, тъй като в този регион е имало крепост, наречена Контра Аквинкум, която била назована като „Πέσσιον, Песион“ от Клавдий Птолемей. Според друга теория, „Пеща“ произлиза от славянската дума „пещера“ или от думата „печь, пещ“, във връзка с пещера, в която горели огньове, или с местна варова пещ. В староунгарския език е имало сходна дума със значение на пещ/пещера, а оригиналното старонемско название на местността е било „Ofen“. По-късно с немското название „Ofen“ започнал да се назовава Буда.
 География
 Будапеща заема 525 km2 в централната част на Унгария и е оградена от градска агломерация, разположена на територията на област Пещ. Градът има диаметър 25 km в направление север-юг и 29 km в направление изток-запад. Река Дунав преминава през него от север на юг, като в Будапеща са разположени три дунавски острова – Обуда, Маргит и най-северната част на Чепел. Широчината на реката в най-тясната ѝ част е едва 230 m.
 Градът е съставен от две части: равнинната Пеща на източния (ляв) бряг на Дунав и хълмистата Буда на десния бряг на реката. Теренът на Пеща постепенно се издига на изток, като най-източните ѝ части са на същата височина като ниските хълмове на Буда. Възвишенията на Буда, образувани през триаса, са изградени главно от варовик и доломит, в които има формирани пещери и други карстови образувания. Най-високата точка на Будапеща е хълмът Янош с надморска височина 527 m, а най-ниската – река Дунав с надморска височина 96 m.
 Климат
 Климатът в Будапеща е умереноконтинентален. Характерни са високи температури през лятото и ниски през зимата. Сравнително често се наблюдават снеговалежи в периода от декември до февруари, когато температурите падат до −15 °C. Метеорологичните условия през пролетта са променливи с рязко повишаване на температурата. Лятото, продължаващо от май до средата на септември, е топло до много топло с температури надвишаващи 30 °C. Влажността на въздуха обикновено е ниска през сезона. През есента максималните температури надвишават 20 °C. През ноември количеството на валежите са повишава и понякога могат да се наблюдават и снеговалежи, а температурата спада рязко (с около 10 °C). Времето през зимата е променливо. Атлантически циклони могат да причинят затопляне и температурите през януари могат да достигнат до 15 °C. Наблюдават се снежни бури, често предизвикани от студени атмосферни фронтове над Русия.
 История
 Писмената история на Будапеща започва с римския град Аквинкум, основан около 89 г. на мястото на по-старо келтско селище в близост до бъдещия квартал Обуда. Първоначално военен лагер, Аквинкум постепенно се превръща във важен търговски център. От 106 година до края на IV век той е столица на провинция Долна Панония. Римляните изграждат пътища, амфитеатри, бани и жилища с подово отопление. Днес Аквинкум е най-известният и добре запазен римски археологически обект в Унгария, превърнат в музей с открита и закрита част. От другата страна на Дунав, на мястото на днешната Пеща се появява селище, наречено Контра Аквинкум или Транс Аквинкум.
 След IV век Аквинкум последователно е под властта на хуните и гепидите, а от средата на VI век – в Аварския хаганат. В началото на IX век е завладян от Франкската империя, а през 829 година – от България.
 В самия край на IX век Панония е завладяна от маджарите, които столетие по-късно основават тук Унгарското кралство. Буда, където през 1247 година са построени градски стени и кралски замък за защита от монголците, става столица на Унгария през 1361 година. Завладяването на по-голямата част от Унгария от османците спира растежа на града. Пеща е превзета през 1526 г., а Буда през 1541 г. Докато Буда става седалище на турските управители, при превземането на града от австрийските Хабсбурги през 1686 г. Пеща е практически обезлюдена.
 През 18 и 19 век най-бързо се развива Пеща, която от 1723 г. е административен център на кралството. През 1800 г. Пеща е по-голяма от Буда и Обуда взети заедно, като до края на века населението ѝ нараства 20 пъти, достигайки 600 000 души, а това на Буда и Обуда само 5 пъти.
 Сливането на трите района, проведено за пръв път по време на Унгарската революция през 1849 г., е отменено при възстановяването на властта на Хабсбургите. Градът е окончателно обединен от автономното унгарско правителство след образуването на Австро-Унгария от 1867 г., на 17 ноември 1873 г. Към края на 19 век населението на Будапеща е около 730 000 души.
 През 20 век разрастването на града става най-вече за сметка на предградията, като Уйпещ нараства повече от два пъти през 1890 – 1910 г., а Кишпещ над пет пъти през 1900 – 1920 г., докато по-голямата част от промишлеността в страната се концентрира в града. Човешките жертви през Първата световна война и загубата на повече от половината от територията на страната (1920 г.) само временно забавят растежа, оставяйки Будапеща като столица на по-малка, но вече суверенна държава. Към 1930 г. градът има 1 милион жители с още 400 000 в предградията.
 При избухването на Балканската война през 1912 г. един човек от Будапеща е доброволец в Македоно-одринското опълчение.
 В края на Втората световна война градът е в центъра на Будапещенската операция, завършила с неговото превземане от Съюзниците.
 Днешният си размер Будапеща достига на 1 януари 1950 г., когато към нея са присъединени 7 близки града и 16 близки села.
 Около една трета от двестахилядното еврейско население на Будапеща е избито в нацисткия геноцид по време на окупацията на града от Германия през 1944 г. Будапеща понася тежки разрушения по време на съветската обсада през последвалата зима, както и от кървавото потушаване на народното въстание от 1956 г. По-късно градът се възстановява, превръщайки се донякъде във витрина на относително прагматичната политика, провеждана от комунистическото правителство след 60-те години. От 80-те години столицата, както и цялата страна, е засегната от засилена емиграция и отрицателен естествен прираст.
 Население
 Етнически състав
 Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2001 година:
 Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 година:
 Политика и управление
 Кмет
 Кмет на Будапеща от 13 октомври 2019 г. е Гергей Карачон, кандидат от зелената опозиционна партия – Диалог за Унгария, която има 5 депутати в Унгарския парламент.
 Административно деление
 При създаването си през 1873 г. гр. Будапеща е разделена на 10 района, обозначени с римски цифри от I до X.
 Буда обхваща районите I и II, Пеща обхваща районите IV, V, VI, VII, VIII, IX и X, а Обуда става район III.
 През 1930 г. се създават 4 нови района. Районите XI и XII са изградени чрез обособяване на части на район I. Отделя се и северната част на районите V, VI, VII и X – западната част на тази територия става район XIII, а източната част става район XIV.
 Следващата голяма промяна е през 1950 г., когато към Будапеща са присъединени 7 близки града и 16 села.
 Район IV е прикрепен към район V, а бившият град Уйпещ получава името район IV. Част от другите близки независими села са присъединени към вече съществуващи райони на град. Друга част от бившите села и градове са групирани заедно и по този начин се образуват нови 8 нови района – от номер XV до номер XXII.
