text:
Vesi- ja viemärilaitosyhdistys Helsingin Vesi Espoon Vesi Lahti Aqua Oy Hämeenlinnan Seudun Vesi Oy - PDF
 Vesi- ja viemärilaitosyhdistys Helsingin Vesi Espoon Vesi Lahti Aqua Oy Hämeenlinnan Seudun Vesi Oy
 Download "Vesi- ja viemärilaitosyhdistys Helsingin Vesi Espoon Vesi Lahti Aqua Oy Hämeenlinnan Seudun Vesi Oy"
 1 Raportti Vesi- ja viemärilaitosyhdistys Helsingin Vesi Espoon Vesi Lahti Aqua Oy Hämeenlinnan Seudun Vesi Oy Työkalut ja mittarointi vesilaitosten ilmastonmyönteiseen toiminnan kehittämiseen2 Sivu 1 (73) Sisällysluettelo 1 JOHDANTO 3 2 HANKKEEN ESITTELY Energia-auditointi Hiilijalanjälki 4 3 HIILIJALANJÄLJEN LASKENTA, TYÖN RAJAUKSET, LASKENTAPERUSTEET JA EPÄVARMUUSTEKIJÄT Lähtökohta Työn rajaus Laskentaperusteet ja epävarmuustekijät 5 4 HELSINGIN VESI Laitoksen esittely Laitoksen energiankäytön nykytilanne Potentiaaliset energiansäästökohteet ja toimenpide-ehdotukset Korkeapainepumppaus Suodattimien huuhteluvesipumppaus Lämmöntalteenotto Laitoksen hiilijalanjälki Suora hiilijalanjälki Kokonaishiilijalanjälki Yhteenveto ja johtopäätökset 20 5 ESPOON VESI Laitoksen esittely Laitoksen energiankäytön nykytilanne Potentiaaliset energiansäästökohteet ja toimenpide-ehdotukset Tulopumppauksen imualtaan padotus pumppaushyötysuhteen nostamiseksi Nostopumppaamon (linjoille 1-4) pinnan nosto pumppaushyötysuhteen parantamiseksi Mädätysreaktoreiden sekoituksen parantaminen Biokaasun hyödyntämisen parantaminen Lämmön talteenoton järjestäminen rakennuksiin Laitoksen hiilijalanjälki Suora hiilijalanjälki Kokonaishiilijalanjälki Yhteenveto ja johtopäätökset 35 6 LAHTI AQUA OY Laitoksen esittely Laitoksen energiankäytön nykytilanne Potentiaaliset energiansäästökohteet ja toimenpide-ehdotukset 383 Sivu 2 (73) Palautuslietepumppujen uusinta Biokaasun hyödyntäminen sähköntuotannossa kaasumoottori-investoinnilla Vanhan kompressoriaseman uusiminen ja ilmastuksen säätö Laitoksen hiilijalanjälki Suora hiilijalanjälki Kokonaishiilijalanjälki Yhteenveto ja johtopäätökset 44 7 HÄMEENLINNAN SEUDUN VESI OY Laitoksen esittely Laitoksen energiankäytön nykytilanne Potentiaaliset energiansäästökohteet ja toimenpide-ehdotukset Ilmastuksen säätötavan uusiminen Nostopumppaus Biokaasun hyödyntäminen sähköntuotannossa kaasumoottori-investoinnilla Laitoksen hiilijalanjälki Suora hiilijalanjälki Kokonaishiilijalanjälki Yhteenveto ja johtopäätökset 57 8 YHTEENVETO JA JOHTOPÄÄTÖKSET Energia-auditointi Hiilijalanjälki Puhdasvesilaitos Jätevedenpuhdistamot Vesihuoltolaitoksilla käytettyjen kemikaalien vaikutukset Hiilijalanjälkilaskennan yhteenveto 67 9 JATKOTOIMENPITEET LOPUKSI 71 LÄHDELUETTELO 72 Liitteet 1 Hiilijalanjäljen laskentaperusteet4 Sivu 3 (73) 1 JOHDANTO Valtioneuvosto hyväksyi marraskuussa uuden ilmasto- ja energiastrategian. Strategia osoittaa selkeästi, että Euroopan komission Suomelle ehdottamia päästöjen vähentämistavoitteita, uusiutuvan energian edistämistavoitteita tai energiankäytön tehostamistavoitteita ei saavuteta ilman merkittäviä uusia ilmasto- ja energiapoliittisia toimenpiteitä. Useiden sektoreiden päästöjä on Suomessa komission esityksen mukaan leikattava kansallisin toimin vuoteen 2020 mennessä keskimäärin 16 % vuoden 2005 tasosta. Vesihuoltolaitokset kuluttavat merkittäviä määriä energiaa, joten energia- ja päästövähennysvaatimukset tulevat mahdollisesti koskemaan myös tätä sektoria. Myös sähköenergian kustannusten jatkuva nousu asettaa paineita vesihuoltolaitosten merkittävimpien energiankulutuskohteiden tunnistamiselle, yksikköprosessien optimoinnille ja tätä kautta kustannussäästöjen tavoittamiselle. Ilmastonmuutos väistämättä ohjaa poliittisia päätöksiä ja toimijoita. Lainsäädäntö kehittyy vaativammaksi, ja jokaisen on kannettava kortensa kekoon. Maailmanpankin jäteveden käsittelyä ja hiilijalanjälkeä koskevassa esityksessä (The World Bank Water Week 2009, Alvaro Orozco Jaramillo) todetaan, että jätevedenpuhdistamoiden kasvihuonekaasupäästöt vaihtelevat prosesseista ja toiminnoista riippuen hyvinkin paljon. Puhdistamoilla CO 2 -päästöt merkittävä osa kasvihuonekaasuista muodostuu epäsuorasti energiankulutuksen kautta. Tämän vuoksi energia-auditointi on merkittävä osa tätä hanketta. Nykyisin yhä useammat organisaatiot ja yritykset tuntevat toimintansa aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt, mutta vesihuoltolaitoksille hiilijalanjälkeä ei ole vielä laskettu laajamittaisesti. Suomessa aihepiiriä on tutkittu mm. Tampereen vesi- ja viemärilaitoksen elinkaarianalyysin avulla sekä selvittämällä Ekotehokkuutta vesihuollossa (SYKE:n julkaisu, 2001). Tarvetta toimialakohtaiseen toimintojen kehittämistä ohjaavan mallin luomiselle kuitenkin on. Haluamme kiittää Vesi- ja viemärilaitosyhdistystä sekä mukana olleita laitoksia kehityshankkeen tukemisesta, mikä mahdollisti taloudellisesti kehityshankkeen toteuttamisen. 2 HANKKEEN ESITTELY Tutkimushanke toteutettiin yhteistyössä 4 vesilaitoksen kanssa, joissa energiankulutusta, säästöpotentiaalia ja hiilijalanjälkeä tarkasteltiin joko pintavesilaitoksessa tai jätevedenpuhdistamolla. Kullekin mukana olleella laitoksella tehtiin energia-auditointi ja laskettiin laitoksen toiminnan hiilijalanjälki. Hankkeeseen osallistuvat vesihuoltolaitokset ovat mukana tukemassa hanketta omalla rahallisella osuudellaan. Tutkimushankkeessa mukana olevat laitokset ovat: Helsingin Vesi, Vanhankaupungin Vesilaitos Espoon Vesi, Suomenojan jätevedenpuhdistamo5 Sivu 4 (73) Lahti Aqua Oy, Ali-Juhakkalan jätevedenpuhdistamo Hämeenlinnan Seudun Vesi Oy, Paroisten jätevedenpuhdistamo 2.1 Energia-auditointi Auditointi toteutettiin tilastollisena tutkimuksena kohteista saatuihin lähtötietoihin perustuen. Lähtötiedoksi kerättiin kohteiden energiaintensiivisimpien laitteiden ja yksikköprosessien yleiset toimintaparametrit sekä niiden ohjaustavat. Kerätyn lähtötiedon perusteella luotiin kuvaus kohteen energiankäytön nykytilanteesta sekä selvitettiin mahdolliset energiansäästökohteet. Mahdollisiin energiansäästökohteisiin ehdotettiin suoritettavaksi energiaa säästäviä toimenpiteitä tai suositeltiin niiden tarkempaa tarkastelua. Ehdotetuista toimenpiteistä selvitettiin karkea energiansäästöpotentiaali sekä kannattavuustarkastelu. 2.2 Hiilijalanjälki Hiilijalanjäljen laskenta, työn rajaukset, laskentaperusteet ja epävarmuustekijät on esitetty seuraavassa kappaleessa 3 sekä liitteessä 1. Laitoksilta kerätyn tiedon perusteella laskettiin laitoksen muodostama hiilijalanjälki sekä arvioitiin energiansäästökohteiden kautta saavutettava hiilijalanjäljen vähenemä. Lisäksi tarkasteltiin hiilijalanjäljen kannalta suurimpia päästökohteita laitoskohtaisesti. 3 HIILIJALANJÄLJEN LASKENTA, TYÖN RAJAUKSET, LASKENTAPERUSTEET JA EPÄVARMUUSTEKIJÄT 3.1 Lähtökohta Ilmastonmuutos on yksi aikamme vakavimmista ympäristöongelmista. Hallitusten välinen ilmastopaneeli IPCC on arvioinut, että ilmastonmuutoksen torjuminen edellyttää päästöjen leikkaamista maailmanlaajuisesti yli 60 prosentilla. Eniten päästöjä tuottavat vauraat teollisuusmaat, mutta päästöt ovat kasvaneet merkittäviin mittoihin myös monissa kehittyvissä maissa kuten Kiinassa, Intiassa ja Brasiliassa. Suomen vuosittainen päästötaso on noin 12 tonnia hiilidioksidia vuodessa henkilöä kohti. Kansainvälisesti monet organisaatiot ovat aktiivisesti ryhtyneet toimiin ilmastonmuutoksen hillintään liittyen. IPCC on tieteellinen elin, joka on 21 vuoden ajan tarkastellut ilmastonmuutoksen perustetta ja arvioinut sen ympäristö-sosioekonomisia vaikutuksia. The Greenhouse Gas Protocol (GHG-protocol) aloite on kansainvälinen kasvihuonekaasujen laskennan ja kirjanpidon yhtenäistämishanke, jossa on mukana sekä julkisia, että liikemaailman osapuolia. Aloite toimii tiiviissä yhteistyössä World Business Council For Sustainable Development:n (WBCSD) ja World Resourse Institute:n (WRI) kanssa. Aloitteessa on tehty linjauksia suorien ja epäsuorien kasvihuonekaasujen laskennasta sekä määritetty joitakin toimiala- ja tuotekohtaisia laskentakriteerejä. Aloitteessa ei ole vielä määritetty erityisesti vesihuoltolaitoksen toimintaan liittyviä kasvihuonekaasujen kirjanpidon tai laskentamenetelmiä. Maiden välisenä ilmastonmuutoksen hillinnän työkaluna on niin kutsuttu Kioton pöytäkirja. Kioton pöytäkirja on lisäys YK:n ilmaston lämpenemistä käsittelevään6 Sivu 5 (73) sopimukseen. Kioton pöytäkirjan ratifioivat teollisuusmaat sitoutuvat vähentämään kasvihuonekaasupäästöt alle tietyn prosenttiosuuden vuoden 1990 päästöistä. Kioton pöytäkirjassa on määritelty, että kasvihuonekaasupäästöt esitetään hiilidioksidiekvivalenttitonneina. Kansainvälisistä toimijoista huolimatta varsinaista yhdenmukaista ohjeistusta hiilijalanjäljen laskentaan ei ole. Kansainvälinen ISO-standardi, jossa tullaan määrittelemään hiilijalanjäljen laskennassa huomiotavat periaatteet, on tällä hetkellä kehitteillä. Hiilijalanjäljellä yleensä kuvataan jonkin tuotteen, palvelun tai toiminnon aiheuttamaa ilmastokuormaa eli paljonko kasvihuonekaasuja kyseisen tuotteen, palvelun tai toiminnon tuottamisessa syntyy. 