 След падането на комунизма има много инициативи за образуване на нови райони и даже за отделяне на някои райони от Будапеща. Единствен успешен случай обаче е референдумът, проведен през 1994 г., когато част на район XX се отделя и по този начин се образува новият район XXIII.
 Така днес Будапеща има 23 района. Всеки район има статут на независима община, ръководена от собствено пряко избрано депутатско събрание и собствен пряко избран кмет. Има и столично депутатско събрание и главен кмет на Будапеща (които също се избират пряко). Отделните райони не са подчинени на Будапеща, а властта се упражнява заедно. Поради това де факто Будапеща се управлява от 24 изборни органа и 24 кмета. Поради хаоса, който често предизвиква тази ситуация (например на една и съща улица има различни такси за паркиране от двете страни на улицата, поради това, че двете страни на улицата са към различни райони), преустройството на управлението на столицата постоянно е на дневен ред, но за такава промяна е необходимо мнозинство от 2/3 в унгарския парламент.
 Икономика
 Будапеща е важен икономически център, поставян в една категория с градове като Амстердам, Хюстън, Сан Франциско, Виена, според „Мрежата за изследване на глобализацията и световните градове“, съставена от университета в Лъфбъроу, и е втората най-бързо развиваща се градска икономика в Европа, като БВП на глава от населението в града през 2014 г. се увеличава с 2,4%, а заетостта с 4,7% в сравнение с предходната година. Около Будапеща е концентрирана почти 60% от промишлеността на Унгария. Тук са центровете на машиностроенето, металургията и леката промишленост. Множество промишлени предприятия са разположени в кварталите Уйпещ и Обуда. Много световни компании за производство на битова техника са изградили свои заводи в града.
 Също така, в подкрепа на финансовата индустрия на Будапеща, тук са разположени много клонове на международни банки и доставчици на финансови услуги, като например Citigroup, Morgan Stanley, GE Capital, Deutsche Bank, Сбербанк, ING Group, Allianz, KBC Group, UniCredit, MSCI и др.
 Други традиционно силно представени индустрии в столицата са биотехнологията и фармацевтичната индустрия. Това са местни компании, като Egis, Gedeon Richter, Chinoin, както и международни биотехнологични компании като Pfizer, TEVA, Novartis, Sanofi. Други хай-тек индустрии, като програмиране и инженеринг са представени добре, като в Nokia, Ericsson, Bosch, Microsoft, IBM работят хиляди инженери в областта на научните изследвания и разработки в града. Разработката на електронни игри също е много добре представена чрез главните офиси на местните Digital Reality, Black Hole и студията на Crytek и Gameloft. Освен горното, тук са регионалните офиси на световни фирми като Alcoa, General Motors, General Motors, ExxonMobil, British Petrol, British Telecom, Flextronics, Panasonic Corp, Huawei, Knorr-Bremse AG, Liberty Global, Tata Consultancy, Aegon, Wizz Air, TriGránit, MVM Group, Graphisoft, има заводи на Nissan CEE, Volvo, SAAB, Ford Motor Company и др.
 Инфраструктура и транспорт
 Летище
 Будапеща се обслужва от международното летище Будапеща Ференц Лист (BUD) (кръстено на Франц Лист, забележителният унгарски композитор), едно от най-натоварените летища в Централна и Източна Европа, разположено на 16 километра източно-югоизточно от центъра на Будапеща , в кв. XVIII. Летището предлага международни връзки между всички големи европейски градове, а също и със Северна Америка, Африка, Азия и Близкия изток. Като най-натовареното летище в Унгария, то обслужва почти целия въздушен пътнически трафик на страната. Летището обслужва около 250 редовни полета дневно през 2013 г. и непрекъснато нарастващ брой чартъри. Лондон, Брюксел, Франкфурт, Мюнхен, Париж и Амстердам са съответно най-натоварените международни връзки, докато Торонто, Монреал, Дубай, Доха и Аликанте са най-необичайните в региона. Днес летището служи като база за Ryanair, Wizz Air, Budapest Aircraft Service, CityLine Hungary, Farnair Hungary и Travel Service Hungary и други. До летището се стига с обществен транспорт от центъра на града с метро линия 3 и след това летищен автобус No 200E.
 Като част от стратегически план за развитие, 561 милиона евро са изразходвани за разширяване и модернизиране на летищната инфраструктура до декември 2012 г. Повечето от тези подобрения са завършени, отложените са новата товарна зона и новите кейове за терминал 2A и 2B, но тези разработки също са в режим на готовност и ще започнат веднага, когато трафикът на летището достигне подходящото ниво. SkyCourt, най-новата, модерна сграда между терминали 2A и 2B е с 5 нива. Проверките за безопасност на пътниците са преместени тук заедно с новите класификатори на багажа и новите бизнес салони на Malév и SkyTeam, както и първия салон на MasterCard в Европа.
 Публичен транспорт
 Общественият транспорт в Будапеща се осигурява от Центъра за транспорт в Будапеща (BKK, Budapesti Közlekedési Központ), един от най-големите транспортни органи в Европа. BKK управлява 4 линии на метрото (включително историческата линия 1, най-старата подземна железопътна линия в континентална Европа), 5 крайградски железопътни линии, 33 трамвайни линии, 15 тролейбусни линии, 264 автобусни линии (включително 40 нощни маршрута), 4 лодки и BuBi, интелигентна мрежа за споделяне на велосипеди. Средно делничен ден линиите на BKK превозват 3,9 милиона пътници; през 2011 г. е обслужил общо 1,4 милиарда пътници. През 2014 г. 65 % от пътническия трафик в Будапеща е с обществен транспорт и 35 % с автомобил. Целта е 80 % – 20% до 2030 г. в съответствие със стратегията на BKK.
 Развитието на комплексна интелигентна транспортна система в града напредва; приложението на интелигентни светофари е широко разпространено, те се управляват чрез GPS и компютър и автоматично дават приоритет на свързаните с GPS превозни средства на обществения транспорт, както и трафикът се измерва и анализира по пътищата и водачите на автомобили се информират за очакваното време за пътуване и трафик чрез интелигентни дисплеи (проект EasyWay). Потребителите на обществения транспорт незабавно се уведомяват за всякакви промени в обществения транспорт онлайн, на смартфони и на PIDS дисплеи, както и водачите на автомобили могат да следят промените в трафика и управлението на пътищата в реално време онлайн и на смартфони чрез BKK Info. Освен това всички превозни средства могат да се следят онлайн и на смартфони в реално време в целия град със системата Futár PIDS, докато непрекъснатото въвеждане на интегрирана система за електронни билети ще помогне за измерването на броя на пътниците на всяка линия и интелигентен контрол на честотата на обслужване.