3.2 Työn rajaus Tässä työssä keskityttiin tarkastelemaan hiilijalanjälkeä Kioton pöytäkirjan kattamien kasvihuonekaasujen eli hiilidioksidin (CO 2 ), metaanin (HN 4 ) ja typpioksiduulin (N 2 O) kautta. Epäsuorat kasvihuonekaasut kuten mm. otsoni, typen oksidit, hiilimonoksidi sekä haihtuvat orgaaniset yhdisteet on jätetty hiilijalanjäljen laskennan ulkopuolelle. Hiilijalanjälki muodostuu suorista ja epäsuorista päästöistä. Suora hiilijalanjälki Suora hiilijalanjälki muodostuu välittömistä, omasta toiminnasta aiheutuvista päästöistä. Vesihuoltolaitoksen suora hiilijalanjälki muodostuu itse tuotetusta energiasta, prosessista vapautuvista päästöistä (lietteen käsittely sekä ilmastus ja esi-ilmastus), laitoksen työajoista ja päivittäisistä työmatkoista. Epäsuora hiilijalanjälki Epäsuorilla hiilijalanjäljellä tarkoitetaan toimintaan liittyvien välillisten toimien päästöjä. Epäsuoria kasvuhuonekaasupäästöjä muodostuu kemikaalien ja jätteiden kuljetuksien päästöistä sekä ostetun energiantuotannon päästöistä. Tässä hankkeessa tarkastelu rajoitettiin vesihuoltolaitoksen toimipaikkakohtaiseen tarkasteluun painottuen energiatehokkuuteen ja laitoksen toimintoihin. Tarkastelussa ei ole otettu huomioon verkoston, vesistöön johdettavien vesien, laitoksen rakentamisen eikä lietteen jatkokäsittelyn (kuten kompostoinnin) päästöjä. Tarkastelua ei myöskään ole syvennetty elinkaaritutkimuksen tasolle. 3.3 Laskentaperusteet ja epävarmuustekijät Hiilijalanjälkilaskennan lähtötietoina on käytetty kyseiselle päästölähteelle soveltuvia kertoimia sekä tilastollisia tietoja, jotka on kuvattu tarkemmin jäljempänä. On tärkeä ymmärtää, etteivät käytettävät kertoimet ja laskennan tulokset edusta absoluuttista totuutta, mutta antavat käyttökelpoisen arvion laskentakohteen CO 2 -päästövaikutuksista. Yksinkertaista oikeaa tai tarkkaa menetelmää on vaikea kehittää, koska laskennan kautta saadun lopputuloksen oikeellisuus ja tarkkuus perustuu aina niihin lähtöoletuksiin, joita sovellettava menettely sisältää. Hiilijalanjälkien laskennassa käytetyt kertoimet ja laskentaperusteet on esitetty tarkemmin liitteessä 1.7 Energian tuotanto Sivu 6 (73) Energian tuotannon päästöt voivat olla joko suoria tai epäsuoria riippuen tuotetaanko energia itse vai ostetaanko se ulkopuolelta. Energian tuotannon hiilijalanjälki on molemmissa tapauksissa laskettu hyödyntäen Energiateollisuus Ry:n tilastoja vuosilta Sähköntuotannon päästöinä on käytetty Suomessa vuosina tuotetun sähkön keskimääräistä päästöä 225 gco 2 /kwh. Laskennassa on otettu huomioon sähköverkon hävikkinä noin 3 %. Kaukolämmön laskennassa on käytetty Motivan ja Suomen Kaukolämpöyhdistyksen tilastoja yhteistuotannolla tuotetun kaukolämmön keskimääräisenä hiilidioksidipitoisuutena 220 gco 2 /kwh ja erillistuotetun 250 gco 2 /kwh. Laskennassa on huomioitu kaukolämmön hävikkinä noin 10 %. Laskennassa käytettiin Suomen energiantuotannon keskimääräisiä päästöpitoisuuksia, jotta vesihuoltolaitoksien ostetun energian tuotannon päästöjen osuus saatiin vertailukelpoiseksi. Yleisen linjauksen (IPCC, 2007) mukaisesti biomateriaalista peräisin olevan tuotetun energian päästöjä ei huomioida kasvihuonekaasulaskennassa. Laitosten itse mädättämökaasusta tuottamaan energian päästöjä ei ole siis huomioitu laskennoissa. Vanhankaupungin puhdasvesilaitos ostaa noin puolet kuluttamastaan lämmöstä Viikinmäen jätevedenpuhdistamolta. Muilla tarkastelluilla laitoksilla oli omaa lämmöntuotantoa mädättämökaasusta. Näiden osuutta ei ole huomioitu hiilijalanjäljessä, koska energia on tuotettu biologisesta alkuperästä olevasta mädättämökaasusta. Laitoksilla oli käytössä omia sähkö- ja lämpövoimalaitoksia, joissa käytetään polttoöljyä. Voimalaitosten päästöt huomioitiin hiilijalanjälkilaskennassa. Liikkuminen ja liikenne Liikkumisen ja liikenteen päästöt ovat joko suoria tai epäsuoria riippuen onko liikkuminen laitoksen henkilökunnan tekemää vai onko liikkuminen epäsuoraa, kuten ulkopuolisen tahon suorittamaa. Liikkumisen ja liikenteen hiilijalanjälki on molemmissa tapauksissa laskettu hyödyntäen VTT:n Lipasto -tietokannan päästökertoimia. Lipastotietokantaan on kerätty liikenteen aiheuttamat pakokaasupäästöt perusvuonna Lipaston yksikköpäästöissä on laskettu hiilidioksidiekvivalentti, jossa on huomioitu hiilidioksidin, metaanin sekä typpioksiduulin päästöt. Työntekijöiden liikkumisen matka, kemikaalien kuljetusetäisyydet arvioitiin vesihuoltolaitokselta saatujen lähtötietojen perusteella. Laitoksen sisäisellä liikenteellä/liikennesuoritteella tarkoitetaan laitoksen työntekijöiden tekemiä ajoja (autot ja työkoneet), jotka liittyvät laitoksen toimintaan. Työmatkat pitävät sisällään työntekijöiden päivittäiset työmatkat kotoa töihin ja takaisin kotiin. Liikkumisen ja liikenteen laskentaperusteet on kuvattu liitteessä 1. Kokonaishiilijalanjäljessä käytetään termiä laitoksen liikennöinti. Tämä pitää sisällään niin laitoksen sisäisen liikenteen, työntekijöiden työmatkat, kuin myös laitoksen käyttämien kemikaalien ja muodostuneiden jätteiden kuljettamisesta aiheutuneet päästöt. Laitoksen liikennöinnillä on haluttu kuvata laitoksen toimintaan liittyvän liikkumisen hiilijalanjäljen osuutta kokonaisuudesta.8 Prosessissa muodostuvat päästöt Sivu 7 (73) Vesihuoltolaitoksen prosesseista syntyvät päästöt ovat suoria päästöjä. Vesihuoltolaitoksilla syntyy suoria kasvihuonekaasupäästöjä jäteveden puhdistusprosessista ja lietteenkäsittelystä. Näitä haihduntapäästöjä voidaan arvioida laskennallisesti tai mittauksin. Haihduntapäästöjen mittaaminen on Suomessa hyvin vaikeaa, sillä suurin osa puhdistamoista on kattamattomia laitoksia ja mittausten tekeminen luotettavasti on hankalaa. Mittaustuloksia jäteveden puhdistuksen aikaisista haihduntapäästöistä on Helsingin Veden Viikinmäen jätevedenpuhdistamolta vuodelta Haihduntapäästömittauksista johdettiin päästökertoimet ilmastuksen sekä lietteenkäsittelyn haihduntapäästöille (mädätetyn lietteen varastoinnin päästöt). Päästömittausten tarkoituksena oli selvittää puhdistamon kasvihuonekaasupäästöt Euroopan päästörekisterin raportointia varten (PRTR-raportointi). Tässä työssä käytettiin haihduntapäästöjen arvioinnissa pohjana Helsingin Veden mittaustuloksia ja niiden avulla luotua laskentamallia (PRTR-malli). Alla olevaan taulukokkoon 3.1 on koottu PRTR:n mallin mukaiset päästökertoimet. Taulukko 3.1. PRTR:n mallin mukaiset päästökertoimet Päästöt / Päästölähteet Jätevesi kg/m3 BOD 7 kg/kg Poistettu typpi kg/kg Biokaasu kg/m3 Metaani, CH4 0 0, ,00731 Hiilioksidi, CO 2 (bio) 0 0, ,79 Hiilioksidi, CO 2 (fossiilinen) Dityppioksidi, N 2 O 0 0 0, Ilmastuksen aikaiset päästöt lasketaan taulukon mukaisesti jätevesivirtaaman, tulevan jäteveden BOD 7 kuorman sekä typen vähenemän kautta. Biokaasumäärän avulla saatavat päästömäärät kuvaavat lietteenkäsittelyn aikana muodostuvia kaasuja. Laskentaperusteet on kuvattu tarkemmin liitteessä 1. Jäteveden puhdistuksen hiilidioksidipäästöt ovat kasvihuonekaasutarkasteluissa neutraaleja, koska jäteveden hiili on biologista alkuperää. Siksi esimerkiksi hiilidioksidipäästöjä ilmastusaltaista sekä lietteenkäsittelystä ei huomioida laskennassa. Ilmastuksen ja muiden prosessien aikana muodostuvat metaani- ja typpioksiduulipäästöt kuitenkin otetaan huomioon laskennassa. Käytettävät kemikaalit Kemiakaalien kuljetuksien päästöt otettiin tarkastelussa huomioon epäsuorina päästöinä ja ne huomioitiin laitosten kokonaishiilijalanjäljessä laitoksen liikennöintiin liittyvässä osassa. Kemikaalien valmistuksen päästöt ovat myös epäsuoria päästöjä, mutta niiden osalta hiilijalanjälkeä tarkasteltiin erillisenä osana saatavissa olevien tietojen puutteiden ja epävarmuustekijöiden takia. Kemikaalien valmistamisen vaikutusta laitoksien hiilijalanjälkeen ei ole tarkasteltu laitoskohtaisissa kappaleissa, vaan niitä on tarkasteltu erikseen loppuyhteenvedossa kappaleessa9 Sivu 8 (73) Kemikaalien valmistamisen ympäristökuormitusta selvitettiin keräämällä tietoa kirjallisuudesta ja kemikaalivalmistajilta. Tietojen selvittäminen hyvin yksityiskohtaisesti ja yhtenevästi oli vaikeaa, sillä kaikista kemikaaleista ei ole tehty tarkkoja elinkaarilaskelmia. Osasta kemikaaleista oli saatavilla ainoastaan valmistusvaiheen energiankulutus ja muutamasta kemikaalista oli selvillä niiden aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt elinkaarimallinnuksen kautta. Tästä syystä kemikaalien tuotannon osalta kerättiin pääosin energiankulutustiedot sekä kemikaalien kuljetusmatkat. Alla olevassa taulukossa 3.2 on esitelty eri laitoksilla käytettävät kemikaalit ja niiden kulutus. Taulukko 3.2. Laitosten kemikaalien kulutukset vuositasolla Kemikaalit / laitos Vanhakaupunki Ali-Juhakkala Paroinen Suomenoja tonnia/a Poltettu kalkki 988 ek ek ek Ferrisulfaatti / ferrosulfaatti Natriumhypokloriitti 266 ek ek ek Happi 342 ek ek ek Hiilidioksidi 712 ek ek ek Ammoniakkivesi 21 ek ek ek Polymeeri ek 22 17,3 48 Meesatuhka ek ek ek Natriumkarbonaatti eli sooda ek ek ek Metanoli ek ek ek ek = ei laitoksella käytössä Tutkimuksessa keskityttiin kemikaaleihin, jotka muodostavat määrällisesti noin % vesihuoltolaitoksien kemikaalien kokonaiskulutuksesta. Tarkastelussa olivat mukana ferro- ja ferrisulfaatti, poltettu kalkki, hiilioksidi, meesatuhka ja natriumkarbonaatti eli sooda. Ferrisulfaatin valmistuksen tiedot olivat saatavissa Kemiran elinkaaritutkimuksesta, jossa on selvitetty kahden eri ferrisulfaattituotteen elinkaaren aikaisia päästöjä. Ferrosulfaatin elinkaaritietoja tai valmistusprosessin energiankulutustietoja ei ollut saatavilla. Siitä syystä tässä tutkimuksessa käytettiin ferrisulfaattivalmisteiden tietoja, myös ferrosulfaatin osalta. Tämä tekijä tulee huomioida loppuyhteenvedossa olevaa kemikaalien vaikutuksien tarkasteltaessa. Hiilidioksidin valmistuksen energiankulutustiedot laskettiin Pöyryn asiantuntijan avustuksella. Hiilidioksidi oletettiin valmistettavan vedyn valmistuksen sivutuotteena (raaka-aineena maakaasu). Hiilidioksidin valmistuksen energiankulutustietoina käytettiin talteenotetun hiilidioksidin puhdistuksen ja nesteyttämisen vaatimaa energiaa. Natriumkarbonaatin tiedot saatiin tietokannasta (Chalmers University of Techology, CPM Database). Poltetun kalkin sekä hapen tiedot saatiin kirjallisuuslähteestä (Ympäristölupa SMA Saxo Mineral Oy, Ympäristölupa AGA Oy). Luvut ovat suuntaaantavia, koska ne perustuvat laitoskohtaiseen energiankulutustietoon. Meesatuhkaa10 Sivu 9 (73) muodostuu sellutehtailla tuotannon sivu-/jätetuotteena. Meesatuhkan tuotannon energiankulutustietoja ei ollut saatavilla, mutta koska sellutehtaan tuotantoprosessi on energiaylijäämäinen ja sen energialähteenä on bioperäinen puutavara, niin tässä tutkimuksessa meesatuhkan tuotannon päästöt oletettiin neutraaleiksi. Selvityksen ulkopuolelle jätettiin ammoniakki, metanoli sekä polymeerit. Näiden yhteisosuus kemikaalien kokonaiskulutuksesta (metanoli ja polymeeri) oli suurimmillaan noin 30 % Suomenojan laitoksella. Muilla laitoksilla vain noin 10% kemikaalien kokonaiskulutuksesta jätettiin selvityksen ulkopuolelle. Metanolin sekä polymeerien osalta ei valmistuksenaikaisia energiankulutustietoja ollut kirjallisuudesta saatavilla. Kuvassa 3.1. on esitelty kemikaalien valmistuksessa energiankulutuksen kautta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt. Kemikaalien tuotannon päästöt gco2 ekv. /kg Ferrosulfaatti Ferrisulfaatti Hiilidioksidi Happi Poltettu kalkki Meesatuhka Sooda Kuva 3.1. Kemikaalien valmistuksen aikaiset hiilidioksidipäästöt 4 HELSINGIN VESI 4.1 Laitoksen esittely Vanhankaupungin vedenpuhdistuslaitos sijaitsee Helsingin Koskelassa Jokiniementien ja Vantaanjoen välissä. Laitoksen selkeytysosa on rakennettu vuonna 1928 (peruskorjattu 1988) ja sitä laajennettiin toimisto- ja kemikalointirakennuksella vuonna Hiekkasuodatus valmistui 1970 ja korkeapainepumppaus Otsonilaitos valmistui vuonna 1979 ja aktiivihiililaitos Vanhankaupungin vedenpuhdistuslaitos koostuu seuraavista prosessiyksiköistä ja vaiheista: tunnelin pystykuilu alkukemikalointikaivo (ferrisulfaatin syöttö)11 veden jako hiutalointiin ja hiutalointi selkeytys hiekkasuodatus vesien kokoaminen ja ph:n säätö kalkilla (jälkikemikalointi 1) otsonointi CO 2 lisäys otsonoinnin jälkeisen kontaktikanavan alkuun tulopumppaus (vain poikkeustilanteissa jokijakson aikana) aktiivihiilisuodatus UV-desinfiointi NaOCl:n ja NH 3 :n lisäys jälkikemikalointi 2 (ph:n säätö CO 2 :lla ja kalkilla) välipumppaus varastointi puhdasvesialtaissa korkeapainepumppaus Sivu 10 (73) Kuvassa 3.1 on esitetty Vanhankaupungin vedenpuhdistuslaitoksen periaatteellinen prosessikaavio. Kuva 4.1 Vanhankaupungin vedenpuhdistuslaitoksen prosessikaavio. 4.2 Laitoksen energiankäytön nykytilanne Tarkasteluvuodeksi Vanhankaupungin vesilaitoksen osalta otettiin vuosi 2007, koska vuosi 2008 oli vesilaitoksen toiminnan kannalta poikkeuksellinen Päijännetunnelin remontin aiheuttaman jokijakson vuoksi. Raakavesi laitokselle vuonna 2008 otettiin pääasiassa Vantaanjoesta, joten luotettavien lähtötietojen saaminen vuodelta 2008 ei olisi ollut mahdollista. Vuonna 2007 Vanhankaupungin laitoksen sähköenergian kulutus oli yhteensä MWh, josta MWh ostettiin Helsingin Energialta ja 16 MWh tuotettiin varavoimakoneilla. Kuvassa 4.2 on esitetty kuukausittainen sähköenergiankulutus Vanhankaupungin vesilaitoksella vuonna Tarkasteluvuonna 2007 Vanhankaupungin vesilaitokselta pumpattiin verkostoon yhteensä m 3 vettä, mikä tarkoittaa, että sähköenergiaa kulutettiin 0,35 kwh/m 3. Elokuulle ajoittuva piikki sähkönkulutuksessa selittyy ilmankuivaimien käytöstä. Ilmankosteus prosessitiloissa nousee elokuussa huomattavasti, minkä takia ilmaa joudutaan kuivaamaan. Heinäkuussa 2007 vedenkulutus sekä verkostopumppaukseen käytetty sähköenergia olivat vuoden alhaisimmat, tästä syystä vesilaitoksen alhaisin sähkönkulutus sijoittui heinäkuulle.12 Sivu 11 (73) Kuukausittainen sähköenergiankulutus, kwh Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Kuva 4.2 Kuukausittainen sähkönkulutus Vanhankaupungin vesilaitoksella vuonna Kuvassa 4.3 on esitetty sähkönkulutuksen jakautuminen Vanhankaupungin vesilaitoksella eri yksiköiden kesken. Ylivoimaisesti suurin sähköenergian kuluttaja on korkeapainepumppaus verkostoon, joka käsittää yli 60 % kokonaissähköenergiankulutuksesta. Toiseksi suurimpana sähköenergiankuluttajana on hiekkasuodatuksen ja välipumppauksen 14 %:n osuus, joka koostuu pääasiassa välipumppauksesta. Välipumppauksella tarkoitetaan puhdistetun veden pumppausta puhdasvesisäiliöön, josta vesi pumpataan edelleen verkostoon. Sähkönkulutuksen jakautuminen Vanhankaupungin vesilaitoksella 2007 Helsingin energia: MWh Varavoima: 16 MWh KP-PUMPPAUS 14 % 10 % OTSONOINTILAITOS KEMIKAALIRAKENNUS. 9 % 5 % 62 % HIEKKASUODATUS JA VÄLIPUMPPAUS AKTIIVIHIILILAITOS Kuva 4.3 Sähkönkulutuksen jakautuminen Vanhankaupungin vesilaitoksella 2007.13 Sivu 12 (73) Vanhankaupungin vesilaitos on yhdistetty kaukolämpöverkkoon. Vuonna 2007 Vanhankaupungin laitoksen lämpöenergian kulutus oli yhteensä MWh, josta MWh ostettiin Helsingin Energialta ja MWh tuotettiin biokaasusta Helsingin Veden jätevedenpuhdistamolla Viikinmäessä. Kuvassa 4.4. on kuvattu lämpöenergian hankinnan kuukausittainen jakautuminen Helsingin energialta ostettuun sekä Viikinmäessä tuotettuun lämpöenergiaan vuonna Lämpöenergianhankinta Vanhankaupungin vesilaitoksella 2007, MWh TAMMI MAALIS TO UKO HEINÄ SYYS MARRAS Viikinmäki HKE Kuva 4.4 Lämpöenergian hankinnan kuukausittainen jakautuminen Vanhankaupungin vesilaitoksella Potentiaaliset energiansäästökohteet ja toimenpide-ehdotukset Laitosauditoinnin, haastattelujen ja lähtötietojen läpikäynnin jälkeen tarkasteltaviksi potentiaalisiksi energiansäästökohteiksi Vanhankaupungin vesilaitoksella valittiin seuraavat kohteet: Korkeapainepumppaus Suodattimien huuhteluvesien otto välipumppaamosta Lämmöntalteenoton kannattavuuden selvittäminen rakennuksissa, joissa sitä ei ole toteutettu Korkeapainepumppaus Korkeapainepumppaus Vanhankaupungin vesilaitoksella jakaantuu kahteen linjaan Alppilan ja Myllypuron linjoihin. Korkeapainepumppuja on yhteensä 7. Pumput 1-3 pumppaavat Alppilan linjaan, ja pumput 4-7 pumppaavat Myllypuron suuntaan. Alppilan linjan pumput (1 3) on uusittu vuonna 2004, tällöin ei uusittu pumppujen moottoreita, jotka ovat vuodelta Myllypuron linjaan pumppaavat pumput (4-7) ovat hankitut vuonna 1971 ja ne edustavat moottoreiden energiankulutuksen sekä hyötysuhteiden osalta jo vanhentunutta tekniikkaa. Kaikki pumput toimivat nyt 3 kv:n jännitteellä, eikä niillä ole taajuusmuuttajaohjausta. Säätö suoritetaan pumpun tai pumppuyhdistelmän valinnan avulla. Pumppuyhdistelmän valinnalle on olemassa14 Sivu 13 (73) optimointiohjelma, joka ei kuitenkaan ole automaation ohjaamana käytössä, vaan käyttäjä tekee valinnan kokemukseensa perustuen. Käyttövarmuutta silmällä pitäen on harkittu siirtymistä taajuusmuuttajaohjattuihin pumppuihin. 