 Разработването на Futár, общоградската система за информация за пътниците в реално време и планиране на маршрути в реално време е завършено и сега цялото превозно средство на обществения транспорт е свързано чрез сателитна система. Информацията в реално време за трамваите, автобусите и тролейбусите е достъпна както за операторите в контролната зала, така и за всички пътници на всички спирки на смартфон и на градски улични дисплеи. Внедряването на последно поколение система за автоматизирано събиране на билети и електронни билети с NFC съвместимост и безконтактни смарт карти за многократна употреба за извършване на електронни плащания в онлайн и офлайн системи в Будапеща стартира през 2014 г., проектът се изпълнява и управлява от оператора на Hong Kong Octopus карта съвместно с една от водещите европейски компании за електронни билети и автоматизирано събиране на билети, Scheidt & Bachmann. Внедряването на 300 нови дигитални безконтактни автомата за продажба на билети ще приключи до края на 2014 г. в хармонизация със системата за електронни билети.
 Трамвайните линии с номера 4 и 6 са най-натоварените градски трамвайни линии в света с един от най-дългите модели трамваи в света (54-метров Siemens Combino), който се движи на интервали от 2–3 минути в пиково време и 4–5 минути извън натовареното време. Дневните услуги обикновено са от 4 часа сутринта до между 23:00 и 0:30. Унгарските държавни железници управляват широка мрежа от железопътни услуги за крайградски пътници, тяхното значение в крайградския пътнически трафик е значително, но при пътуване в рамките на града е ограничено. Организаторът на обществения транспорт в Будапеща е общинската корпорация Център за транспорт на Будапеща (Budapesti Közlekedési Központ – BKK), която отговаря за планирането и организирането на мрежата и услугите, планирането и разработването на тарифни концепции, изпълнението на задълженията на доставчик на обществени услуги, управлението на обществените услуги договори, управление на системи за контрол и наблюдение, определяне и наблюдение на споразумения за ниво на обслужване, свързани с обществения транспорт, обслужване на задълженията за обслужване на клиенти, продажба и наблюдение на билети и карти, обслужване на интегрирани задължения за информация за пътниците, унифициран контрол на движението в Будапеща в рамките на обществения транспорт, обслужване на задължения, свързани с речната навигация, плюс управлението на пътищата на Будапеща, експлоатация на таксиметрови станции, единен контрол на развитието на велосипедния трафик в столицата, изготвяне на стратегия за паркиране и разработване на оперативна концепция, подготовка на управление на пътния трафик, разработване на оптимална система за управление на трафика, организиране и координиране на реконструкцията на пътя и повече, накратко, всичко, което е свързано с транспорта в града.
 Пътища и железопътен транспорт
 Будапеща е най-важната унгарска пътна спирка, всички основни магистрали и железопътни линии завършват в границите на града. Пътната система в града е проектирана по начин, подобен на този в Париж, с няколко околовръстни пътища и авенюта, излъчващи се от центъра. Околовръстен път M0 около Будапеща е почти завършен, като липсва само един участък от западната страна поради местни спорове. Околовръстният път е дълъг 80 километра и след като бъде завършен, той ще бъде с дължина 107 километра.
 Градът е жизненоважен транспортен център, тъй като всички основни европейски пътища и европейски железопътни линии водят до Будапеща. Дунав е бил и все още е важен воден път и този регион в центъра на Карпатския басейн се намира на кръстопътя на търговски пътища. Унгарските железопътни линии се управляват от Унгарските държавни железници. В Будапеща има три главни железопътни гари, Келети (Източна), Нюгати (Западна) и Дели (Южна), обслужващи както вътрешни, така и международни железопътни услуги. Будапеща е една от основните спирки на централно- и източноевропейския маршрут. Има и крайградска железопътна услуга в и около Будапеща, три линии от която се управляват под името HÉV.
 Основни забележителности и туризъм
 Неоготическият парламент е най-голямата сграда в Унгария с дължина 268 m. Съществуващите останки от римския град Аквинкум се намират в музей със същото име, който е един от 223-те музея в Будапеща. Друг исторически музей е Къщата на терора, който се помещава в същата сграда, използвана от нацистите за щаб-квартира.
 Култура и съвременен живот
 В Будапеща се намират архитектурни паметници като внушителния комплекс на Унгарския парламент, Рибарският бастион, Кралският дворец, църквата „Свети Матияш“, катедралата „Свети Стефан“, Националната опера и много други. В края на известния булевард „Андраши“ е разположен впечатляващият „Площад на героите“, където се издига сградата на Музея за изящни изкуства, притежаващ една от световно значимите сбирки на произведения на изкуството. Сред експонатите са произведения на Рафаел, Диего Веласкес, Ел Греко, Гоя, Ван Дайк, Огюст Роден и много други.
 На около 20 km извън града се намира пистата за Формула 1 „Хунгароринг“, изградена през 1986 г. За състезанията, провеждани ежегодно в средата на август, пристигат около 120 000 зрители. На един от островите в р. Дунав – Маргит, са изградени множество спортни площадки и басейни.
 Известни личности
 Родени в Будапеща
 Иван Беренд (р. 1930), историк
 Денис Габор (1900 – 1979), физик
 Арпад Гьонц (р. 1922), политик
 Исидор Гунсберг (1854 – 1930), британски шахматист от унгарски произход
 Етиен Давиньон (р. 1932), белгийски политик и бизнесмен
 Никълас Калдор (1908 – 1986), икономист
 Феликс Каниц (1829 – 1904), археолог и етнограф, роден в Пеща
 Имре Кертес (р. 1929), писател
 Ласло Кубала (1927 – 2002), футболист и треньор
 Пол Лукас (1891 – 1971), актьор
 Дьорд Петри (1943 – 2000), поет
 Симеон Варга (р. 1971), политик
 Юдит Полгар (р. 1976), шахматистка
 Дьорд Поя (1887 – 1985), математик
 Алберт Сент-Дьорди (1893 – 1986), физиолог
 Ласло Сабо (1917 – 1998), шахматист
 Пал Туран (1910 – 1976), математик
 Джон Харшани (1920 – 2000), американски икономист
 Агнеш Хелер (р. 1929), философка
 Теодор Херцел (1860 – 1904), общественик
 Ференц Хирзер (1902 – 1957), футболист и треньор
 Пал Шмит (р. 1942), фехтовач и политик
 Починали в Будапеща
 Золтан Кодай (1882 – 1967), композитор
 Ласло Сабо (1917 – 1998), шахматист
 Маргит Ковач (1902 – 1977), скулпторка и керамичка
 Андор Лилиентал (1911 – 2010), шахматист
 Петру Майор (1761 – 1821), румънски историк и езиковед
 Самуил Мику-Клайн (1745 – 1806), румънски филолог
 Ласло Немет (1901 – 1975), писател
 Фридеш Рис (1880 – 1956), математик
 Янош Кадар (1912 – 1989), политик
 Гедеон Рихтер (1872 – 1944), фармацевт
 Други хора, свързани с Будапеща
 Иван Попов (1890 – 1944), български дипломат и политик, управлява легацията през 1933 – 1935 г.