3 kv:n jännitteellä toimiville pumpuille on pumppukohtaisen taajuusmuuttajaohjauksen järjestäminen kallis toteutettavaksi, tämän vuoksi on tutkittu siirtymistä 690 V:n jännitteeseen. 690 V:n muuntaja ja sähkökeskustilat sekä kaapelointi täytyy rakentaa jännitteen muutoksen yhteydessä. Investointikustannuksissa on huomioitu näistä johtuvat kustannukset. Vanhojen pumppujen hyötysuhteen on arvioitu olevan 76 % (Vanhankaupungin energiaselvitys, Pöyry Energy Oy, v. 2003). Vuonna 2004 uusittujen pumppujen hyötysuhde on noin 77 %. Vaihdettaessa 2004 vuoden pumppuihin uudet energiatehokkaat moottorit, tulee kokonaishyötysuhteeksi arviolta noin 80 %. Uusien energiatehokkaiden pumppujen ja moottoreiden yhdistelmän kokonaishyötysuhteen on laskelmassa oletettu olevan 85 %. Vuonna 1971 hankitut pumput ovat käyttöikänsä päässä, joten ne tuli saneerata peruskorjaamalla tai vaihtamalla uusiin viiden seuraavan vuoden aikana. Korvausinvestoinnin arvo on esitetty alla olevissa taulukoissa, ja on vähennetty taulukoissa esitetyistä kokonaiskustannuksista. Vaihtoehto A: uusitaan vain kapasiteetin ja säädettävyyden kannalta tarpeellisin osin pumput ja varusteet. Nykyisellä laitoksen kapasiteetilla (vuonna 2007 keskimäärin noin 4140 m 3 /h) pumppujen uusimisen investointikustannukset ovat noin 1,4 M, sisältäen seuraavat toimenpiteet: Myllypuron linjan pumput 4 ja 5 korvataan uusilla Uusiin pumppuihin asennetaan IE2 IEC ;2008 moottorit (2 kpl) Alppilan linjan pumppuihin 1, 2 ja 3 asennetaan IE2 IEC ;2008 moottorit (3 kpl) Pumppuihin 1, 2 ja 3 vaihdetaan nopeussäätöön soveltuvat kytkimet Viiteen pumppuun asennetaan taajuusmuuttajat Säästöpotentiaali on yhteensä noin 840 MWh/a. Taulukossa 4.1. on esitetty laskelma investoinnin kannattavuudesta. Taulukko 4.1. Korkeapainepumppujen ja moottoreiden uusiminen laitoksen nykyisellä kapasiteetilla. Korkeapainepumppaus, vuoden 2007 pumppaustiedoilla Energiankulutus v MWh/a Energiankulutus uusituilla pumpuilla ja moottoreilla MWh/a Kustannussäästö (sähkön hinta 0,07 /kwh) /a Korkeapainepumppauksen korvausinvestointi (arvio) Korkeapainepumppauksen investointi (arvio) (* Takaisinmaksuaika (korkokanta 5 %) > 100 a (* Investoinnista on vähennetty korvausinvestoinnin arvo. (Ts. Ne käyttöikänsä päässä olevat pumput ja moottorit sekä putkivarusteet on uusittu, jotka kapasiteetin toteuttamiseksi minimissään vaaditaan.)15 Sivu 14 (73) Laitoksen kapasiteetin nostoa 8000 m 3 /h:iin, sekä verkoston hallintaa silmälläpitäen varten korkeapainepumppausta joudutaan saneeraamaan. Kokonaisuudessaan investointi on noin 2,1 M, seuraavat toimenpiteet suorittaen: Myllypuron linjan pumput 4,5 ja 6 korvataan uusilla Uusiin pumppuihin asennetaan IE2 IEC ;2008 moottorit (3 kpl) Alppilan linjan pumppuihin 1, 2 ja 3 asennetaan IE2 IEC ;2008 moottorit (3 kpl) Pumppuihin 1, 2 ja 3 vaihdetaan nopeussäätöön soveltuvat kytkimet Kuuteen pumppuun asennetaan taajuusmuuttajat Säästöpotentiaali laitoksen kohonneella kapasiteetilla on noin MWh/a verrattuna nykyisiin pumppuihin. Taulukko 4.2. Korkeapainepumppujen ja moottoreiden uusiminen laitoksen kapasiteetilla 8000 m 3 /h. Korkeapainepumppaus, tilanteessa 8000 m 3 /h Nykyisillä pumpuilla energiankulutus (8000 m 3 /h) MWh/a Energiankulutus uusituilla pumpuilla ja moottoreilla MWh/a Kustannussäästö (sähkön hinta 0,07 /kwh) /a Korkeapainepumppauksen korvausinvestointi (arvio) Korkeapainepumppauksen investointi (arvio) (* Takaisinmaksuaika (korkokanta 5 %) > 100 a (* Investoinnista on vähennetty korvausinvestoinnin arvo. (Ts. Ne käyttöikänsä päässä olevat pumput ja moottorit sekä putkivarusteet on uusittu, jotka kapasiteetin toteuttamiseksi minimissään vaaditaan.) Investointi ei ole kannattava, huomioiden pelkästään energiansäästön avulla saatu kustannushyöty. Laitoksen kapasiteetin noustessa m 3 /h voidaan korkeapainepumppaus uusia hydraulisilta ja mekaanisilta osiltaan, uusimatta moottoreita. Tällöin investointi on laskennallisesti kannattava (taulukko 4.3.). Taulukko 4.3. Korkeapainepumppujen hydraulisten ja mekaanisten osien uusiminen laitoksen kapasiteetilla m 3 /h. Korkeapainepumppaus, minimi-investointi tilanteessa 8000 m 3 /h Nykyisillä pumpuilla energiankulutus (8000 m 3 /h) MWh/a Energiankulutus uudet pumput, vanhat moottorit MWh/a Kustannussäästö (sähkön hinta 0,07 /kwh) /a Korkeapainepumppauksen investointi (arvio) (** Takaisinmaksuaika (korkokanta 5 %) 15,0 a (** Investointi on käytännössä korvausinvestointia, ja ne käyttöikänsä päässä olevat pumput, moottorit sekä putkivarusteet on uusittu, jotka kapasiteetin toteuttamiseksi minimissään vaaditaan.16 Sivu 15 (73) Vaihtoehto B: Kaikkien normaalisti käytössä olevien pumppujen kokonaishyötysuhteen tulee olla vähintään 85 %. Uusimalla kaikki pumput korkean hyötysuhteen pumppuihin ja moottoreihin päästään täysimääräiseen energiansäästöpotentiaaliin. Laitetoimittajalta tulee takuuarvona vaatia vähintään 85 % kokonaishyötysuhdetta uusille hankittaville pumpuille. Vanhemmat, hyötysuhteeltaan alhaisemmat pumput jäävät varakäyttöön. Tällöin tulee tehdä seuraavat toimenpiteet nykyisen kapasiteetin tilanteessa: Pumput 1,2,4,6 korvataan uusilla Pumput 3,5 peruskorjataan ja niihin vaihdetaan nopeussäätöön soveltuvat kytkimet Uusiin pumppuihin asennetaan IE2 IEC ;2008 moottorit Pumppuihin 3 ja 5 asennetaan IE2 IEC ;2008 moottorit Neljään uusittavaan pumppuun asennetaan taajuudenmuuttaja Säästöpotentiaali on yhteensä noin 840 MWh/a. Taulukossa 4.4. on esitetty laskelma investoinnin kannattavuudesta. Taulukko 4.4. Korkeapainepumppujen ja moottoreiden uusiminen laitoksen nykyisellä kapasiteetilla. Korkeapainepumppaus Nykyinen energiankulutus (v. 2007) MWh/a Energiankulutus uusituilla pumpuilla jamoottoreilla MWh/a Kustannussäästö (sähkön hinta 0,07 /kwh) /a Korkeapainepumppauksen korvausinvestointi (arvio) Korkeapainepumppauksen investointi (arvio) (* Takaisinmaksuaika (korkokanta 5 %) > 100 a (* Investoinnista on vähennetty korvausinvestoinnin arvo. (Ts. Ne pumput ja moottorit sekä putkivarusteet on uusittu, jotka kapasiteetin toteuttamiseksi minimissään vaaditaan.) Laitoksen kapasiteetin nostoa 8000 m 3 /h:iin, sekä verkoston hallintaa silmälläpitäen varten korkeapainepumppausta joudutaan saneeraamaan. Kokonaisuudessaan investointi on noin 2,1 M, josta korvausinvestoinnin osuus on noin 0,6 M. Kustannusarvio sisältää seuraavat toimenpiteet: Pumput 1,2,4,6,7 korvataan uusilla Pumput 3,5 peruskorjataan ja niihin vaihdetaan nopeussäätöön soveltuvat kytkimet Uusiin pumppuihin asennetaan IE2 IEC ;2008 moottorit Pumppuihin 3 ja 5 asennetaan IE2 IEC ;2008 moottorit Viiteen uusittavaan pumppuun asennetaan taajuudenmuuttaja Säästöpotentiaali laitoksen kohonneella kapasiteetilla on noin MWh/a verrattuna nykyisiin pumppuihin.17 Sivu 16 (73) Taulukko 4.5. Korkeapainepumppujen ja moottoreiden uusiminen laitoksen kapasiteetilla 8000 m 3 /h. Korkeapainepumppaus Nykyisillä pumpuilla energiankulutus (8000 m 3 /h) MWh/a Energiankulutus uusituilla pumpuilla ja moottoreilla MWh/a Kustannussäästö (sähkön hinta 0,07 /kwh) /a Korkeapainepumppauksen korvausinvestointi (arvio) Korkeapainepumppauksen investointi (arvio) (* Takaisinmaksuaika (korkokanta 5 %) 25,8 a (* Investoinnista on vähennetty korvausinvestoinnin arvo. (Ts. Ne pumput ja moottorit sekä putkivarusteet on uusittu, jotka kapasiteetin toteuttamiseksi minimissään vaaditaan.) YHTEENVETO KORKEAPAINEPUMPPAUKSESTA Korkeapainepumppaus v m 3 /h Nykyisillä pumpuilla Pumppaus keskimäärin m 3 /h Vuosittainen pumpattu vesimäärä m 3 /a Vuotuinen pumppausenergia kwh/a Keskimääräinen nostokorkeus m Keskimääräinen kok. hyötysuhde (arvio) % 76,4 76,7 Pumppauksen tehokkuus, kwh/m 3 /100m 0,36 0,36 Uudet pumput ja moottorit Vuotuinen pumppausenergia kwh/a Vuosittainen pumpattu vesimäärä m 3 /a Keskimääräinen nostokorkeus m 60,8 60,8 Keskimääräinen kok. hyötysuhde (vaadittu) % Pumppauksen tehokkuus, kwh/m 3 /100m 0,32 0,32 Pumppausenergian säästö (arvio) kwh/a Kustannussäästö (sähkön hinta 0,07 /kwh) Investointiarvio, korvausinvestoinnit vähennetty Takaisinmaksuaika (Korkokanta 5 %) > ,8 Siirtyminen 690 V:n jännitteeseen ja pumppukohtaiseen taajuusmuuttajaohjaukseen laitoksen nykyisen kapasiteetin tilanteessa ei ole investointina kannattava. Kapasiteettitilanteessa 8000 m 3 /h nykyisten pumppujen mekaanisten osien uusinta, sekä pitäytyminen 3 kv:n sähköjärjestelmässä on energiansäästön ja investoinnin kannattavuus arvioiden perusteltavissa oleva hankinta. Kapasiteettitilanteessa 8000 m 3 /h myös uusimpien vuonna 2004 hankittujen pumppujen vaihtaminen entistä energiatehokkaampiin pumppu- ja moottoriyhdistelmiin 690 V:n järjestelmässä tuo merkittävän energiasäästön, joka maksaa investoinnin takaisin, olettaen että uudet pumput kestävät käytössä samalla tavalla kuin nyt käytössä useita vuosikymmeniä olleet.18 Sivu 17 (73) Investoinnit eivät kuitenkaan ole vertailtavissa ainoastaan energiansäästöpotentiaalin ja takaisinmaksuajan perusteella, myös korkeapainepumppauksen käyttövarmuus tulee huomioida. Pumppukohtaisella taajuusmuuttajaohjauksella voidaan myös optimoida korkeapainepumppausta nykyistä paremmin, vastaamaan verkoston tarpeita ja ylävesisäiliöiden vedenpintaohjauksen toimintaperiaatteita Suodattimien huuhteluvesipumppaus Vanhankaupungin vesilaitoksen hiekkasuodattimien huuhteluvetenä käytetään puhdistettua talousvettä, joka otetaan Myllypuron korkeapainelinjasta. Se johdetaan juoksuttamalla pesuvesisäiliöön (700 m 3 ), josta se johdetaan erillisen pesuvesilinjan kautta suodattimien pesuun. Keskimääräinen vesimäärä suodattimien pesussa on vuositasolla noin m 3. Hiekkasuodinten huuhtelussa vaadittava paine on huomattavasti alhaisempi kuin verkon paine. Mikäli suodattimien pesussa käytettävä pesuvesi pumpattaisiin omalla pumppaamolla välipumppaamosta ennen puhdasvesialtaisiin pumppaamista, voidaan saavuttaa pumppausenergian säästöä. Tätä ennen on kuitenkin selvitettävä, voidaanko prosessia häiritsemättä toteuttaa erillinen pesuveden pumppaus. Helsingin Vedessä on tulevaisuudessa kaavailtu Vanhankaupungin vesilaitoksen kapasiteetin nostamista, mikä tarkoittaa, että myös hiekkasuodinten huuhtelun tarve kasvaa. Vanhankaupungin vesilaitoksen kapasiteetti on tällä hetkellä n m 3 /h, ja tulevaisuudessa laitoksen kapasiteetin on kaavailtu nousevan tasolle m 3 /h. Tällöin vesimäärä kasvaa kolmanneksella, jolloin voitaisiin ajatella, että myös huuhteluvesien määrä kasvaa samassa suhteessa. Kun hiekkasuodatusta edeltävän selkeytyksen läpi johdetaan kolmannes enemmän vettä nykyiseen verrattuna, lyhenee viipymä selkeytysaltaissa ja selkeytystulos heikkenee. Tämä johtaa siihen, että selkeytyksestä poistuva vesi sisältää enemmän kiintoainetta kuin aikaisemmin, jolloin hiekkasuotimet likaantuvat aikaisempaa enemmän. Tämä taas lisää hiekkasuodinten huuhtelutarvetta merkittävästi. Näin ollen voidaan olettaa, että huuhtelutarve vähintään kaksinkertaistuu, mikäli kapasiteettia nostetaan lukemaan m 3 /h. Hiekkasuodinten huuhteluun käytettävä vesimäärä olisi tällöin m 3 /a. Alla olevassa taulukossa 4.6 on esitetty laskelma huuhteluvesien oman pumppaamon kannattavuudesta. Taulukko 4.6. Hiekkasuodinten pesuvesipumppaamon kannattavuuslaskelma. Hiekkasuodinten huuhteluvesipumppaus v m 3 /h Vuosittainen pesuvesimäärä m 3 /a Nykyinen pumppauskorkeus (verkoston painetasoon) m Tarvittava nostokorkeus (putkihäviöt mukana) m Keskimääräinen hyötysuhde % Säästetty nostokorkeus (56-12) m Pumppauksen tehokkuus, kwh/m 3 /100m 0,389 0,389 0,389 0,389 Pumppausenergian säästö kwh/a Kustannussäästö (sähkön hinta 0,07 /kwh) /a Investointi (arvio) Takaisinmaksuaika (Korkokanta 5%) a 11,1 9,5 4,8 4,219 Sivu 18 (73) Nykytilanteessa, kun vuosittainen hiekkasuodinten huuhteluvesimäärä on välillä m 3 /a on kustannussäästö sähköenergian osalta n /a. Tulevaisuudessa, jos/kun laitoksen kapasiteettia tullaan nostamaan, nousee kustannusvaikutus luokkaan /a. Investoinnin voidaan todeta olevan kannattava, mikäli takaisinmaksuaika alittaa investoinnin käyttöiän. Koneiston osalta käytetään käyttöikänä tyypillisesti 15 vuotta, joten investointi on kannattava jo tämän päivän huuhteluvesivirtaamilla Lämmöntalteenotto Vanhankaupungin vanhemmissa rakennuksissa ei ole järjestetty lämmön talteenottoa. Lämmön talteenoton järjestäminen laitosalueen rakennuksiin parantaisi laitoksen lämpöomavaraisuutta. Lämmön talteenotto on kannattavaa rakennuskuutioiltaan yli 400 m 3 :n rakennuksien lämpimissä tiloissa (20-22 C), joissa lämmitys tapahtuu kaukolämmön avulla. Sähkölämmitettyjen tilojen rakennuskuutioraja on 200 m 3, johtuen sähkön hinnasta. Puolilämpimien (10 C) tilojen lämmön talteenotto ei kannata Etelä-Suomessa. Jos tilassa on sisäinen lämpökuorma, kuten pumppuja, lämmön talteenotto ei yleensä ole kannattavaa. Viranomaiset kuitenkin vaativat lämmön talteenottoa uudisrakentamisessa ja merkittävissä saneerauskohteissa. Laitokselle suositellaan tehtäväksi tarkempi selvitys lämmöntalteenoton kannattavuudesta rakennuksissa, joissa sitä ei ole toteutettu. 4.4 Laitoksen hiilijalanjälki Suora hiilijalanjälki Vanhankaupungin puhdasvesilaitoksen suora hiilijalanjälki laskettiin itse tuotetusta energiasta (kevyt polttoöljy), laitoksen liikennesuoritteista ja päivittäisistä työmatkoista. Vanhankaupungin puhdasvesilaitoksella työskentelee keskimäärin 30 henkilöä. Työhön liittyviä ajojen liikennesuorite tarkasteluvuonna oli noin km ja työntekijöiden työmatkoiksi arvioitiin noin km. Puhdasvesilaitoksella on varavoimakone, jota koeajetaan säännöllisesti. Vuonna 2007 koeajoissa tuotettiin 16 MWh sähköä. Vanhankaupungin vedenpuhdistamon tarkasteluvuodeksi valittiin vuosi 2007, koska se kuvaa laitoksen toimintaa normaalioloissa; vuonna 2008 Päijännetunnelia saneerattiin ja Vanhankaupungin puhdistamolle otettiin raakavesi Vantaanjoesta. Kuvassa 4.5 on esitetty suoran hiilijalanjäljen muodostuminen tarkasteluvuonna Suora hiilijalanjälki Vanhankaupungin laitoksella oli 19 hiilidioksidiekvivalenttitonnia (tco 2 ekv./a), mikä tarkoittaa, että suora hiilijalanjälki oli noin 0,5 gco 2 ekv./m 3 puhdistettua raakavettä.20 Sivu 19 (73) Suora hiilijalanjälki tco2 ekv./a Laitoksen sisäinen liikenne 20% Työmatkat 57% Oma sähköntuotanto 23% Kuva 4.5 Suora hiilijalanjälki Vanhankaupungin laitoksella Kokonaishiilijalanjälki Kokonaishiilijalanjälkeen laskettiin lisäksi kemikaalien ja jätteiden kuljetukset, ostetun sähkön sekä lämmön päästöt. Vanhakaupunki kulutti tarkasteluvuotena 2007 yhteensä noin 4207 tonnia kemikaaleja ja jätettä muodostui noin 30 tonnia. Taulukossa 3.2 on esitetty käytettyjen kemikaalien määrät. Tulevaisuudessa kapasiteetin noston ja sitä kautta prosessimuutosten myötä kemikaalimäärät tulevat muuttumaan, mikä vaikuttaa mm. kemikaalikuljetusten kasvihuonekaasupäästöihin tulevaisuudessa. Vanhakaupunki kulutti tarkasteluvuonna MWh sähköä ja 3790 MWh lämpöä. Sähkö ostettiin Helsingin Energialta. Lämpöä ostettiin 1971 MWh Helsingin Energialta, ja 1819 MWh tuotettiin Helsingin Veden Viikinmäen jätevedenpuhdistamolla. Viikinmäessä tuotettu lämpö tuotetaan puhdistamolietteestä ja yleisen linjauksen (IPCC 2007) mukaan biomateriaalista tuotettua energiaa ei huomioida kasvihuonekaasutaselaskennoissa. Kuvassa 4.6 on esitetty laitoksen kokonaishiilijalanjälki. Tarkasteltu kokonaishiilijalanjälki on 3401 tco 2 ekv./a, joka on puhdistettuun vesikuutiota kohti 94 gco 2 ekv./m 3 Ostetun sähkön osuus hiilijalanjäljestä on 2852 tco 2 ekv./a ja lämmön osuus 434 tco 2 ekv./a Laitoksen toimintaan liittyvä liikennöinti aiheutti kokonaisuudessaan 110 tco 2 ekv./a päästöjä, josta kemikaalien kuljetukset muodostivat suurimman osan, 95 tco 2 ekv./a. Näytä lisää
 Vesilaitosten ilmastonmyönteinen toiminta -tuloksia kehityshankkeesta
 1 Vesilaitosten ilmastonmyönteinen toiminta -tuloksia kehityshankkeesta Vesihuoltonuoret seminaari Tampereella 6.11.2009 Projekti-insinööri Pöyry Environment Oy 2 1 Oma tausta Lähtöisin Raumalta Koulutus: Lisätiedot Ilmastonmuutoksen hillitseminen
 Ilmastonmuutoksen hillitseminen Jyri Seppälä SYKE MAAILMAN VESIPÄIVÄN SEMINAARI 22.3.2011, Säätytalo, Helsinki Lähtökohtia Ilmastonmuutos etenee - vuosi 2010 oli toisiksi lämpimin vuoden 1880 jälkeen Kehittyneillä Lisätiedot HIILIJALANJÄLKIRAPORTTI. Hotelli-ravintola Lasaretti
 HIILIJALANJÄLKIRAPORTTI Hotelli-ravintola Lasaretti 1.3.2012 Hiilijalanja ljen laskenta Ecompterin Hiilijalanjäljen laskentamenetelmät perustuvat Greenhouse Gas Protocollan (GHG Protocol) mukaiseen laskentastandardiin Lisätiedot Mädätys HSY:n jätevedenpuhdistamoilla. Mädätyksen rakenne- ja laitetekniikka seminaari 15.10.2013
 Mädätys HSY:n jätevedenpuhdistamoilla Mädätyksen rakenne- ja laitetekniikka seminaari 15.10.2013 HSY - Helsingin seudun ympäristöpalvelut kuntayhtymä HSY tuottaa jäte- ja vesihuoltopalveluita yli miljoonalle Lisätiedot Vesihuoltolaitosten vaikutus ilmastonmuutokseen
 Vesihuoltolaitosten vaikutus ilmastonmuutokseen Vesihuoltonuoret 6.11.2009, Tampere Tuija Tukiainen Teknillinen korkeakoulu Diplomityö Aihe: Vesihuoltolaitosten kasvihuonekaasupäästöt Suomessa Esiselvitys: Lisätiedot HIILIJALANJÄLKI- RAPORTTI
 HIILIJALANJÄLKI- RAPORTTI Hotelli Lasaretti 2013 21.2.2014 HIILIJALANJÄLJEN LASKENTA Ecompterin Hiilijalanjäljen laskentamenetelmät perustuvat Greenhouse Gas Protocollan (GHG Protocol) mukaiseen laskentastandardiin Lisätiedot Tulevaisuuden kaukolämpöasuinalueen energiaratkaisut (TUKALEN) Loppuseminaari 16.10.2014