 проф. Александър Танев (1928 Будапеща – 1996 София), композитор
 Бележки
 Цитирани източници


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.6.2005
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 160/1
 CONVENIO
 RELATIVO A LA ADHESIÓN DE LA REPÚBLICA CHECA, LA REPÚBLICA DE ESTONIA, LA REPÚBLICA DE CHIPRE, LA REPÚBLICA DE LETONIA, LA REPÚBLICA DE LITUANIA, LA REPÚBLICA DE HUNGRÍA, LA REPÚBLICA DE MALTA, LA REPÚBLICA DE POLONIA, LA REPÚBLICA DE ESLOVENIA Y LA REPÚBLICA ESLOVACA AL CONVENIO RELATIVO A LA SUPRESIÓN DE LA DOBLE IMPOSICIÓN EN CASO DE CORRECCIÓN DE BENEFICIOS DE EMPRESAS ASOCIADAS
 (2005/C 160/01)
 LAS ALTAS PARTES CONTRATANTES DEL TRATADO CONSTITUTIVO DE LA COMUNIDAD EUROPEA,
 SU MAJESTAD EL REY DE LOS BELGAS,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA CHECA,
 SU MAJESTAD LA REINA DE DINAMARCA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA FEDERAL DE ALEMANIA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA DE ESTONIA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA HELÉNICA,
 SU MAJESTAD EL REY DE ESPAÑA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA FRANCESA,
 EL PRESIDENTE DE IRLANDA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA ITALIANA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA DE CHIPRE,
 EL CONSEJO DE MINISTROS DE LA REPÚBLICA DE LETONIA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA DE LITUANIA,
 SU ALTEZA REAL EL GRAN DUQUE DE LUXEMBURGO,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA DE HUNGRÍA,
 EL PRESIDENTE DE MALTA,
 SU MAJESTAD LA REINA DE LOS PAÍSES BAJOS,
 EL PRESIDENTE FEDERAL DE LA REPÚBLICA DE AUSTRIA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA DE POLONIA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA PORTUGUESA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA DE ESLOVENIA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA ESLOVACA,
 EL PRESIDENTE DE LA REPÚBLICA DE FINLANDIA,
 EL GOBIERNO DEL REINO DE SUECIA,
 SU MAJESTAD LA REINA DEL REINO UNIDO DE GRAN BRETAÑA E IRLANDA DEL NORTE,
 HAN CONVENIDO EN LAS DISPOSICIONES SIGUIENTES:
 Artículo 1
 La República Checa, la República de Estonia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, la República de Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, la República de Eslovenia y la República Eslovaca, se adhieren al Convenio relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de los beneficios de empresas asociadas, firmado en Bruselas el 23 de julio de 1990, con todas las adaptaciones y modificaciones introducidas en el mismo por el Convenio de adhesión de la República de la República de Austria, la República de Finlandia y el Reino de Suecia al Convenio relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de beneficios de empresas asociadas, firmado en Bruselas el 25 de mayo de 1999, y por el Protocolo por el que se modifica el Convenio de 23 de julio de 1990 relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de los beneficios de empresas asociadas, firmado en Bruselas el 25 de mayo de 1999.
 Artículo 2
 El Convenio relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de los beneficios de empresas asociadas deberá modificarse del siguiente modo:
 1)
 En el apartado 2 del artículo 2:
 a)
 tras la letra a) se inserta la letra siguiente:
 «b)
 en la República Checa:
 —
 daň z příjmů fyzických osob,
 —
 daň z příjmů právnických osob.»
 ;
 b)
 la antigua letra b) se convierte en letra c) con el contenido siguiente:
 «c)
 en Dinamarca:
 —
 indkomstskat til staten,
 —
 den kommunale indkomstskat,
 —
 den amtskommunale indkomstskat.»
 ;
 c)
 la antigua letra c) se convierte en letra d);
 d)
 tras la letra d) se inserta la letra siguiente:
 «e)
 en la República de Estonia:
 —
 tulumaks.»
 ";
 e)
 la antigua letra d) se convierte en letra f);
 f)
 la antigua letra e) se convierte en letra g) con el contenido siguiente:
 «g)
 en España:
 —
 Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas,
 —
 Impuesto sobre Sociedades,
 —
 Impuesto sobre la Renta de no Residentes.»
 ;
 g)
 la antigua letra f) se convierte en letra h);
 h)
 la antigua letra g) se convierte en letra i);
 i)
 la antigua letra h) se convierte en letra j) con el contenido siguiente:
 «j)
 en Italia:
 —
 imposta sul reddito delle persone fisiche,
 —
 imposta sul reddito delle società,
 —
 imposta regionale sulle attività produttive.»
 ;
 j)
 tras la letra j) se insertan las letras siguientes:
 «k)
 en la República de Chipre:
 —
 Φόρος Εισοδήματος,
 —
 Έκτακτη Εισφορά για την Άμυνα της Δημοκρατίας.
 l)
 en la República de Letonia:
 —
 uzņēmumu ienākuma nodoklis,
 —
 iedzīvotāju ienākuma nodoklis.
 m)
 en la República de Lituania:
 —
 Gyventojų pajamų mokestis,
 —
 Pelno mokestis.»
 ;
 k)
 la antigua letra i) se convierte en letra n);
 l)
 tras la letra n) se insertan las letras siguientes:
 «o)
 en la República de Hungría:
 —
 személyi jövedelemadó,
 —
 társasági adó,
 —
 osztalékadó.
 p)
 en la República de Malta:
 —
 taxxa fuq l – income.»
 ;
 m)
 la antigua letra j) se convierte en letra q);
 n)
 la antigua letra k) se convierte en letra r);
 o)
 tras la letra r) se inserta la letra siguiente:
 «s)
 en la República de Polonia:
 —
 podatek dochodowy od osób fizycznych,
 —
 podatek dochodowy od osób prawnych.»
 ;
 p)
 la antigua letra l) se convierte en letra t);
 q)
 tras la letra t) se insertan las letras siguientes:
 «u)
 en la República de Eslovenia:
 —
 dohodnina,
 —
 davek od dobička pravnih oseb.
 v)
 en la República Eslovaca:
 —
 daň z príjmov právnických osôb,
 —
 daň z príjmov fyzických osôb.»
 ;
 r)
 la antigua letra m) se convierte en letra w);
 s)
 la antigua letra n) se convierte en letra x) con el contenido siguiente:
 «x)
 en Suecia:
 —
 statlig inkomstskatt,
 —
 kupongskatt,
 —
 kommunal inkomstskatt.»
 ;
 t)
 la antigua letra o) se convierte en letra y).
 2)
 Se añaden los guiones siguientes al apartado 1 del artículo 3:
 «—
 en la República Checa:
 —
 Ministr financí o un representante autorizado.
 —
 en la República de Estonia:
 —
 Rahandusminister o un representante autorizado.
 —
 en la República de Chipre:
 —
 Ο Υπουργός Οικονομικών o un representante autorizado.
 —
 en la República de Letonia:
 —
 Valsts ieņēmumu dienests.
 —
 en la República de Lituania:
 —
 Finansu ministras o un representante autorizado.
 —
 en la República de Hungría:
 —
 a pénzügyminiszter o un representante autorizado.
 —
 en la República de Malta:
 —
 il-Ministru responsabbli għall-finanzi o un representante autorizado.
 —
 en la República de Polonia:
 —
 Minister Finansów o un representante autorizado.
 —
 en la República de Eslovenia:
 —
 Ministrstvo za finance o un representante autorizado.
 —
 en la República Eslovaca:
 —
 Minister financií o un representante autorizado.»
 .
 3)
 En el apartado 1 del artículo 3, el guión:
 «—
 en Italia:
 “il Ministro delle Finanze” o un representante autorizado»
 ,
 se sustituye por el texto siguiente:
 «—
 en Italia:
 “Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali” o un representante autorizado.»
 .
 Artículo 3
 El Secretario General del Consejo de la Unión Europea remitirá a los respectivos Gobiernos de la República Checa, la República de Estonia, la República de Chipre, la República de Letonia, la República de Lituania, la República de Hungría, la República de Malta, la República de Polonia, la República de Eslovenia y la República Eslovaca una copia certificada conforme de:
 —
 el Convenio relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de los beneficios de empresas asociadas,
 —
 el Convenio de adhesión de la República de Austria, la República de Finlandia y el Reino de Suecia al Convenio relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de los beneficios de empresas asociadas,
 y de
 —
 el Protocolo por el que se modifica el Convenio relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de los beneficios de empresas asociadas,
 en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, irlandesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca.
 El texto del Convenio relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de los beneficios de empresas asociadas, del Convenio de adhesión de la República de Austria, la República de Finlandia y el Reino de Suecia al Convenio relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de los beneficios de empresas asociadas, y del Protocolo por el que se modifica el Convenio relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de los beneficios de empresas asociadas figura en lengua checa, eslovaca, eslovena, estonia, húngara, letona, lituana, maltesa y polaca en los anexos I a IX del presente Convenio. Los textos redactados en lengua checa, eslovena, eslovaca, estonia, húngara, letona, lituana, maltesa y polaca, dan fe en las mismas condiciones que los otros textos del Convenio relativo a la supresión de la doble imposición en caso de corrección de los beneficios de empresas asociadas.
 Artículo 4
 El presente Convenio estará sujeto a la ratificación, aceptación o aprobación por los Estados firmantes. Los instrumentos de ratificación, aceptación o aprobación se depositarán en poder de la Secretaría General del Consejo de la Unión Europea.
 Artículo 5
 El presente Convenio entrará en vigor, entre cada uno de los Estados contratantes que lo hayan ratificado, aceptado o aprobado, el primer día del tercer mes siguiente al del depósito del último instrumento de ratificación, aceptación o aprobación por dichos Estados.
 Artículo 6
 El Secretario General del Consejo de la Unión Europea notificará a los Estados firmantes:
 a)
 el depósito de cada uno de los instrumentos de ratificación, aceptación o aprobación;
 b)
 las fechas de entrada en vigor del presente Convenio entre los Estados que lo hayan ratificado, aceptado o aprobado.
 Artículo 7
 El presente Convenio, redactado en un ejemplar único en lenguas alemana, checa, danesa, eslovaca, eslovena, española, estonia, finesa, francesa, griega, húngara, inglesa, irlandesa, italiana, letona, lituana, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa y sueca, cuyos veintiún textos dan igualmente fe, será depositado en los archivos de la Secretaría General del Consejo de la Unión Europea. El Secretario General remitirá una copia certificada a cada uno de los Gobiernos de los Estados firmantes.
 Hecho en Bruselas, el ocho de diciembre de dos mil cuatro.
 V Bruselu dne osmého prosince dva tisíce čtyři.
 Udfærdiget i Bruxelles den ottende december to tusind og fire.
 Geschehen zu Brüssel am achten Dezember zweitausendundvier.
 Kahe tuhande neljanda aasta detsembrikuu kaheksandal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
 Done at Brussels on the eighth day of December in the year two thousand and four.
 Fait à Bruxelles, le huit décembre deux mille quatre.
 Fatto a Bruxelles, addì otto dicembre duemilaquattro.
 Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada astotajā decembrī.
 Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų gruodžio aštuntą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kettőezer-negyedik év december hό nyolcadik napján.
 Magħmul fi Brussell fit-tmien jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u erbgħa.
 Gedaan te Brussel, de achtste december tweeduizendvier.
 Sporządzono w Brukseli, dnia ósmego grudnia roku dwutysięcznego czwartego.
 Feito em Bruxelas, em oito de Dezembro de dois mil e quatro.
 V Bruseli ôsmeho decembra dvetisícštyri.
 V Bruslju, dne osmega decembra leta dva tisoč štiri.
 Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaneljä.
 Som skedde i Bryssel den åttonde december tjugohundrafyra.
 POUR SA MAJESTE LE ROI DES BELGES
 VOOR ZIJNE MAJESTEIT DE KONING DER BELGEN
 FÜR SEINE MAJESTÄT DER KÖNIG DER BELGIER
 ZA PREZIDENTA ČESKÉ REPUBLIKY
 FOR HENDES MAJESTÆT DANMARKS DRONNING
 FÜR DEN PRÄSIDENTEN DER BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND
 EESTI VABARIIGI PRESIDENDI NIMEL
 ΓΙΑ ΤΟΝ ΠΡΟΕΔPO THΣ EΛΛHNIKHΣ ΔHMOKPATIAΣ
 POR SU MAJESTAD EL REY DE ESPAÑA
 POUR LE PRÉSIDENT DE LA RÉPUBLIQUE FRANÇAISE
 THAR CEANN UACHTARÁN NA hÉIREANN
 FOR THE PRESIDENT OF IRELAND
 PER IL PRESIDENTE DELLA REPUBBLICA ITALIANA
 ΓΙΑ ΤΟΝ ΠΡΟΕΔPO THΣ KYΠPIAKHΣ ΔHMOKPATIAΣ
 LATVIJAS REPUBLIKAS MINISTRU KABINETA VĀRDĀ
 LIETUVOS RESPUBLIKOS PREZIDENTO VARDU
 POUR SON ALTESSE ROYALE LE GRAND-DUC DE LUXEMBOURG
 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ELNÖKE RÉSZÉRŐL
 GĦALL-PRESIDENT TA’ MALTA
 VOOR HARE MAJESTEIT DE KONINGIN DER NEDERLANDEN
 FÜR DEN BUNDESPRÄSIDENTEN DER REPUBLIK ÖSTERREICH
 ZA PREZYDENTA RZECZYPOSLITEJ POLSKIEJ
 PELO PRESIDENTE DA REPÚBLICA PORTUGUESA
 ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SLOVENIJE
 ZA PREZIDENTA SLOVENSKEJ REPUBLIKY
 SUOMEN TASAVALLAN PRESIDENTIN PUOLESTA
 FÖR REPUBLIKEN FINLANDS PRESIDENT
 FÖR KONUNGARIKET SVERIGES REGERING
 FOR HER MAJESTY THE QUEEN OF THE UNITED KINGDOM OF GREAT BRITAIN AND NORTHERN IRELAND


type: caselaw

text:
 9.5.2008
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 116/6
 Wyrok Trybunału (trzecia izba) z dnia 13 marca 2008 r. (wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Raad van State — Niderlandy) — Vereniging Nationaal Overlegorgaan Sociale Werkvoorziening (C-383/06), Gemeente Rotterdam (C-384/06) przeciwko Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid oraz Sociaal Economische Samenwerking West-Brabant (C-385/06) przeciwko Algemene Directie voor de Arbeidsvoorziening
 (Sprawy połączone C-383/06 do C-385/06) (1)
 (Fundusze strukturalne - Artykuł 23 ust. 1 rozporządzenia (EWG) nr 4253/88 - Cofnięcie i odzyskanie wspólnotowej pomocy finansowej - Artykuł 249 WE - Zasada ochrony uzasadnionych oczekiwań i pewności prawa)
 (2008/C 116/10)
 Język postępowania: niderlandzki
 Sąd krajowy
 Raad van State
 Strony w postępowaniu przed sądem krajowym
 Strona skarżąca: Vereniging Nationaal Overlegorgaan Sociale Werkvoorziening (C-383/06), Gemeente Rotterdam (C-384/06), Sociaal Economische Samenwerking West-Brabant (C-385/06)
 Strona pozwana: Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid, Algemene Directie voor de Arbeidsvoorziening
 Przedmiot
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym — Nederlandse Raad van State — Wykładnia art. 23 ust. 1 rozporządzenia Rady (EWG) nr 4253/88 z dnia 19 grudnia 1988 r. ustanawiającego przepisy wykonawcze do rozporządzenia (EWG) nr 2052/88 w odniesieniu do koordynacji działań różnych funduszy strukturalnych między nimi oraz z operacjami Europejskiego Banku Inwestycyjnego i innymi istniejącymi instrumentami finansowymi — Cofnięcie i odzyskanie wspólnotowej pomocy finansowej — Art. 10 i 249 WE — Zastosowanie zasad ogólnych prawa wspólnotowego
 Sentencja
 1)
 Art. 23 ust. 1 rozporządzenia Rady (EWG) nr 4253/88 z dnia 19 grudnia 1988 r. ustanawiającego przepisy wykonawcze do rozporządzenia (EWG) nr 2052/88 w odniesieniu do koordynacji działań różnych funduszy strukturalnych między nimi oraz z operacjami Europejskiego Banku Inwestycyjnego i innymi istniejącymi instrumentami finansowymi, zmienionego rozporządzeniem Rady (EWG) nr 2082/93 z dnia 20 lipca 1993 r., stwarza obowiązek odzyskania przez państwa członkowskie funduszy utraconych w następstwie nadużycia lub niedbalstwa bez konieczności upoważnienia wynikającego z prawa krajowego.
 2)
 Odzyskania funduszy utraconych w następstwie nadużycia lub niedbalstwa należy dokonywać na podstawie art. 23 ust. 1 rozporządzenia nr 4253/88, zmienionego rozporządzeniem nr 2082/93 i według szczegółowych zasad wynikających z prawa krajowego, z zastrzeżeniem, że jego zastosowanie nie wpływa na zastosowanie i skuteczność prawa wspólnotowego i nie czyni odzyskania nienależnie przyznanych kwot faktycznie niemożliwym. Do sądu krajowego należy zapewnienie pełnego zastosowania prawa wspólnotowego, w razie konieczności poprzez niezastosowanie lub dokonanie interpretacji przepisów krajowych tego rodzaju jak zawarte w ogólnej ustawie administracyjnej (Algemene wet bestuursrecht), które stałyby temu na przeszkodzie. Sąd krajowy może wykonać wspólnotowe zasady pewności prawa i ochrony uzasadnionych oczekiwań, oceniając zarówno zachowanie beneficjentów utraconych funduszy, jak i administracji, jednak pod warunkiem pełnego uwzględnienia interesu Wspólnoty Europejskiej. W tym względzie bez znaczenia jest okoliczność, że beneficjent funduszy jest podmiotem prawa publicznego.
 (1) Dz.U. C 310 z 16.12.2006.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52001PC0519
 Propuesta de decisión del Consejo encaminada a modificar la Decisión 1999/733/CE del Consejo por la que se concede una ayuda macrofinanciera suplementaria a la ex República Yugoslava de Macedonia /* COM/2001/0519 final - CNS 2001/0213 */
 Diario Oficial n° 332 E de 27/11/2001 p. 0299 - 0299
 Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO encaminada a modificar la Decisión 1999/733/CE del Consejo por la que se concede una ayuda macrofinanciera suplementaria a la ex República Yugoslava de Macedonia(presentada por la Comisión)EXPOSICIÓN DE MOTIVOS1. AntecedentesEl 8 de noviembre de 1999, el Consejo de la Unión Europea decidió conceder a la Antigua República Yugoslava de Macedonia (ARYM)) una ayuda macrofinanciera suplementaria por un importe máximo de 80 millones de euros, consistente en un préstamo de un importe máximo de 50 millones de euros y una subvención de hasta 30 millones de euros (Decisión 1999/733/CE del Consejo).Esta ayuda se decidió a raíz de la crisis de Kosovo y de los grandes costes económicos derivados de la misma. Su objetivo era apoyar la balanza de pagos y aliviar las tensiones financieras exteriores del país, facilitando así la aplicación de las reformas estructurales y contribuyendo a paliar las consecuencias sociales de las perturbaciones económicas provocadas por el conflicto de Kosovo. La ayuda se supeditaba a un desarrollo satisfactorio del programa de ajuste y reforma de la ARYM en el marco de un acuerdo de derechos de giro concertado con el FMI.La ejecución de la ayuda se retrasó debido a las dificultades para alcanzar un nuevo acuerdo de derechos de giro entre las autoridades y el FMI, que finalmente fue aprobado por el Consejo de administración del FMI en noviembre de 2000. Previa consulta al Comité Económico y Financiero (CEF), el 19 de diciembre de 2000 se firmó un protocolo de acuerdo que establecía las condiciones de política económica a que se supeditaba el desembolso del segundo tramo de esta ayuda. El desembolso del primer tramo, de 30 millones de euros, se llevó a cabo en diciembre de 2000 (20 millones de euros de subvención y 10 millones de euros de préstamo).2. Evolución económica recienteEn 2000, la evolución macroeconómica fue ampliamente satisfactoria, con un crecimiento del PIB del 5,1%. Sin embargo, el crecimiento económico empezó a disminuir en el segundo semestre del año. En 2000, la inflación se reactivó, con un aumento del IPC respecto del año anterior del 5,8% (y un incremento del 6,1% al final del periodo), frente a una reducción del IPC del 1,1% en 1999. La hacienda pública se mostró particularmente sólida, con un superávit presupuestario de las administraciones públicas de aproximadamente el 3,5% del PIB, debido especialmente a unos ingresos tributarios significativamente superiores a los previstos. El déficit por cuenta corriente (incluidas las transferencias) se situó en el 3,4% del PIB, lo que suponía un ligero cambio respecto del año anterior. El nivel de cobertura de las importaciones continuó aumentando, llegando a aproximadamente 3,5 meses de importaciones a finales de 2000, mientras que el coeficiente de deuda exterior también aumentó, alcanzando el 45,7% del PIB.A principios de 2001, la ralentización de la actividad económica continuó, siendo aún más acentuada, al haberse agravado la crisis política y en materia de seguridad que había surgido en el país en febrero como consecuencia de la confrontación armada entre las fuerzas de seguridad y grupos étnicos albaneses armados. La crisis constituyó un importante factor de la insatisfactoria evolución macroeconómica registrada en el primer semestre del año, al afectar, entre otras cosas, al comercio exterior. Según las primeras cifras, el PIB real disminuyó a una tasa interanual del 3,8% en el primer trimestre de 2001.Las presiones inflacionistas se redujeron en los primeros meses del año y la inflación anual medida mediante el IPC se situó en el 3,2 % en abril. Desde el inicio de la crisis, el banco central ha intervenido en varias ocasiones en defensa del dinar, que está vinculado al DM, y, por consiguiente, al euro. Con objeto de disuadir de la especulación contra el dinar, el banco central también ha endurecido la política monetaria, disminuyendo la liquidez. La defensa del tipo de cambio del dinar ha implicado una caída de las reservas monetarias durante los primeros seis meses del año. Por otra parte, la reciente venta de la empresa nacional de telecomunicaciones a la empresa húngara MATAV causó unas entradas del orden de 320 millones de dólares.La hacienda pública se ha deteriorado notablemente debido a la crisis así como al aumento del gasto a finales de diciembre del 2000. Como consecuencia de la crisis, en marzo de 2001, los gastos de la Administración central en "bienes y otros servicios" habían aumentado un 120% (tasa interanual, si bien las cifras mensuales están sujetas a fluctuaciones). Los ingresos tributarios también se ven afectados negativamente por la crisis y el consiguiente descenso de la actividad económica: en marzo, los ingresos tributarios de la Administración central eran un 11% más bajos (cifra interanual). No se realizará la previsión de pasar de un cómodo superávit presupuestario en 2000 a un déficit controlable del 1,2% del PIB en 2001; actualmente la evolución apunta a una variación del orden de 10 puntos porcentuales del PIB (pasó de un superávit sustancial en 2000 a un déficit de aproximadamente el 6% del PIB en 2001).Tanto las importaciones como las exportaciones están a niveles significativamente más bajos que hace un año. En enero-abril, las exportaciones eran un 11% más bajas y las importaciones un 28% más bajas que en el mismo periodo del año anterior. La fuerte caída interanual de las importaciones en los primeros cuatro meses del año se explica en gran parte por el volumen inusualmente elevado de las importaciones en los cuatro primeros meses de 2000, antes de la introducción del IVA. Al ser más amplia la caída de las importaciones que la de las exportaciones, la balanza comercial ha mejorado en comparación con el período correspondiente de 2000. Sin embargo, para 2001 se espera que la balanza comercial y la balanza por cuenta corriente se deterioren en comparación con 2000. Aunque aún no se han finalizado las estimaciones, el FMI ha indicado recientemente que en 2001 el déficit de financiación exterior residual podría ser del orden de 85 millones de dólares.Las autoridades también han avanzado en el proceso de reforma económica, aunque el ritmo de ésta ha disminuido por la crisis. En enero de 2001 se aplicó una reforma fiscal, que bajó los tipos del impuesto sobre la renta personal. El establecimiento de un sistema de tesoro público también ha progresado y está cercano a su conclusión. Se han logrado progresos sustanciales en el ámbito de la reforma del sector financiero, pudiendo destacarse la aplicación de directrices de supervisión, el reforzamiento de la legislación bancaria y un programa de acción para el saneamiento de bancos en crisis. Por otra parte, se han tomado medidas en el ámbito de la reforma de la administración pública, en particular, la aprobación de la Ley de los funcionarios en mayo de 2001. En el ámbito de la privatización, los avances han sido más limitados, debido en parte a la situación de crisis. Las autoridades siguen decididas a continuar sus esfuerzos de reforma y estabilización económica y mantienen estrechos contactos con el FMI y el Banco Mundial a fin de determinar las medidas que deben tomarse.3. Extensión del fundamento jurídico más allá del año 2000La Antigua República Yugoslava de Macedonia necesita una constante ayuda financiera de la Comunidad y de otros donantes bilaterales y multilaterales en apoyo de sus esfuerzos de reforma y estabilización económica. Ahora bien, la Decisión del Consejo (1999/733/CE, de 8 de noviembre de 1999) se adoptó a raíz de la crisis de Kosovo considerando que era inminente un acuerdo sobre un programa de derechos de giro. Por ello, el apartado 3 del artículo 1 de la Decisión del Consejo estipula que "Las subvenciones se elevarán a un máximo de 30 millones de euros para el periodo 1999-2000", mientras que no se establece un calendario similar para el componente de préstamo.En este contexto, parece necesario modificar el fundamento jurídico existente, es decir, la Decisión 1999/733/CE del Consejo, a fin de permitir la continuación de la ejecución de esta ayuda, y, en especial, del componente restante de subvención de 10 millones de euros, más allá del año 2000. Conforme a las exigencias presupuestarias, la decisión modificadora del Consejo fijará como fecha límite de utilización de los fondos el 31 de diciembre de 2002.2001/0213 (CNS)Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO encaminada a modificar la Decisión 1999/733/CE del Consejo por la que se concede una ayuda macrofinanciera suplementaria a la ex República Yugoslava de MacedoniaEL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su artículo 308,Vista la propuesta de la Comisión [1],[1] DO C [...] [...], p. [...].Visto el dictamen del Parlamento Europeo [2],[2] DO C [...] [...], p. [...].Considerando lo siguiente:(1) La Decisión 1999/733/CE del Consejo [3] estipula la concesión de una ayuda macrofinanciera suplementaria a la Antigua República Yugoslava de Macedonia, consistente en un préstamo de un importe máximo de 50 millones de euros y una subvención de hasta 30 millones de euros;[3] DO L 294, 16.11.1999, pp. 31 y 32.(2) La ejecución de la ayuda se retrasó debido a las dificultades para alcanzar un nuevo acuerdo de derechos de giro entre la Antigua República Yugoslava de Macedonia y el Fondo Monetario Internacional;(3) La Antigua República Yugoslava de Macedonia está determinada a realizar un proceso de reforma y estabilización económica y continúa necesitando ayuda financiera exterior además de la que puedan proporcionar las instituciones financieras internacionales;(4) La actual Decisión del Consejo (1999/733/CE) no permite comprometer fondos para subvención más allá del año 2000;(5) La Comisión ha consultado al Comité Económico y Financiero antes de presentar su propuesta;DECIDE:Artículo únicoLa Decisión 1999/733/CE queda modificada como sigue:1. Se sustituye el apartado 3 del artículo 1 por la siguiente frase: "Las subvenciones se elevarán a un máximo de 30 millones de euros."2. Se inserta un nuevo artículo 6, con el siguiente texto: "La presente Decisión expira el 31.12.2002."Hecho en Bruselas, el [... ]Por el ConsejoEl PresidenteFICHA DE FINANCIACIÓN1. Denominación de la operaciónAyuda macrofinanciera suplementaria a la Antigua República Yugoslava de Macedonia.2. Partida presupuestaria correspondienteSubvenciónB7-548: Ayuda macroeconómica en favor de los países de los Balcanes Occidentales.PréstamoArtículo B0-211, relativo a la garantía presupuestaria comunitaria de la que se benefician los empréstitos contraídos por la Comunidad para proporcionar una ayuda financiera a los terceros países de Europa Central y Oriental.3. Fundamento jurídicoArtículo 308 del Tratado.4. Descripción y justificación de la medidaa) Descripción de la medidaConcesión de un préstamo de la Comunidad (que habrá de financiarse mediante emisión de empréstitos de la Comunidad en los mercados internacionales de capital) por un importe máximo de 50 millones de euros y una subvención por un importe máximo de 30 millones de euros (que habrá de financiarse con cargo al presupuesto general) a la Antigua República Yugoslava de Macedonia, con objeto de respaldar los esfuerzos de reforma del país y atenuar las consecuencias sociales de las perturbaciones económicas provocadas por el conflicto de Kosovo.En diciembre de 2000 se desembolsó ya un primer tramo de 20 millones de euros de subvención y 10 millones de euros de préstamo.b) Justificación de la medidaLa viabilidad de la posición externa de la Antigua República Yugoslava de Macedonia depende de una ayuda financiera exterior de donantes oficiales.5. Clasificación del gastoSubvención: gasto no obligatorio, diferenciado.Préstamo: gasto obligatorio.6. Naturaleza del gastoAyuda directa (100% de subvención), que se desembolsará en al menos dos tramos sucesivos.Activación potencial de la garantía del presupuesto para el empréstito de la Comunidad destinado a financiar el préstamo a la Antigua República Yugoslava de Macedonia.7. Repercusión financieraa) Método de cálculoLa evaluación del importe de ayuda que se considera necesario se basa en la estimación actual de la necesidad de financiación exterior residual de la Antigua República Yugoslava de Macedonia.En el caso del préstamo, se propone una consignación pro memoria, dado que se supone que no se ejecutará la garantía presupuestaria y, en cualquier caso, el importe o la posible fecha de utilización de esta línea presupuestaria no pueden determinarse de antemano.b) Repercusión de la medida en los créditos de intervenciónLa partida presupuestaria correspondiente a la subvención únicamente se activará si se cumplen las condiciones de política económica que habrán de acordarse con las autoridades de la Antigua República Yugoslava de Macedonia.La partida presupuestaria correspondiente a la garantía presupuestaria para el préstamo únicamente se activará en caso de ejecución de la garantía.c) Financiación de los gastos de intervencióna) Subvención- La financiación de los gastos figura en la rúbrica B7-548.Se propone el siguiente calendario de créditos (en euros):>SITIO PARA UN CUADRO>En caso de ejecución de la garantía presupuestaria:- Recurso al Fondo de Garantía que establece el Reglamento (CE, EURATOM) n° 2728 del Consejo del 31 de octubre de 1994.- En caso de que los recursos del Fondo de Garantía fueran insuficientes, los pagos adicionales los proporcionaría el presupuesto mediante transferencia:- de todo importe residual que quede en la reserva para garantías;- de todo reembolso tardío por el que se hubiera recurrido a la garantía presupuestaria (en virtud del apartado 3 del artículo 27 del Reglamento financiero);- de todo importe residual disponible dentro de la categoría 4 de las Perspectivas presupuestarias o resultante de una reconversión de los fondos destinados a esta categoría.- Para cumplir con sus obligaciones, la Comisión podrá garantizar temporalmente el servicio de la deuda por medio de fondos procedentes de su tesorería. En tal caso, se aplicará el artículo 12 del Reglamento (CEE, EURATOM) n° 1552/89 del Consejo de 29.5.1989.8. Medidas de prevención del fraudeLos fondos se pagarán directamente al Banco Central del país beneficiario, solamente una vez que los servicios de la Comisión, en concertación con el Comité Económico y Financiero, y en relación con los servicios de FMI y el Banco Mundial, hayan comprobado que las políticas macroeconómicas aplicadas en el país son satisfactorias y que se cumplen las condiciones específicas asociadas a la ayuda.9. Elementos del análisis coste-eficaciaa) Fundamentos de la operación y objetivos específicosAl apoyar los esfuerzos de reforma macroeconómica de la Antigua República Yugoslava de Macedonia y al completar la financiación concedida por la comunidad internacional en el marco del programa respaldado por el FMI, esta ayuda aliviará las tensiones financieras exteriores del país, mejorará sus perspectivas de crecimiento y le ayudará a afrontar las graves consecuencias económicas y sociales del conflicto de la región.b) Seguimiento y evaluaciónEsta ayuda es de carácter macroeconómico y será objeto de seguimiento y de evaluación en el marco del programa de ajuste y de reforma aplicado por la Antigua República Yugoslava de Macedonia con el apoyo del FMI.Los servicios de la Comisión realizarán el seguimiento de esta acción basándose en un verdadero sistema de indicadores macroeconómicos y estructurales, que deberán definirse de acuerdo con las autoridades del país beneficiario, permaneciendo también en estrecho contacto con los servicios del FMI y del Banco Mundial y sirviéndose de la evaluación que éstos hagan de los resultados obtenidos por la Antigua República Yugoslava de Macedonia en materia de reformas.La propuesta de decisión del Consejo prevé el envío de un informe anual al Parlamento Europeo y al Consejo, que contendrá una evaluación de la aplicación de la presente acción.10. Gastos administrativosEsta acción reviste un carácter excepcional y no implicará aumento del personal de la Comisión