 Tulevaisuuden kaukolämpöasuinalueen energiaratkaisut (TUKALEN) Loppuseminaari 16.10.2014 Elinkaariarvio pientalojen kaukolämpöratkaisuille Sirje Vares Sisältö Elinkaariarvio ja hiilijalanjälki Rakennuksen Lisätiedot Työkalu ympäristövaikutusten laskemiseen kasvualustan valmistajille ja viherrakentajille LCA in landscaping hanke
 Työkalu ympäristövaikutusten laskemiseen kasvualustan valmistajille ja viherrakentajille LCA in landscaping hanke Frans Silvenius, MTT Bioteknologia ja elintarviketutkimus Kierrätysmateriaaleja mm. Kompostoidut Lisätiedot Viikinmäen jätevedenpuhdistamon Energiantuotannon tehostaminen
 Viikinmäen jätevedenpuhdistamon Energiantuotannon tehostaminen Kaasumoottorikannan uusiminen ja ORC-hanke Helsingin seudun ympäristöpalvelut Riikka Korhonen Viikinmäen jätevedenpuhdistamo Otettiin käyttöön Lisätiedot INNOVATIIVISET UUDEN ENERGIAN RATKAISUT. Tommi Fred HSY MAAILMAN VESIPÄIVÄN SEMINAARI VESI JA ENERGIA 19.3.2014
 INNOVATIIVISET UUDEN ENERGIAN RATKAISUT MAAILMAN VESIPÄIVÄN SEMINAARI VESI JA ENERGIA 19.3.2014 Tommi Fred HSY Uusiutuva energia Tavoitteena uusiutuvan energian tuotannon lisääminen Biokaasu merkittävässä Lisätiedot KESKON KÄYTÖSSÄ OLEVIEN KIINTEISTÖJEN ENERGIAKULUTUKSEN YMPÄRISTÖPROFIILI 2014
 KESKON KÄYTÖSSÄ OLEVIEN KIINTEISTÖJEN ENERGIAKULUTUKSEN YMPÄRISTÖPROFIILI 2014 3.3.2015 Anna-Mari Pirttinen 020 799 2219 anna-mari.pirttinen@energiakolmio.fi SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto... 3 1.1. Energiankulutus Lisätiedot Mäkikylän jätevedenpuhdistamon saneeraus ja laajennus
 Mäkikylän jätevedenpuhdistamon saneeraus ja laajennus Vesihuoltopäivät 19.3.2015 Kouvola Jussi Lindholm jussi.lindholm@fcg.fi FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy 3.3.2015 Page 1 Mäkikylän jätevedenpuhdistamo Lisätiedot Uusiutuvan energian kuntakatselmus Sisältö ja toteutus. Uusiutuvan energian kuntakatselmoijien koulutustilaisuus 16.4.2013 Kirsi Sivonen, Motiva Oy
 Uusiutuvan energian kuntakatselmus Sisältö ja toteutus Uusiutuvan energian kuntakatselmoijien koulutustilaisuus Tavoite ja sisältö Tavoite Tunnetaan malliraportin rakenne Sisältö Kuntakatselmuksen sisältö Lisätiedot Energiatehokkuuden parantaminen talousveden jakelussa
 Energiatehokkuuden parantaminen talousveden jakelussa DI Mika Kuronen 20.5.2015 Sisältö Pohjana samanniminen diplomityö, Aalto-yliopisto Tilaaja Tuusulan seudun vesilaitos kuntayhtymä, mukana myös VVY, Lisätiedot Yksikkö 2011 2012 2013
 KESKON KÄYTÖSSÄ OLEVIEN KIINTEISTÖJEN ENERGIAKULUTUKSEN YMPÄRISTÖPROFIILI 2013 22.4.2014 Kari Iltola 020 799 2217 kari.iltola@energiakolmio.fi SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto... 1 1.1. Energiankulutus 2013... Lisätiedot Biokaasua Espoon Suomenojalta
 Biokaasua Espoon Suomenojalta Suomen Kaasuyhdistyksen syyskokous 8.11.2012 Tommi Fred, vs. toimialajohtaja 8.11.2012 1 HSY ympäristötekoja toimivan arjen puolesta Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä Lisätiedot Valvomorakennus - valvomorakennus 70 m2 1 500 /m2 105 000
 KUSTANNUSARVIO Ramboll Finland Oy PARIKKALAN KUNTA SÄRKISALMEN JÄTEVEDENPUHDISTAMON ESISUUNNITELMA 2014 VAIHTOEHTO 1A: Uusi aktiivilieteprosessi ja jälkiselkeytysaltaat sekä vanhat hiekkasuodattimet Allassyvyys Lisätiedot Jämsän energiatase Keski-Suomen Energiatoimisto/ Benet Oy
 Jämsän energiatase 2010 Keski-Suomen Energiatoimisto/ Benet Oy 1 Jämsän energiatase 2010 Öljy 398 GWh Turve 522 GWh Teollisuus 4200 GWh Sähkö 70 % Prosessilämpö 30 % Puupolttoaineet 1215 GWh Vesivoima Lisätiedot TUTKIMUS IKI-KIUKAAN ENERGIASÄÄSTÖISTÄ YHTEISKÄYTTÖSAUNOISSA
 TUTKIMUS IKI-KIUKAAN ENERGIASÄÄSTÖISTÄ YHTEISKÄYTTÖSAUNOISSA IKI-Kiuas Oy teetti tämän tutkimuksen saatuaan taloyhtiöiltä positiivista palautetta kiukaistaan. Asiakkaat havaitsivat sähkölaskujensa pienentyneen, Lisätiedot Click to edit Master title style
 GRUNDFOS PUMPPUAKATEMIA Click to edit Master title style Pumppujen energiankäyttö. Suomen sähköstä 13 % eli reilut 10 000 GWh kulutetaan pumppaukseen Suurin kuluttaja on teollisuus noin 8 500 GWh:llaan, Lisätiedot Ilmastuksen energiankulutuksen ja typenpoiston optimointi Turun Kakolanmäen jätevedenpuhdistamolla
 Ilmastuksen energiankulutuksen ja typenpoiston optimointi Turun Kakolanmäen jätevedenpuhdistamolla Envieno, Turun seudun puhdistamo Oy, Esa Malmikare Jouko Tuomi Vesihuolto 2015 KAKOLANMÄEN JÄTEVEDENPUHDISTAMO Lisätiedot Energian tuotto ja käyttö HSY:n jätevedenpuhdistuksessa Kohti resurssipuhdistamoa
 Energian tuotto ja käyttö HSY:n jätevedenpuhdistuksessa Kohti resurssipuhdistamoa Mari Heinonen Tuotantopäällikkö Hankkeet kohti resurssipuhdistamoa 1. Johdanto ja tilastot 2. Energiaseurannan kehittäminen Lisätiedot Kouvolan hiilijalanjälki 2008. Elina Virtanen, Juha Vanhanen 7.10.2009
 Kouvolan hiilijalanjälki 2008 Elina Virtanen, Juha Vanhanen 7.10.2009 Johdanto Sisällysluettelo Laskentamenetelmä Kouvolan hiilijalanjälki Hiilijalanjäljen jakautuminen Tuotantoperusteisesti Kulutusperusteisesti Lisätiedot ENERGIATEHOKAS VESIHUOLTO
 ENERGIATEHOKAS VESIHUOLTO MAAILMAN VESIPÄIVÄN SEMINAARI 19.3.2014 20.3.2014 HSY strategia 2020 Hallitus 28.2.2014 Visio 2020 Strategiset päämäärät (vaikutukset) Mahdollistajat Vastuulliset, tehokkaat ja Lisätiedot Kuopion ja Karttulan kasvihuonekaasu- ja energiatase vuodelle 2009
 Kuopion ja Karttulan kasvihuonekaasu- ja energiatase vuodelle 2009 Kuopion kaupunki Ympäristökeskus 2010 2 SISÄLLYS 1 JOHDANTO... 3 2 KUOPIO... 4 2.1 Kasvihuonekaasupäästöt... 4 2.2 Energiatase... 8 3 Lisätiedot Kestävää energiaa maailmalle Voiko sähköä käyttää järkevämmin?
 Kestävää energiaa maailmalle Voiko sähköä käyttää järkevämmin? Maailman sähkönnälkä on loppumaton Maailman sähkönkulutus, biljoona KWh 31,64 35,17 28,27 25,02 21,9 2015 2020 2025 2030 2035 +84% vuoteen Lisätiedot Päätösmallin käyttö lietteenkäsittelymenetelmän valinnassa
 Päätösmallin käyttö lietteenkäsittelymenetelmän valinnassa Diplomityön esittely Ville Turunen Aalto yliopisto Hankkeen taustaa Diplomityö Vesi- ja ympäristötekniikan laitokselta Aalto yliopistosta Mukana Lisätiedot UUDEN LÄMMITYSKOHTEEN LIITTÄMINEN. Urpo Hassinen 30.3.2012
 UUDEN LÄMMITYSKOHTEEN LIITTÄMINEN Urpo Hassinen 30.3.2012 1 LÄHTÖTIETOJEN KARTOITUS hankkeen suunnittelu ammattiavulla kartoitetaan potentiaaliset rakennukset ja kohteiden lähtötiedot: - tarvittavan lämpöverkon Lisätiedot Jätevirroista uutta energiaa. Ilmastokestävä kaupunki 13.2.2013 Kohti vähähiilistä yhteiskuntaa Markku Salo
 Jätevirroista uutta energiaa Ilmastokestävä kaupunki 13.2.2013 Kohti vähähiilistä yhteiskuntaa Markku Salo 1 Etusijajärjestys 1. Määrän ja haitallisuuden vähentäminen 2. Uudelleenkäytön valmistelu 3. Hyödyntäminen Lisätiedot Verkkoliite 1. Uudenmaan kasvihuonekaasupäästöt 1990 ja 2003 Päästöt kunnittain
 Verkkoliite 1 Uudenmaan kasvihuonekaasupäästöt 1990 ja 2003 Päästöt kunnittain (Uudenmaan liiton julkaisuja C 53-2006, ISBN 952-448-154-5 (nid.), 952-448-155-3 (PDF), ISSN 1236-388X) Johdanto Tämä liite Lisätiedot Öljyalan Palvelukeskus Oy Laskelma lämmityksen päästöistä. Loppuraportti 60K30031.02-Q210-001D 27.9.2010
 Öljyalan Palvelukeskus Oy Laskelma lämmityksen päästöistä Loppuraportti 60K30031.02-Q210-001D 27.9.2010 Tausta Tämän selvityksen laskelmilla oli tavoitteena arvioida viimeisimpiä energian kulutustietoja Lisätiedot Päästökuvioita. Ekokumppanit Oy. Tampereen energiatase ja kasvihuonekaasupäästöt 2010
 Tampereen energiatase ja kasvihuonekaasupäästöt 2010: Päästökuvioita Kasvihuonekaasupäästöt Tamperelaisesta energiankulutuksesta, jätteiden ja jätevesien käsittelystä, maatalouden tuotannosta ja teollisuuden Lisätiedot Energiatehokkuuden optimointi Mahdollisuudet ja työkalut yrityksille. Salo 9.10.2014 Juha-Pekka Paavola Finess Energy Oy
 Energiatehokkuuden optimointi Mahdollisuudet ja työkalut yrityksille Salo 9.10.2014 Juha-Pekka Paavola Finess Energy Oy ENERGIANSÄÄSTÖ? ENERGIATEHOKKUUS! ENERGIATEHOKKUUS Energian tehokas hyödyntäminen Lisätiedot Elinkaariarvioinnin soveltaminen viherrakentamiseen
 Elinkaariarvioinnin soveltaminen viherrakentamiseen Esitys Hämeenlinnassa 1.2.2012 Frans Silvenius MTT Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus frans.silvenius@mtt.fi Elinkaaritarkastelun soveltaminen Lisätiedot Pitkäjärven koulun lämmön kulutus
 n lämmön kulutus 700 680 660 640 MWh 620 600 580 560 540 2002 2003 vuosi energia Lämpöenergian kulutus lla v. 2003 100 90 80 70 60 MWh 50 40 30 20 10 0 tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys Lisätiedot ENKAT hanke: Biokaasutraktorin vaikutus biokaasulaitoksen energiataseeseen ja kasvihuonekaasupäästöihin
 ENKAT hanke: Biokaasutraktorin vaikutus biokaasulaitoksen energiataseeseen ja kasvihuonekaasupäästöihin MMM Mari Seppälä Jyväskylän yliopisto Bio- ja ympäristötieteiden laitos Biokaasulaitoksen energiatase Lisätiedot Ämmässuon mädätyslaitoksen biokaasun hyödyntämistapa
 Ämmässuon mädätyslaitoksen biokaasun hyödyntämistapa Hallitus 20.12.2013 Hyödyntämisratkaisua ohjaavat päätökset Euroopan unionin ilmasto- ja energiapaketissa on vuonna 2008 päätetty asettaa tavoitteiksi Lisätiedot Puu vähähiilisessä keittiössä
 Puu vähähiilisessä keittiössä 16.09.2013 Matti Kuittinen Arkkitehti, tutkija Tässä esityksessä: 1. Miksi hiilijalanjälki? 2. Mistä keittiön hiilijalanjälki syntyy? 3. Puun rooli vähähiilisessä sisustamisessa Lisätiedot AURINKOLÄMMÖN LIIKETOIMINTAMAHDOLLISUUDET KAUKOLÄMMÖN YHTEYDESSÄ SUOMESSA
 AURINKOLÄMMÖN LIIKETOIMINTAMAHDOLLISUUDET KAUKOLÄMMÖN YHTEYDESSÄ SUOMESSA KAUKOLÄMPÖPÄIVÄT 28-29.8.2013 KUOPIO PERTTU LAHTINEN AURINKOLÄMMÖN LIIKETOIMINTAMAHDOLLISUUDET SUOMESSA SELVITYS (10/2012-05/2013) Lisätiedot KAUKOLÄMPÖ ON YMPÄRISTÖYSTÄVÄLLISTÄ ENERGIAA ENERGIAA JÄTTEESTÄ YHTEISTYÖ LUO VAKAUTTA
 YMPÄRISTÖRAPORTTI 2014 KAUKOLÄMPÖ ON YMPÄRISTÖYSTÄVÄLLISTÄ ENERGIAA Kaukolämpö on ekologinen ja energiatehokas lämmitysmuoto. Se täyttää nykyajan kiristyneet rakennusmääräykset, joten kaukolämpötaloon Lisätiedot Ilmanvaihdon kehittäminen ikkunaremontin yhteydessä, saneeraus- ja muutostöillä saavutettava vuotuinen energiansäästö
 Ilmanvaihdon kehittäminen ikkunaremontin yhteydessä, saneeraus- ja muutostöillä saavutettava vuotuinen energiansäästö Timo Nissinen www.pihla.fi Vanhat ikkunat ovat kiinteistön ulkovaipan heikoin lenkki Lisätiedot Rauman kaupunki Yrityspalvelut
 Rauman kaupunki Yrityspalvelut Energiatehokkuuden, päästöjen ja kustannusten laskennalla vaikutetaan yritysten imagoon ja kilpailukykyyn Esittelyaineistoa Reijo Laine Senior & Sons Oy Rauman kaupunki lähti Lisätiedot Viemäröinti ja jätevedenpuhdistus Anna Mikola TkT D Sc (Tech)
 Viemäröinti ja jätevedenpuhdistus Anna Mikola TkT D Sc (Tech) Kytkeytyminen oppimistavoitteisiin Pystyy kuvailemaan yhdyskuntien vesi- ja jätehuollon kokonaisuuden sekä niiden järjestämisen perusperiaatteet Lisätiedot Rakennuksen elinkaaren hiilijalanjälki. 21.3.2012 Jarek Kurnitski
 Rakennuksen elinkaaren hiilijalanjälki Hiilijalanjälki ilmastonvaikutukset Rakennusten suorituskyky ja ilmastonvaikutukset voidaan kuvata kokonaisvaltaisesti 3-5 mittarin avulla: - Sisäilmastoluokka (Sisäilmastoluokitus Lisätiedot Biokaasun tuotanto tuo työpaikkoja Suomeen
 BIOKAASUA METSÄSTÄ Biokaasun tuotanto tuo työpaikkoja Suomeen KOTIMAINEN Puupohjainen biokaasu on kotimaista energiaa. Raaka-aineen hankinta, kaasun tuotanto ja käyttö tapahtuvat kaikki maamme rajojen Lisätiedot HSY Vesi Energiatehokkuus osana Helsingin seudun vesihuoltoa
 HSY Vesi Energiatehokkuus osana Helsingin seudun vesihuoltoa Maailman vesipäivän seminaari 22.3.2010 Suomen Vesiyhdistys ry Jukka Piekkari toimialajohtaja HSY Vesi Jukka Piekkari, HSY Vesi 22.3.2010 1 Lisätiedot Ympäristövaikutukset Ratamopalveluverkon vaihtoehdoissa
 Päätösten ennakkovaikutusten arviointi EVA: Ratamoverkko-pilotti Ympäristövaikutukset Ratamopalveluverkon vaihtoehdoissa Ve0: Nykytilanne Ve1: Ratamopalveluverkko 2012 Ve2: Ratamopalveluverkko 2015 1. Lisätiedot HSY:n energiatase ja kasvihuonekaasupäästöt 2013
 HSY:n energiatase ja kasvihuonekaasupäästöt 2013 Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä Samkommunen Helsingforsregionens miljötjänster Helsinki Region Environmental Services Authority Helsingin Lisätiedot KAUKOLÄMPÖ ON YMPÄRISTÖYSTÄVÄLLISTÄ ENERGIAA ENERGIAA JÄTTEESTÄ YHTEISTYÖ LUO VAKAUTTA
 YMPÄRISTÖRAPORTTI 2015 KAUKOLÄMPÖ ON YMPÄRISTÖYSTÄVÄLLISTÄ ENERGIAA Kaukolämpö on ekologinen ja energiatehokas lämmitysmuoto. Se täyttää nykyajan kiristyneet rakennusmääräykset, joten kaukolämpötaloon Lisätiedot Liikennepolttoaineet nyt ja tulevaisuudessa
 Liikennepolttoaineet nyt ja tulevaisuudessa Perinteiset polttoaineet eli Bensiini ja Diesel Kulutus maailmassa n. 4,9 biljoonaa litraa/vuosi. Kasvihuonekaasuista n. 20% liikenteestä. Ajoneuvoja n. 800 Lisätiedot LÄMMITYSENERGIA- JA KUSTANNUSANALYYSI 2014 AS OY PUUTARHAKATU 11-13
 LÄMMITYSENERGIA- JA KUSTANNUSANALYYSI 2014 AS OY PUUTARHAKATU 11-13 2 LÄMMITYSENERGIA- JA KUSTANNUSANALYYSI 2014 Yhtiössä otettiin käyttöön lämmön talteenottojärjestelmä (LTO) vuoden 2013 aikana. LTO-järjestelmää Lisätiedot Kiinteistöjen lämmitystapamuutosselvitykset
 Kiinteistöjen lämmitystapamuutosselvitykset -yhteenveto Etelä-Kymenlaakson Uusiutuvan energian kuntakatselmus - projekti 12/2014 Koonneet: Hannu Sarvelainen Erja Tuliniemi Johdanto Selvitystyöt lämmitystapamuutoksista Lisätiedot Cargotecin ympäristö- ja turvallisuustunnusluvut 2012
 1 (8) Cargotecin ympäristö ja turvallisuustunnusluvut 2012 Cargotec raportoi ympäristöön, työterveyteen ja turvallisuuteen liittyvistä asioista tukeakseen riskienhallintaa ja Cargotecin ympäristö, työterveys Lisätiedot KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT VUONNA 2008
 LAHDEN SEUDUN YMPÄRISTÖPALVELUT TEKNINEN JA YMPÄRISTÖTOIMIALA LAHDEN KAUPUNKI KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT VUONNA 2008 HOLLOLA LAHTI NASTOLA Aalto yliopisto Teknillinen korkeakoulu Lahden keskus Paikallisilla Lisätiedot Suomen kasvihuonekaasujen päästöt 5 miljoonaa tonnia yli Kioton velvoitteiden
 Julkaistavissa 30.12.2003 klo 13.00 2003:16 Lisätietoja: Tilastokeskus / Mirja Kosonen (09) 1734 3543, 050 5005 203; ympäristöministeriö / Jaakko Ojala (09) 1603 9478, 050 3622 035 Suomen kasvihuonekaasujen Lisätiedot METSÄBIOMASSAN KÄYTTÖ SÄHKÖN JA KAUKOLÄMMÖN TUOTANNOSSA TULEVAISUUDESSA Asiantuntijaseminaari Pöyry Management Consulting Oy
 METSÄBIOMASSAN KÄYTTÖ SÄHKÖN JA KAUKOLÄMMÖN TUOTANNOSSA TULEVAISUUDESSA Asiantuntijaseminaari - 22.3.216 Pöyry Management Consulting Oy EU:N 23 LINJAUSTEN TOTEUTUSVAIHTOEHDOT EU:n 23 linjausten toteutusvaihtoehtoja Lisätiedot Energiantuotanto, -kulutus ja kasvihuonekaasupäästöt
 Energiantuotanto, -kulutus ja kasvihuonekaasupäästöt Satakunnassa ja Nakkilassa vuonna 2014 Ilmastoasiantuntija Anu Pujola, Satahima-hanke Satahima Kohti hiilineutraalia Satakuntaa -hanke Kuntien ja pk-yritysten Lisätiedot UUSIUTUVAN ENERGIAN KUNTAKATSELMUS SISÄLTÖ JA TOTEUTUS. Kirsi Sivonen 12.12.2011
 UUSIUTUVAN ENERGIAN KUNTAKATSELMUS SISÄLTÖ JA TOTEUTUS Kirsi Sivonen 12.12.2011 UUSIUTUVAN ENERGIAN KUNTAKATSELMUS Motivan katselmusmalli Katselmoijalla oltava Motivan koulutus Katselmoitava kohde voi Lisätiedot Hiilineutraalin energiatulevaisuuden haasteet
 Hiilineutraalin energiatulevaisuuden haasteet Jukka Leskelä Energiateollisuus ry Energiateollisuuden ympäristötutkimusseminaari 1 Energia on Suomelle hyvinvointitekijä Suuri energiankulutus Energiaintensiivinen Lisätiedot Työ- ja elinkeinoministeriön asetus
 LUONNOS 7.11.2014 Työ- ja elinkeinoministeriön asetus kohdekatselmusten raportoinnista Annettu Helsingissä päivänä kuuta 2014 Työ- ja elinkeinoministeriön päätöksen mukaisesti säädetään energiatehokkuuslain Lisätiedot Uusi. innovaatio. Suomesta. Kierrätä kaikki energiat talteen. hybridivaihtimella
 Uusi innovaatio Suomesta Kierrätä kaikki energiat talteen hybridivaihtimella Säästövinkki Älä laske energiaa viemäriin. Asumisen ja kiinteistöjen ilmastopäästöt ovat valtavat! LÄMPÖTASE ASUINKERROSTALOSSA Lisätiedot Kaukolämpölaskun muodostuminen ja siihen vaikuttavat tekijät OULUN ENERGIA
 Kaukolämpölaskun muodostuminen ja siihen vaikuttavat tekijät Rakennusten lämmitystekniikka Perusvaatimukset Rakennusten lämmitys suunnitellaan ja toteutetaan siten, että: saavutetaan hyvä sisäilmasto ja Lisätiedot Uudenkaupungin kasvihuonekaasupäästöt 2007
 Uudenkaupungin kasvihuonekaasupäästöt 2007 Olli-Pekka Pietiläinen, Suomen ympäristökeskus, 20.2.2009 Ilmastonmuutos on haastavin ja ajankohtaisin maailmanlaajuisista ympäristöuhkista johtuu kasvihuonekaasujen Lisätiedot Mecoren casetapaukset: Päiväkoti Saana Vartiokylän yläaste. Kestävän korjausrakentamisen tutkimusseminaari 20.4.2012 Riikka Holopainen, VTT
 Mecoren casetapaukset: Päiväkoti Saana Vartiokylän yläaste Kestävän korjausrakentamisen tutkimusseminaari 20.4.2012 Riikka Holopainen, VTT 2 Case-tapaus: Päiväkoti Saana Lpk Saana, rakennusvuosi 1963, Lisätiedot Jätevesilietteistä multaa ravinteiden kierrätyksen mahdollisuudet. Mikko Wäänänen, HSY Vesihuolto
 Jätevesilietteistä multaa ravinteiden kierrätyksen mahdollisuudet Mikko Wäänänen, HSY Vesihuolto 25.11.2014 Teollisuusjätevesien tarkkailu ja neuvonta Jätevedenpuhdistusosasto Jätevedenpuhdistus Lietteiden Lisätiedot Biokaasun tuotannon kannattavuus - Onko biopolttoaineiden kestävä tuotanto ylipäänsä mahdollista?
 Biokaasun tuotannon kannattavuus - Onko biopolttoaineiden kestävä tuotanto ylipäänsä mahdollista? JAMK, Biokaasu-opintomatka 26.9.2014 Erika Winquist & Pellervo Kässi, MTT Biokaasutuotannon vaihtoehdot Lisätiedot Maatilamittakaavan biokaasulaitoksen energiatase lypsylehmän lietelannan sekä lietelannan ja säilörehun yhteiskäsittelyssä
 Maatilamittakaavan biokaasulaitoksen energiatase lypsylehmän lietelannan sekä lietelannan ja säilörehun yhteiskäsittelyssä Maataloustieteen päivät 2014 ja Halola-seminaari 12.2.2014 Tutkija, FM Ville Pyykkönen Lisätiedot REMA Rakennuskannan energiatehokkuuden. arviointimalli Keskeisimmät tulokset. Julkisivumessut
 Talotekniikan sähkö Huoneistosähkö 18.1.211 1 OKT 21 normi OKT 198-> OKT 196-1979 OKT RAT 196-1979 RAT LPR 196-1979 LPR Lisätiedot Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalan ilmastopoliittinen ohjelma (ILPO)
 Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalan ilmastopoliittinen ohjelma (ILPO) Harri Pursiainen, liikenne- ja viestintäministeriö TransEco tutkimusohjelman aloitusseminaari Liikenteen kasvihuonekaasupäästöt Lisätiedot Matalaenergiarakentaminen
 Matalaenergiarakentaminen Jyri Nieminen 1 Sisältö Mitä on saavutettu: esimerkkejä Energian kokonaiskulutuksen minimointi teknologian keinoin Energiatehokkuus ja arkkitehtuuri Omatoimirakentaja Teollinen Lisätiedot ENERGIATEHOKKAAN KORJAUSRAKENTAMISEN KOMPASTUSKIVET. Antti Lakka 10.2.2015
 ENERGIATEHOKKAAN KORJAUSRAKENTAMISEN KOMPASTUSKIVET Antti Lakka 10.2.2015 KOUKKUNIEMEN VANHAINKOTI KOUKKUNIEMEN JUKOLA 2012 2013 KOUKKUNIEMEN IMPIVAARA 2012 2013 KOUKKUNIEMEN JUKOLA JA IMPIVAARA Asukaspaikkoja Lisätiedot ENERGIATEHOKKUUS 25.03.2009 ATT 1
 ENERGIATEHOKKUUS Rakennusten energiatehokkuuden parantamisen taustalla on Kioton ilmastosopimus sekä Suomen energia ja ilmastostrategia, jonka tavoitteena on kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen. EU:n Lisätiedot METSÄHAKKEEN KILPAILUASEMA LAUHDESÄHKÖN TUOTANNOSSA ESITYS 1.10.2013
 METSÄHAKKEEN KILPAILUASEMA LAUHDESÄHKÖN TUOTANNOSSA ESITYS LAUHDESÄHKÖN MERKITYS SÄHKÖMARKKINOILLA Lauhdesähkö on sähkön erillissähköntuotantoa (vrt. sähkön ja lämmön yhteistuotanto) Polttoaineilla (puu, Lisätiedot FInZEB-kustannuslaskenta
 FInZEB-kustannuslaskenta Asuinkerrostalo ja toimisto Teemu Salonen, Optiplan Oy 5.2.2015 1 Sisältö Laskennan lähtötiedot Ratkaisuvaihtoehtojen kannattavuus Herkkyystarkastelut Kustannusoptimaalisuuteen Lisätiedot energiatehottomista komponenteista tai turhasta käyntiajasta
 LUT laboratorio- ato o ja mittauspalvelut ut Esimerkkinä energiatehokkuus -> keskeinen keino ilmastomuutoksen hallinnassa Euroopan sähkönkulutuksesta n. 15 % kuluu pumppusovelluksissa On arvioitu, että Lisätiedot ENERGIAA JÄTEVESISTÄ. Maailman käymäläpäivän seminaari - Ongelmasta resurssiksi - 19.11.2014
 ENERGIAA JÄTEVESISTÄ Maailman käymäläpäivän seminaari - Ongelmasta resurssiksi - 19.11.2014 Watrec Oy palvelutarjonta Ratkaisut 1) Viranomaisprosessit 2) Selvitysprosessit 3) Asiantuntijaarvioinnit Asiantuntijapalvelut Lisätiedot Energiatehokas korjausrakentaminen
 Energiatehokas korjausrakentaminen Case poistoilmalämpöpumppu Teijo Aaltonen, Alfa Laval Nordic oy Energiatehokkuus mistä löytyy? Parantamalla kiinteistön rakenteita - lisäeristys, ikkunoiden uusinta => Lisätiedot ENERGIATEHOKAS VESIHUOLTOLAITOS
 ENERGIATEHOKAS VESIHUOLTOLAITOS HANKE-ESITTELY 14.4.2016 Tomi Kiuru, Motiva Oy ENERGIATEHOKAS VESIHUOLTOLAITOS taustat ja lähtökohdat Energiatehokkuus on yksi tapa leikata laitoksen kustannuksia. Ns. Motivamallisissa Lisätiedot Kuinka erinomainen juomavesi syntyy? Helsingin seudun ympäristöpalvelut
 Kuinka erinomainen juomavesi syntyy? Helsingin seudun ympäristöpalvelut 2 3 Pääkaupunkiseudun raikkaan veden salaisuus on maailman pisin kalliotunneli. Raakavesi virtaa pääkaupunkiseudulle yli 120 kilometriä Lisätiedot Yhteenveto kaukolämmön ja maalämmön lämmitysjärjestelmävertailusta ONE1 Oy 6.5.2015
 Yhteenveto kaukolämmön ja maalämmön lämmitysjärjestelmävertailusta ONE1 Oy 6.5.215 Sisällys 1. Johdanto... 1 2. Tyyppirakennukset... 1 3. Laskenta... 2 4.1 Uusi pientalo... 3 4.2 Vanha pientalo... 4 4.3 Lisätiedot Aloite merkittiin tiedoksi. TEKVLK 16 Tekninen valiokunta 24.4.2014 Valmistelija: Vesihuoltopäällikkö Matti Huttunen, matti.huttunen(at)sipoo.
 Valtuusto 32 07.04.2014 Aloite kaksoisviemäröintijärjestelmään siirtymisestä/sami Virpiö 338/10.03.01/2013 KV 108 Valtuusto 9.9.2013 Sami Virpiö jätti aloitteen, jossa hän ehdottaa, että Sipoossa siirrytään Lisätiedot Keski-Suomen energiatase 2008. Lauri Penttinen Keski-Suomen Energiatoimisto/ Benet Oy
 Keski-Suomen energiatase 2008 Keski-Suomen Energiatoimisto/ Benet Oy 1 Keski-Suomen Energiatoimisto Perustettu 1998 jatkamaan Keski-Suomen liiton energiaryhmän työtä EU:n IEE-ohjelman tuella Energiatoimistoa Lisätiedot Aurinkosähköä kotiin ja mökille Viralan koulu. Janne Käpylehto. www.solarvoima.fi
 Aurinkosähköä kotiin ja mökille Viralan koulu Janne Käpylehto Aurinkosähkö 1. Merkittävä tuotantomuoto 2. Kannattavaa, hinta on kunnossa 3. Hauskaa! Aurinkosähkö - näpertelyä? Uusi sähköntuotantokapasiteetti Lisätiedot Suomen ilmasto ja energiastrategia Maakaasupäivät Turussa 26.11.2008
 Suomen ilmasto ja energiastrategia Maakaasupäivät Turussa 26.11.2008 Taisto Turunen Työ- ja elinkeinoministeriö Energiaosasto Päästöoikeuden hinnan kehitys vuosina 2007 2008 sekä päästöoikeuksien forwardhinnat Lisätiedot Biokaasun tuotanto ja käyttö Suomessa. Prof. Jukka Rintala Ympäristötieteet Jyväskylän yliopisto
 Biokaasun tuotanto ja käyttö Suomessa Prof. Jukka Rintala Ympäristötieteet Jyväskylän yliopisto Biokaasuteknoloia On ympäristö- ja eneriateknoloiaa Vertailtava muihin saman alan teknoloioihin / menetelmiin: Lisätiedot Kemianteollisuuden toimenpideohjelman tuloksia vuodelta 2010
 Kemianteollisuuden toimenpideohjelman tuloksia vuodelta 1 Liittymistilanne Vuoden 1 loppuun mennessä kemianteollisuuden toimenpideohjelmaan oli liittynyt yhteensä 31 yritystä, jotka koostuvat 47 raportoivasta Lisätiedot Uudet energiatehokkuusmääräykset, E- luku
 Tietoa uusiutuvasta energiasta lämmitysmuodon vaihtajille ja uudisrakentajille 31.1.2013/ Dunkel Harry, Savonia AMK Uudet energiatehokkuusmääräykset, E- luku TAUSTAA Euroopan unionin ilmasto- ja energiapolitiikan Lisätiedot Korkeahyötysuhteisten sähkömoottorien hankintasuositus
 Korkeahyötysuhteisten sähkömoottorien hankintasuositus Ei julkaista painotuotteena Copyright Motiva Oy, Helsinki, huhtikuu 2004 Korkeahyötysuhteisten sähkömoottorien hankintasuositus Tarkoitettu liitettäväksi Lisätiedot Miten yritys voi olla hiilineutraali?
 Miten yritys voi olla hiilineutraali? Jyri Seppälä, Suomen ympäristökeskus Suomen ilmastopaneelin jäsen Ilmastokumppaneiden ja ympäristöjohtamisen vuosiseminaari 3.11.2014, Helsinki Maailmalta ja Suomesta Lisätiedot ENKAT hanke: Biokaasun tuotantoketjun energiatase ja kasvihuonekaasupäästöt. MMM Mari Seppälä Jyväskylän yliopisto Bio- ja ympäristötieteiden laitos
 ENKAT hanke: Biokaasun tuotantoketjun energiatase ja kasvihuonekaasupäästöt MMM Mari Seppälä Jyväskylän yliopisto Bio- ja ympäristötieteiden laitos Biokaasulaitoksen energiatase Energiataseessa lasketaan Lisätiedot Uusiutuvan energian kuntakatselmointi. Asko Ojaniemi
 Uusiutuvan energian kuntakatselmointi Asko Ojaniemi Katselmoinnin sisältö Perustiedot Energian kulutuksen ja tuotannon nykytila Uusiutuvat energialähteet Toimenpide-ehdotukset Jatkoselvitykset Seuranta Lisätiedot Kokemuksia kaukolämpökatselmuksista. Tatu Pahkala 10.11.2010. Muutoksen mahdollistaja osaamisen yhdistäjä
 Kokemuksia kaukolämpökatselmuksista Tatu Pahkala 10.11.2010 Muutoksen mahdollistaja osaamisen yhdistäjä Empower lyhyesti Empower on monikansallinen palveluyritys, joka toimittaa rakentamis-, ylläpito- Lisätiedot PORVOON ENERGIA LUONNOLLINEN VALINTA. Mikko Ruotsalainen
 PORVOON ENERGIA LUONNOLLINEN VALINTA Skaftkärr Skaftkärr hankkeen tavoitteena on rakentaa Porvooseen uusi energiatehokas 400 hehtaarin suuruinen, vähintään 6000 asukkaan asuinalue. Skaftkärr Koko projekti Lisätiedot Green Lappeenranta. Lappeenranta A Sustainable City
 Green Lappeenranta Lappeenranta A Sustainable City Lappeenranta ylsi WWF:n kansainvälisen Earth Hour City Challenge -kilpailun 14 finalistin joukkoon. Finalistikaupungit toimivat edelläkävijöinä ilmastonmuutoksen Lisätiedot Kestävän energiankäytön toimenpideohjelma (Sustainable energy action plan, SEAP)
 Kestävän energiankäytön toimenpideohjelma (Sustainable energy action plan, SEAP) 1 Sisällysluettelo 1. Johdanto... 3 2. Kestävän energiankäytön toimintasuunnitelma... 4 3. Johtopäätökset... 5 LIITE: Kestävän Lisätiedot Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimusten valmistelu
 Energiavaltaisen teollisuuden energiatehokkuussopimus Info- ja keskustelutilaisuus Ravintola Bank, Unioninkatu 22, Helsinki 14.6.2007 Elinkeinoelämän energiatehokkuussopimusten valmistelu Uuden energiatehokkuussopimuskokonaisuuden Lisätiedot Savon ilmasto-ohjelma
 Savon ilmasto-ohjelma Kuntien ilmastokampanjan seminaari 15.11.2011 Anne Saari 1 Kansainvälinen ilmastopolitiikka Kioton sopimus 16.2.2005, v. 2012 jälkeen? Durbanin ilmastokokous 28.11. 9.12.2011 EU 2008: Lisätiedot Älykäs kiinteistö on energiatehokas
 Harald Schnur, divisioonan johtaja Älykäs kiinteistö on energiatehokas Julkinen Siemens Osakeyhtiö 2015. Kaikki oikeudet pidätetään. www.siemens.fi Sivu 1 Haasteemme Ilmaston lämpeneminen Kasvihuonekaasut Lisätiedot Kohti energiaomavaraista jätevesilaitosta. Vesi ja vihreä talous - seminaari
 Kohti energiaomavaraista jätevesilaitosta Vesi ja vihreä talous - seminaari 11.9. 2013 1 Konsernirakenne 2013 Econet-konserni Econet Oy Econet Consulting Oy 100 % Oy Slamex Ab 100 % Dewaco Oy 100 % Econet Lisätiedot METROPOLI JA VESI toimitusjohtaja Raimo Inkinen 17.3.2011 1
 METROPOLI JA VESI 1 Helsingin seudun toimintaympäristö 14 kuntaa, ylikunnalliset organisaatiot 1.3 miljoonaa asukasta Liikenne ja ympäristöpalvelut kaupunkiseudulla: HSY 4 kaupunkia,vesi- ja jätehuolto, Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute