type: wikipedia

text:
Az általunk megtapasztalt világot évezredek óta jobbára háromdimenziósnak tartjuk: a tárgyaknak szélessége, hosszúsága és magassága van. A negyedik dimenzió a tárgyak olyan kiterjedése (dimenziója), mely merőleges a másik három térdimenzióra. A három dimenzióban a három lehetséges irány: szélesség, hosszúság (vagy mélység) és magasság, melyekre a hétköznapi nyelvben a fel/le, balra/jobbra és előre/hátra fogalmakkal hivatkozunk. Ha a negyedik dimenzióról kívánunk beszélni, egy további fogalompárra van szükség. Az elfogadott nevek közé tartozik az ana/kata, a vinn/vout (Rudy Rucker elnevezése) és az üpszilon/delta. A négy térdimenziójú teret elképzelni nagyon nehéz, de matematikailag és grafikusan (két dimenzióra, például monitorra vetített háromdimenziós képpel) jól szemléltethető.
 A negyedik dimenziót olykor az idő múlásával azonosítják, bár az idő nem a térbeli kiterjedésnek az iránya, hanem időbeli kiterjedést jelent. A következő térdimenzióra ilyenkor „ötödik dimenzió”-ként hivatkoznak. Ebből következik, hogy a köznapi értelemben vett világ három- és négydimenziós is lehet, attól függően, hogy az idő dimenzióját beleszámítjuk-e. A napjainkban népszerű, úgynevezett „4D ultrahang” valójában annyiban különbözik a kétdimenziós megjelenítéstől, hogy a kétdimenziós állókép helyett kétdimenziós filmfelvételt jelent, a harmadik térdimenzió megjelenítése nélkül, tehát síkban.
 Fogalmak
 Vektortér
 A vektortér olyan vektorok halmaza, melyeket egy origónak nevezett térbeli pontból kiinduló nyilakként szoktunk elképzelni (geometrikus vektorok), s amelyek egy másik térbeli pont felé mutatnak. Az alábbi intuitív fogalmak segítségével kialakíthatjuk a negyedik dimenzió meghatározását.
 A pont nulladimenziós. Nincs térbeli kiterjedése, és nincsenek tulajdonságai. Ha geometrikus vektorként gondoljuk el, mint egy nyilat, akkor ennek a nyílnak nincsen hosszúsága. Ezt a vektort hívják nullvektornak, és ez önmagában a legegyszerűbb vektortér.
 Az első dimenzió a vonal. Ha veszünk egy valamilyen irányú vektort, amely nem nullvektor, az valamilyen hosszúságú. Van valahol a térben egy csúcsa és egy kiindulópontja. Ha gondolatban kétszeresére, háromszorosára stb. nyújtjuk ezt a vektort, valamint hátrafelé is meghosszabbítjuk, hogy minden lehetséges hosszúságot felvegyen (még a zéró hosszat is, a nullvektor révén), akkor egy összefüggő, egyenes vonalat kapunk, melynek egy hosszdimenziója van. Minden olyan vektor, ami ennek a vonalnak a pontjait írja le, párhuzamos egymással. Noha papíron bármilyen vékony vonalat rajzolunk, az valamennyire széles is lesz (hogy látszódjon), ennek az idealizált vonalnak azonban nincs szélessége.
 A sík kétdimenziós. Van hossza és szélessége, de nincs vastagsága – nagyjából úgy, mint egy papírnak (bár annak is van valamelyes vastagsága). A fentinél kicsivel nehezebb vektorokkal elképzelni a síkot. Ha veszünk gondolatban egy vektort, és elmozgatjuk úgy, hogy a kiindulópontja az előbbi vektor csúcsához kerüljön, és egy olyan új vektort alkotunk, melynek kiindulópontja az előző kiindulópontja, a csúcsa pedig az elmozgatott második vektor csúcsa, azzal megoldottuk a két vektor összeadását. Ha mindezt két nem párhuzamos vektorral tesszük, akkor a kettő közül valamelyiknek vagy mindkettőnek a nyújtásával minden pontot meg tudunk határozni, és ezek a pontok együttesen alkotják a síkot.
 Az általunk érzékelt tér háromdimenziós. Elképzelhetünk olyan vonalat, amely keresztülhalad a síkon. Az egyes síkok szendvics módjára vannak „összetapadva”. Ahhoz, hogy a tér valamely pontjába eljussunk, a vonal mentén elmehetünk a szükséges magasságba, a síkhoz érve pedig elérhetjük a kívánt pontot. Ekkor már három vektorról beszélhetünk: az egyik révén a vonal mentén haladhatunk, a másik kettővel pedig eljuthatunk a megfelelő síkban a kívánt ponthoz.
 A négydimenziós tér meghatározásához tehát négy vektorra van szükség. Ugyanúgy lehet létrehozni a háromdimenziós terek együtteséből, mint ahogy ezeket a kétdimenziós síkokból megalkottuk. Ezt az eljárást bárhányszor megismételhetjük, így még többdimenziós tereket hozhatunk létre.
 A dimenziós analógia
 A három dimenzióból a negyedikbe többek közt a dimenziós analógia révén juthatunk el. Ilyenkor megnézzük, hogyan viszonyul az (n−1) dimenzió az n dimenzióhoz, és ebből kikövetkeztetjük, hogy viszonyulna az n dimenzió az (n+1) dimenzióhoz.
 Edwin Abbott Abbott Síkföld című könyvében egy olyan négyzetről ír, amely kétdimenziós világban él, mint egy papír felszíne. Egy háromdimenziós lénynek e négyzet szempontjából látszólag isteni hatalma van: képes például egy páncélszekrényből tárgyakat kivenni anélkül, hogy kinyitná (azáltal, hogy a harmadik dimenzión keresztül mozgatja őket), lát mindent, ami a kétdimenziós szemszögből falak mögé van elzárva, s eközben teljesen láthatatlan marad, mert a síktól néhány centire áll a harmadik dimenzióban. Négyzet találkozik is egy ilyen többdimenziós lénnyel, aki Gömbnek nevezi magát, és megpróbálja feltárni előtte hazája, Térföld titkait, valamint különleges képességeit; azonban Négyzetnek senki, még a többi szemtanú sem hisz, és végül börtönbe zárják, mint eretneket, a kettőnél több dimenzió létezésének hirdetése miatt.
 A dimenziós analógia arra enged következtetni, hogy egy négydimenziós lény hasonló bravúrokra lenne képes a mi háromdimenziós perspektívánkból. Ezt Rudy Rucker Spaceland („Térország”) című regényében mutatja be, melynek főhőse négydimenziós lényekkel találkozik, akik ilyen képességről tesznek bizonyságot.
 A negyedik dimenzió elképzeléséhez hasznos lehet a dimenziós analógiát a vetítésre alkalmazni: ilyenkor egy n dimenziós tárgyat n−1 dimenzióban ábrázolunk. A képernyő, amelyet lát, például kétdimenziós és a háromdimenziós emberek, helyek és tárgyak képei egyaránt két dimenzióban jelennek meg rajta. Ezekről hiányzik a harmadik dimenzióra, a mélységre vonatkozó információ, de lehet rá következtetni. A szem retináját receptorok kétdimenziós csoportja alkotja, de közvetett információkból (például árnyékok, rövidülés stb.) a tárgyak háromdimenziós természetét is érzékelni tudja. A művészek a perspektíva révén tudnak kétdimenziós festményeiknek háromdimenziós mélységet adni.
 Ugyanígy, a negyedik dimenzióban lévő tárgyakat le lehet képezni matematikailag az általunk ismert 3 dimenzióba, ahol kényelmesebben vizsgálhatjuk őket. Ez esetben egy négydimenziós szem „retinája” a receptorok háromdimenziós csoportja lenne. Egy ilyen szemmel rendelkező képzeletbeli lény a négydimenziós tárgyak természetét a retinájára érkező háromdimenziós képből tudná kikövetkeztetni. A négy dimenzió perspektivikus vetítése hasonlóan történik, mint a három dimenzió esetében, tehát például rövidülést fogunk tapasztalni. Ez fog a látott háromdimenziós képeknek négydimenziós mélységet adni.
 A dimenziós analógia az ilyen vetítések megértésében is segít. A kétdimenziós tárgyakat például egydimenziós határok veszik körül: a négyzetet négy oldal határolja. A háromdimenziós tárgyakat kétdimenziós felületek határolják: egy kocka felülete 6 négyzetből áll. A dimenziós analógia révén belátható, hogy a négydimenziós kockát, az ún. hiperkockát háromdimenziós testek határolják. És matematikailag valóban erről van szó: a hiperkockát 8 kocka határolja. Ezzel mindenképpen tisztában kell lennünk, hogy megértsük egy hiperkocka háromdimenziós vetületét. A hiperkocka felszínét térfogatokra vetítjük le, nem pusztán kétdimenziós felületekre. Így érthetjük meg a hasonló vetítések sajátosságait, ami máskülönben nehezen sikerülhet.
 A negyedik dimenzió a sci-fiben és a népszerű kultúrában
 A negyedik dimenzió már legalább az 1920-as évek óta rabul ejtette a nagyközönséget. L. például Ray Cummings Into the Fourth Dimension című művét („A negyedik dimenzióba”, 1926), a Eugene the Jeep („Jenő, a dzsip”) c. képregényt vagy Robert A. Heinlein “–And He Built a Crooked House–” („...és ferde házat épített...”) című novelláját
 Donnie Darko a negyedik dimenzió révén hajt végre időutazást. Itt a víz az időutazás négydimenziós eszköze.
 Alan Moore From Hell („A pokolból”) c. képregényében a negyedik dimenzióval utal a Jack the Ripper nevű szereplő őrültségére.
 A Star Ocean: Till the End of Time („A csillagóceán: az idők végezetéig”) c. videójátékban a negyedik dimenzió a „valóság”.
 A A kocka 2: A hiperkocka (2002) c. filmben, a Kocka c. kultuszfilmsorozat második részében, a szereplők a szobák hiperkocka-elrendezésű együttesében vándorolnak.
 Kurt Vonnegut Az ötös számú vágóhíd c. művében olyan űrlakók szerepelnek, akik számára a negyedik dimenzió az idő.
 H. G. Wells Az időgép című művében az Időutazó az idővel határozza meg a negyedik dimenziót, akárcsak Doctor Who az első epizódban (An Unearthly Child).
 A Jimmy Neutronban a címszereplőnek van egy kis kockája, amelyen át lehet jutni a negyedik dimenzióba. Ezt ő csak tárolásra használja.
 A Blinx: The Time Sweeper c. játék „a világ első négydimenziós akciójátékaként” hirdeti önmagát, melyben a játékosok befolyásolni tudják a játékbeli idő múlását. Számos más játékot, amelyben hasonló lehetőség van (például a Prince of Persia: The Sands of Time és a Viewtiful Joe), gyakran 4D-s játékként emlegetnek.
 Madeleine L'Engle A Wrinkle in Time (magyarul Időcsavar címmel jelent meg) c. regényében a negyedik dimenzió az időt, az ötödik az idő négyzetét jelöli, az első három pedig a hosszúságot, a szélességet és a mélységet. Az 5. dimenzió segítségével a térben, a 4.-kel az időben utaznak.
 Kedvelt falfirka a négydimenziós tér nehéz megértését illusztrálandó: „Mondd el egy vonalnak, hogy mi az a gömb...”.
 Lásd még
 Euklideszi tér
 Euklideszi geometria
 Források, külső hivatkozások
 A 4D megjelenítése (sok szemléltetéssel)
 Animált, mozgatható hiperkocka (Megjegyzés: a bal és a jobb egérgombbal, valamint a Ctrl-t lenyomva más és más síkok mentén lehet mozgatni. A jobb egérgomb helyett a bal egérgomb + Shift is használható.)
 Hiperkocka Java-animációja (többféle nézettel)
 Egy forgó hiperkocka animációja
 Bepillantást nyertek tudósok a negyedik dimenzióba (Index, 2018. január 15.)
 Angolul
 Fourth Dimension: Tetraspace – többrészes magyarázat és mesebeli történet a 2., a 3. és a 4. dimenzióról, e világok hasonlóságairól és különbségeiről
 www.tenthdimension.com Egyszerű oktatófilm, amely bemutatja a dimenziókat a 0.-tól a 10.-ig (az időt is beleértve, a világegyetem egy lehetséges modelljét nyújtva), Rob Bryanton Elképzelni a tizedik dimenziót c. könyvéből
 Visualizing 4D Hypercube Data By Mapping Onto a 3D Tesseract
 Experience 4D Cube... (Rövid jegyzet többek közt arról, hogyan tud egy 4D-s rabló könnyűszerrel elemelni egy zsák aranyat egy 3D-s széfből)
 Hypercube: a 4d game
 Hypercube – 3D-s és 4D-s forgatások összevetése
 Stereoscopic Animated Hypercube
 Cubes and Hypercubes Rotating
 Applet to see 4D shapes
 A negyedik dimenzió egyszerű magyarázata
 Garrett Jones tetratér-oldala
 Flatland: a Romance of Many Dimensions („Laposország: egy sokdimenziós románc”)
 TeV-skálájú gravitáció, tükrözött világegyetem és... dinoszauruszok (Z. K. Silagadze cikke az Acta Physica Polonica B-ben)
 Németül
 Magyarázat a hiperkockáról
 Plátói polikoronok
 Jegyzetek
 Geometria
 Topológia
 Sci-fi témák


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.12.2012
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 379/7
 Wyrok Trybunału (trzecia izba) z dnia 18 października 2012 r. (wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) — Zjednoczone Królestwo) — Football Dataco Ltd, Scottish Premier League Ltd, Scottish Football League, PA Sport UK Ltd przeciwko Sportradar GmbH, Sportradar AG
 (Sprawa C-173/11) (1)
 (Dyrektywa 96/9/WE - Ochrona prawna baz danych - Artykuł 7 - Prawo sui generis - Baza danych dotyczących rozgrywek w odbywających się mistrzostwach piłki nożnej - Pojęcie „wtórnego wykorzystania” - Umiejscowienie czynności polegającej na wtórnym wykorzystaniu)
 2012/C 379/12
 Język postępowania: angielski
 Sąd odsyłający
 Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)
 Strony w postępowaniu głównym
 Strona skarżąca: Football Dataco Ltd, Scottish Premier League Ltd, Scottish Football League, PA Sport UK Ltd
 Strona pozwana: Sportradar GmbH, Sportradar AG
 Przedmiot
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym — Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) — Wykładnia dyrektywy 96/9/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 11 marca 1996 r. w sprawie ochrony prawnej baz danych (Dz.U. L 77, s. 20), a w szczególności art. 7 tej dyrektywy — Prawo twórcy bazy danych do zakazania pobierania danych lub wtórnego wykorzystywania części zawartości takiej bazy — Pojęcia „pobieranie danych” i „wtórne wykorzystanie” (art. 7 ust. 2 dyrektywy) — Baza danych zawierająca informacje o odbywających się meczach piłki nożnej („Footbal Live”)
 Sentencja
 Artykuł 7 dyrektywy 96/9/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 11 marca 1996 r. w sprawie ochrony prawnej baz danych powinien być interpretowany w ten sposób, że przesłanie przez osobę za pomocą serwera położonego w państwie członkowskim A danych, wcześniej pobranych przez tę osobę z bazy danych chronionej przez prawo sui generis na podstawie tej samej dyrektywy, na komputer innej osoby znajdującej się w państwie członkowskim B i na jej wniosek w celu ich przechowywania w pamięci tego komputera i wyświetlania ich na jego ekranie, stanowi czynność „wtórnego wykorzystania” rzeczonych danych przez osobę, która dokonała tego przesłania. Należy stwierdzić w każdym razie, że czynność ta miała miejsce w państwie członkowskim B, o ile istnieją przesłanki pozwalające na stwierdzenie, że taka czynność objęta jest zamiarem skierowania jej przez jej autora do klientów zamieszkałych lub mających siedzibę w tym ostatnim państwie członkowskim, co należy do oceny sądu krajowego.
 (1) Dz.U. C 194 z 2.7.2011.


text:
Az Uránusz a Naprendszer hetedik bolygója. Óriásbolygó, a harmadik legnagyobb átmérőjű és a negyedik legnagyobb tömegű.
 Az Uránusz felfedezését 1781. március 13-ától számítjuk, mert ekkor pillantotta meg először Sir William Herschel. Azóta tudjuk, hogy a bolygót előzőleg 1690 és 1771 között legalább hússzor regisztrálták, de mindannyiszor csillagnak vélték. Az elmozdulását pedig mérési hibának. Herschel eleinte nem volt tisztában vele, hogy a Naprendszer egy eddig ismeretlen bolygóját fedezte fel, először üstökösként azonosította az égitestet.
 Nem tartott sokáig, mire a csillagászok felismerték e felfedezés jelentőségét. Sir William eredetileg támogatójáról, III. György angol uralkodóról nevezte el a bolygót, a Georgium Sidus (György csillaga) név azonban nem talált lelkes fogadtatásra a világ többi részén. Lalande azt javasolta, hogy a felfedezőről nevezzék el, végül Johann Elert Bode német csillagász elképzelése kerekedett felül, az Uránusz (Οὐρανός latinosított neve), ami így jobban illeszkedett a többi bolygó ógörög-latin elnevezéseinek sorába). Uránosz az atyja Kronosznak, aki Szaturnusz görög megfelelője, az ég ura.
 Herschel hat évvel később felfedezte az Uránusz két legnagyobb holdját: a Titániát (III) és az Oberont (IV). Az Arielt (I) és az Umbrielt (II) 1851-ben Lassell találja meg. A Mirandát (V) csak 1948-ban fedezi fel Gerard Kuiper.
 Egyik jele ♅ (Unicode U+2645, főleg asztrológiai) vagy (főleg csillagászati).
 Atmoszférája
 Az Uránusz légköre nagyrészt hidrogénből (83%) és héliumból (15%) áll. Kevés metánt (2%) is tartalmaz, amely az atmoszféra felső részén elnyeli a vörös fényt, ami miatt a bolygó halvány kékeszöld színű. A felhők ugyanúgy mozognak a szélességek mentén, mint a Jupiter és a Szaturnusz esetében, csak sokkal halványabbak.
 A felhőket hidrogén-szulfid alkotja.
 Tengelyferdeség
 Az Uránusz tengelyferdesége 90°-hoz nagyon közeli, ezért a keringési idő egy jelentős részében az egyik pólus van a Nap irányában. A pólusok több energiát kapnak a Naptól, ennek ellenére a bolygó az egyenlítő közelében a legnagyobb hőmérsékletű, ismeretlen okokból. A nagy tengelyferdeség egy korai bolygóméretű objektummal való ütközés során jöhetett létre több milliárd évvel ezelőtt.
 Magnetoszféra
 Az Uránusznak gyenge és aszimmetrikus mágneses tere van. A mágneses tér erőssége a déli félteke felszínén mindössze 0,1 gauss (10 μT), ugyanakkor az északi félgömbön eléri az 1,1 gauss (110 μT) értéket. Az átlagos térerősség a felszínen 0,23 gauss (23 μT).
 A Jupiternél és Szaturnusznál feltételezhető fémes hidrogénből álló övezet az ehhez szükséges elegendő tömeg hiányában az Uránusznál nem tudott kialakulni. Az erős mágneses tér hiányát a Voyager-2 űrszonda igazolta, amely meglepetést keltett, és a bolygó belső szerkezetére így másféle magyarázatot kellett keresni.
 Az Uránusz mágneses tengelye 60°-kal eltér a forgási tengelytől, ezért a napszél lökéshullám frontja erősen eltolja, mintegy a bolygó mögé csavarja és spirálba rendezi a mágneses erővonalakat. A magban nagy nyomású, átalakult kristályszerkezetű sós-ionos víz áramlik, amely gyenge mágneses erőteret kelt.
 Holdak
 Jelenleg 27 ismert holdja van az Uránusznak. Legnagyobbak a bolygótól való távolság sorrendjében: Miranda (V), Ariel (I), Umbriel (II), Titánia (III) és Oberon (IV). A Voyager–2 tizenegy további Uránusz-holdat fedezett fel (Cordelia, Ophelia, Bianca, Cressida, Desdemona, Juliet, Portia, Rosalinda, Belinda, Puck és Perdita, amit csak 1999-ben találnak meg a Voyager-2 felvételeken). A Caliban és Sycorax holdakat 1997-ben fedezik fel földi távcsövekkel. A Setebos, Stephano és Prospero 1999-ben, a Trinculo, Francisco, Ferdinand és Margaret 2001-ben, a Mab és a Cupido pedig 2003-ban kerül felfedezésre. A holdakat Shakespeare és Alexander Pope hőseiről nevezték el. Az Uránusz holdjai igen halványak. Még a legnagyobb és legfényesebb Titania is 14 magnitúdós, ezért csak távcsövekkel figyelhető meg.
 Trójai holdak
 Korábban a csillagászok nem tartották valószínűnek, hogy az Uránusznak trójai holdjai lennének, a Neptunusz gravitációs hatása miatt. Azonban létezik ilyen kisbolygó, a 2011 QF99, ami a bolygó L4 Lagrange-pontja körül kering, meglehetősen nagy távolságra az anyabolygótól. Átmérője mintegy 60 km, anyaga szikla és jég. A bolygó az elmúlt pár százezer évben foghatta be, és a QF99 nagyjából egymillió év múlva el fog szabadulni tőle.
 A Miranda
 A Miranda a nagyobb holdak legbelsőbbike, a Voyager-2 űrszonda 1986-ban alaposan szemrevételezte. Talán az Uránusz legérdekesebb holdja, de legalábbis a legbizarrabb. Amikor az első képek megérkeztek róla, a kutatók nem tudták, mit gondoljanak. A hold felszínén kusza rendetlenség tükröződött, hatalmas szirtek, barázdák és völgyek rakódtak a régi, megszokott kinézetű, kráterekkel pettyezett területekre. Hatalmas, akár 20 km mély kanyonok is látszanak. Esetenként a barázdált területek hirtelen válthatnak, és érdekes alakú képződmény jön létre. A kutatók először azt hitték, a Miranda egy ütközés során széttört, aztán újra összeállt, mint egy rosszul összerakott kirakójáték. Feltevésük szerint akár öt különböző ilyen esemény is történhetett, és a hold mindegyik után a megmaradt maradványokból állt össze, a belsejének egy része pedig kitüremkedett a felszín alól.
 Valószínűbbnek tűnik azonban az az elmélet, amely szerint a részben megolvadt jég feltörhetett a hold belsejéből, és beboríthatta a felszín egy részét. A könnyebb anyag a nehezebb felszíni anyagok alá temetve maradt, amíg ki nem dolgozta magát a felszínre.
 Akárhogy is alakult ki a Miranda összekuszált felszíne, a kutatók meglepődtek, hogy ennyi tektonikus aktivitás tapasztalható rajta, hiszen a hold kicsi, és hideg. Összetétele 40% jég és 60% kő.
 A Titánia
 Az Uránusz legnagyobb holdja, átmérője 1578 km. A bolygótól mért távolsága . Felszínét jég borítja, amit hosszú völgyek és kráterek szabdalnak fel. A legnagyobb kráter a 200 km átmérőjű Gertrudis-medence. Aktív geológiai múltjára utalnak a tektonikus szakadékok. A Messina-szakadék 1500 km hosszú és 75 km széles.
 Gyűrűrendszere
 1977-ben egy csillagfedés alkalmával fedezték fel a gyűrűrendszer létezését. A Voyager-2 később összesen 11 különálló gyűrűt derített fel.
 Megfigyelés
 Az Uránusz nem mindig pillantható meg szabad szemmel, a látszó fényessége a szem érzékenységének határán mozog. Amikor szembenállásban van a Nappal, és rendkívül tiszta az ég, akkor nagyon halvány égitestként megpillantható. Hogy a bolygókorong látszó átmérője akkorának látszódjon távcsövünkben, mint a Hold szabad szemmel, és néhány felszíni részletet is láthassunk, ahhoz 300-350-szeres nagyítást kell alkalmaznunk 18-20 centiméteres átmérőjű teleszkóppal. Ha a fényszennyezés kicsi, vagy egyáltalán nincs, akkor ilyen nagyítás mellett akár az 5 legnagyobb holdja is látható (Ariel, Miranda, Umbriel, Oberon, Titánia), de ahhoz, hogy a bolygó korong alakja látható legyen, elég 70-80-szoros nagyítás is. Néha sötétebb sávszerű képződményeket is megpillanthatunk, ennek legkedvezőbb ideje 42 évenként van – mostanában 2011 tájékán volt –, amikor az egyenlítő síkja a Föld felé fordul.
 Kutatás
 1986-ban a NASA Voyager–2 űrszondája lett az első, amely megközelítette az Uránuszt. Ez a bolygó eddigi egyetlen közeli megfigyelése, és bár az évek során tudósok és szakemberek több uránuszi küldetést is javasoltak, ezek közül (2018-ig) még nem valósult meg egy sem. Az 1977-ben indított Voyager–2 1986. január 24-én repült el az Uránusz mellett, 81 500 km-re a bolygó felhőzetének határától. Az űrszonda megvizsgálta az Uránusz légkörének felépítését és kémiai összetételét, beleértve az egyedi időjárást, amelyet a 97,77°-os tengelyhajlása okoz. A Voyager–2 elsőként tanulmányozta közelről öt addig ismert holdját, és az általa gyűjtött adatokat azóta is vizsgálva űrkutatók 11 újat fedeztek fel. Az űrszonda két új gyűrűt is felfedezett az Uránusz körül.
 Kapcsolódó szócikkek
 Az Uránusz holdjai
 Jegyzetek
 Források
 M. Alexandersen, B. Gladman, S. Greenstreet, J. J. Kavelaars, J.-M. Petit, S. Gwyn: A Uranian Trojan and the Frequency of Temporary Giant-Planet Co-Orbitals. Science, 2013; 341 (6149): 994 DOI: 10.1126/science.1238072
 További információk
 Uránusz-hírek a Hírek.Csillagászat.hu portál rovata


type: other

text:
7 mart 2014 08:03
 6 mart 2014 19:59
 5 mart 2014 20:12
 3 mart 2014 19:29
 1 mart 2014 23:54
 tesekkur.........................................
 1 mart 2014 18:33
 28 fevral 2014 16:33
 cooooooooox SaoL:)
 28 fevral 2014 10:06
 menasi cox derin ve gozeldi tewekkurler
 25 fevral 2014 22:40
 25 fevral 2014 17:13
 25 fevral 2014 12:49
 25 fevral 2014 01:23
 Maraqli idi.sag olun hekaye ucun
 25 fevral 2014 00:33
 Lakin bu olmadı!.....................
 24 fevral 2014 23:30
 24 fevral 2014 23:09
 24 fevral 2014 22:10
 24 fevral 2014 22:04
 COOX SAGOLUNNNN
 24 fevral 2014 20:59
 24 fevral 2014 20:29
 24 fevral 2014 20:21
 24 fevral 2014 19:40
 24 fevral 2014 19:39
 24 fevral 2014 19:26
 24 fevral 2014 19:16
 ______tesehkkurlerrrrrrr___
 24 fevral 2014 18:42
 TEWEKKURLERRRRRRRRRRR MINNETADARAMMMMMMMMMMMM
 24 fevral 2014 18:32
 Əsla uça bilməzdik.
 24 fevral 2014 18:31
 24 fevral 2014 18:11
 24 fevral 2014 17:59
 Foghrpxlz4ei
 Szttzwwsk1M


text:
7 . 12. 96 | EL Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Αριθ. C 370/15
 Προσφυγή της Federazione Itahana del Commercio Oleario H προσφεύγουσα υποστηρίζει συναφώς ότι παραβιάζεται η
 κατά Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, που ασκή αρχή της κατά το άρθρο 40 παράγραφος 3 δεύτερο εδάφιο
 θηκε στις 6 Αυγούστου 1996 της συνθήκης αρχή της απαγορεύσεως των διακρίσεων,
 (Υπόθεση Τ-122/96) σύμφωνα με την οποία οι συνθήκες παραγωγής και κατανα
 λώσεως μπορούν να διακριθούν αλλήλων μόνον από αντικει
 (96/C 370/33 ) μενικά κριτήρια.
 (Γλώσσα διαδικασίας: η ιταλική)
 — Παραβίαση των αρχών της αναλογικότητας, νομιμότητας
 και σαφήνειας της κυρώσεως
 H Federazione Italiana del Commercio Oleario ( ιταλική H προσφεύγουσα ισχυρίζεται ότι οι κυρώσεις αποτελούν
 ομοσπονδία εμπορίας ελαίων), με έδρα τη Ρώμη , εκπροσω αντίδραση της έννομης τάξεως σε παράνομη συμπεριφορά,
 πούμενη από τη Livia Magrone Furlotti, δικηγόρο Ρώμης, με ήτοι συμπεριφορά λογιζόμενη ως παραβιάζουσα κάποια
 αντίκλητο στο Λουξεμβούργο το δικηγόρο Marc Loesch, 11 , αρχή . Κατά λογική ακολουθία, η πρόβλεψη κυρώσεως σε
 rue Goethe , άσκησε στις 6 Αυγούστου 1996 ενώπιον του περίπτωση κατά την οποία μπορεί να διαπιστωθεί ότι η
 Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων προσφυγή σχετική αλλοίωση οφείλεται σε φυσικά αίτια και δεν είναι
 κατά της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. αποτέλεσμα παράνομης συμπεριφοράς του δικαιούχου της
 ενισχύσεως είναι παράνομη .
 H προσφεύγουσα ζητεί από το Πρωτοδικείο: Κατά την προσφεύγουσα, η κύρωση πρέπει να προσμετρείται
 ανάλογα με την παράβαση και, αν δεν μπορεί να διαπιστωθεί
 — να ακυρώσει το άρθρο 1 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 887/ παράβαση , δεν εφαρμόζεται κύρωση . H πρόβλεψη κυρώ
 96 της Επιτροπής, της 15ης Μαΐου 1996, o οποίος τροπο σεως λόγω αντικειμενικής κατ' ουσίαν ευθύνης είναι παρά
 ποιεί τον κανονισμό ( ΕΟΚ) αριθ . 2677/85 για τον καθο νομη και υπό την ειδική αυτή άποψη . H προσφεύγουσα
 ρισμό των λεπτομερειών εφαρμογής του καθεστώτος ισχυρίζεται περαιτέρω ότι η αντικειμενική κατ ' ουσίαν
 ενισχύσεως στην κατανάλωση για το ελαιόλαδο ('), ευθύνη των επιχειρήσεων συσκευασίας, οι οποίες περιέρχο
 νται σε κατάσταση στα πλαίσια της οποίας πρέπει να
 λογοδοτούν για ποιοτικές μεταβολές του προϊόντος, οι οποίες
 — να καταδικάσει την Επιτροπή στα δικαστικά έξοδα. όχι μόνο δεν οφείλονται σε εκ προθέσεως συμπεριφορά τους,
 αλλ' επιπλέον εκφεύγουν οποιασδήποτε δυνατότητας ελέγ
 Λόγοι ακυρώσεως και κύρια επιχειρήματα χου και παρεμβάσεως, είναι ξένη προς το σκοπό της κοινο
 τικής νομοθεσίας σε θέματα καταστολής της απάτης κατά την
 H προσφεύγουσα, επαγγελματική οργάνωση επιφορτισμένη είσπραξη ενισχύσεων. Επομένως, συντρέχει παραβίαση της
 με τη χορήγηση των ενισχύσεων στις επιχειρήσεις συσκευα θεμελιώδους αρχής της αναλογικότητας.
 σίας ελαιολάδου , ζητεί την ακύρωση του κανονισμού (ΕΚ) — Παραβίαση και εσφαλμένη εφαρμογή της αρχής περί
 αριθ. 887/96 στο βαθμό που προβλέπει καθεστώς επιβολής αμεροληψίας
 κυρώσεων, συνδεόμενο προς ουσιαστικώς αντικειμενική
 ευθύνη και συγκεκριμένα ότι το προϊόν δεν ανταποκρίνεται H προσφεύγουσα ισχυρίζεται ότι η έλλειψη καταλλήλων
 στα χαρακτηριστικά του , όπως αυτά προσδιορίζονται στα διαδικασιών δειγματοληψίας και εγγυήσεων επί των μεθόδων
 συνημμένα στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 2568/91 παραρτή δειγματοληψίας και διατηρήσεως του δείγματος εκθέτει τις
 ματα, χωρίς να διευκρινίζεται ότι τούτο πρέπει να έχει επιχειρήσεις συσκευασίας σε κινδύνους συνδεομένους προς
 προκληθεί από τον υφιστάμενο την κύρωση . την επανάληψη των ελέγχων και των κυρώσεων που προ
 βλέπει o προσβαλλόμενος κανονισμός.
 H προσφυγή στηρίζεται στους ακολούθους λόγους ακυρώ •— Υπέρβαση εξουσίας — Παράβαση του άρθρον 173 δεύ
 σεως : τερο εδάφιο της συνθήκης
 — Παραβίαση της αρχής περί ίσης μεταχειρίσεως Κατά την προσφεύγουσα, η Επιτροπή , επιβάλλοντας κυρώ
 σεις με τον προσβαλλόμενο κανονισμό ακόμα και στην
 H προσφεύγουσα υπογραμμίζει ότι η ενίσχυση στην παρα περίπτωση που η απόκλιση από τις καθορισμένες με τον
 γωγή χορηγείται χωρίς να προβλέπονται έλεγχοι ποιότητας κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ . 2568/91 παραμέτρους δεν οφείλεται
 ούτε κυρώσεις σε περίπτωση μη συμμορφώσεως του προϊό σε δόλο ή υπαιτιότητα, καταλύει την ίδια τη ratio στην οποία
 ντος προς τις προκαθορισμένες ποιοτικές παραμέτρους, ενώ στηρίζεται η κοινοτική νομοθεσία σε θέματα καταστολής της
 o προσβαλλόμενος κανονισμός, σχετικά με την ενίσχυση στην παράνομης εισπράξεως ενισχύσεων, με συνέπεια την παρε
 κατανάλωση — o οποίος, κατά την άποψη της προσφεύγου μπόδιση του συστήματος των ενισχύσεων στην κοινοτική
 σας, βαίνει παραλλήλως προς την ενίσχυση στην παραγωγή
 αγορά του ελαιολάδου . Συγκεκριμένα, οι επιχειρήσεις συ
 σκευασίας θα προτιμούσαν να παραιτηθούν της ενισχύσεως
 — προβλέπει βαρύτατες χρηματικές κυρώσεις σε βάρος μόνο
 των επιχειρήσεων συσκευασίας, ακόμη και για ελαφρές αντί να διατρέχουν τον κίνδυνο να υποστούν βαρύτατες
 αποκλίσεις σε σχέση με κάποιον από τους 28 προσδιορισμούς
 κυρώσεις, η επιβολή των οποίων, αποσυνδεδεμένη από
 που περιέχει o κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 2568/91 . οποιαδήποτε υπαιτιότητα, καταλήγει να μεταμορφωθεί σε
 απολύτως ανεξέλεγκτο κίνδυνο, άσχετο προς τη διαδικασία
 λήψειος αποφάσεων της επιχειρήσεως.
 Κατά την προσφεύγουσα, η εν λόγω διαφορετική μεταχείριση
 δεν δικαιολογείται αντικειμενικά και καθιστά απαράδεκτη τη (') ΕΕ αριθ . L 119 της 16 . 5 . 1996 , σ. 16 .
 διάκριση μεταξύ παραγωγών και λοιπών επιχειρηματιών,
 αφενός, και επιχειρήσεων συσκευασίας, αφετέρου .


text:
De Marman Twin was een lichte motorfiets uit de Verenigde Staten.
 Eigenlijk bestond de Marman Twin uit een 110 cc tweetakt hulpmotor, een motortje dat eigenlijk uit een onbemand vliegtuigje uit de Tweede Wereldoorlog stamde, gemonteerd in een Schwinn MP97 fiets. Het was wel een bijzonder motortje, want het was een tweecilinder boxermotor, wat uniek was voor een hulpmotor. Het leverde 31⁄2 pk, waarmee een topsnelheid van ca. 35 mph (56 km/h) mogelijk was. Er was een automatische koppeling toegepast en op het frame zat een grote, verchroomde tank. Er was ook veel chroom gebruikt op de afdekkap van de aandrijfriem en de Fishtail pipe.
 Ook het bedrijf dat de Marman Twin produceerde, Marman Products Co. Inc. in Inglewood (Californië) was bijzonder: het was eigendom van Herbert Manfred "Zeppo" Marx.
 De Marman Twin werd in 1947 en 1948 geproduceerd.
 Amerikaans historisch motorfietsmerk


type: legislation

text:
 26.9.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 251/10
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1717 AL COMISIEI
 din 23 septembrie 2015
 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Noix du Périgord (DOP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Noix du Périgord”, înregistrate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1486/2004 al Comisiei (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 940/2007 (3).
 (2)
 Întrucât modificarea în cauză nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare, în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din respectivul regulament, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (4).
 (3)
 Întrucât Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Noix du Périgord” (DOP).
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2015.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Phil HOGAN
 Membru al Comisiei
 (1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
 (2) Regulamentul (CE) nr. 1486/2004 al Comisiei din 20 august 2004 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 2400/96 privind înscrierea unor denumiri în „Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate” (Farinheira de Estremoz e Borba, Domfront, Kiwi Latina, Valle del Belice și Noix du Périgord) (JO L 273, 21.8.2004, p. 9).
 (3) Regulamentul (CE) nr. 940/2007 al Comisiei din 7 august 2007 de aprobare a modificărilor minore din caietul de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Noix du Périgord (DOP)] (JO L 207, 8.8.2007, p. 5).
 (4) JO C 154, 9.5.2015, p. 26.


text:
Adolphe (Adolf) Buyl , né à Serskamp, le et décédé à Wetteren le fut un homme politique belge bruxellois libéral.
 Il fut enseignant et directeur du journal l'Étoile belge. Il fut un franc-maçon fervent, très engagé contre l'influence catholique dans l'enseignement.
 Il fut échevin et bourgmestre d'Ixelles et membre du parlement (1900-21).
 Notes et références
 Voir aussi
 Liste des bourgmestres d'Ixelles
 Avenue Adolphe Buyl à Ixelles
 Liens externes
 Who was adolphe buyl ?
 Député belge
 Bourgmestre d'Ixelles
 Personnalité de la franc-maçonnerie belge
 Personnalité libérale belge
 Naissance dans la province de Flandre-Orientale
 Naissance en mai 1862
 Décès en décembre 1932
 Décès dans la province de Flandre-Orientale


text:
Asjaõigusseaduse, Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse, krediididasutuste seaduse, kindlustustegevuse seaduse, pankrotiseaduse, võlaõigusseaduse, rahvusvahelise eraõiguse seaduse ja väärtpaberituru seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
 Asjaõigusseaduse, Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse, krediididasutuste seaduse, kindlustustegevuse seaduse, pankrotiseaduse, võlaõigusseaduse, rahvusvahelise eraõiguse seaduse ja väärtpaberituru seaduse muutmise seadus
 Vabariigi Presidendi 26. aprilli 2004. a otsusega nr 617
 I. Asjaõigusseaduses (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) tehakse järgmised muudatused:
 § 1. Paragrahvi 56 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks.
 § 2. Seadust täiendatakse §-ga 561 järgmises sõnastuses:
 « § 561. Heauskne omandamine
 (4) Käesolevas paragrahvis sätestatut kohaldatakse ka juhul, kui isikule tehakse kinnistusraamatusse kantud andmetele tuginedes sooritus või kui isikuga tehakse kinnistusraamatusse kantud andmetele tuginedes tehing, mis sisaldab käesolevas paragrahvis nimetamata käsutust kinnistusraamatusse kantud õiguse kohta.»
 § 3. Seadust täiendatakse §-ga 3141 järgmises sõnastuses:
 « § 3141. Finantstagatis
 1) väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) § 6 lõike 2 punktides 1–7 nimetatud isik;
 (3) Kui pandipidaja kasutab talle finantstagatise seadmisel antud õigust panditud eset käsutada, on ta kohustatud hiljemalt pandiga tagatud nõude sissenõutavaks muutumisel asendama panditud esemed sama liiki ja samas väärtuses esemetega, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.»
 § 4. Paragrahvi 315 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
 « (21) Finantstagatise kokkulepe peab olema sõlmitud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.»
 § 5. Paragrahv 3192 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « § 3192. Kõrvalekalduva kokkuleppe lubatavus
 (3) Kui finantstagatise seadmisel on sõlmitud käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud kokkulepe, loetakse müügiõiguse tekkimisel pandiga tagatud nõue rahuldatuks ulatuses, mis vastab panditud eseme kokkulepitud väärtusele.»
 § 6. Paragrahv 3197 tunnistatakse kehtetuks.
 II. Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses (RT I 2000, 57, 373; 2001, 48, 268; 79, 480; 89, 532; 93, 565; 2002, 23, 131; 63, 387; 110, 657; 2003, 51, 355; 88, 591) tehakse järgmised muudatused:
 § 7. Paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
 « (71) Esindajakontol hoitavate väärtpaberite pantimisel asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) §-s 3141 nimetatud finantstagatise kokkuleppe alusel on esindajakonto omanik kohustatud väärtpaberite üle arvestust pidama selliselt, et finantstagatisega koormatud väärtpaberid on eraldatud teistest pantija arvel hoitavatest väärtpaberitest. Finantstagatisega koormatud väärtpaberite osas peab esindajakonto omanik:
 2) kuni käesoleva lõike punktis 1 nimetatud kuupäevani täitma pantija ja pandipidaja ühiseid korraldusi.»
 § 8. Paragrahvi 16 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (6) Väärtpaberi pandiga tagatud nõude täitmata jätmise korral võib panditud väärtpaberi nõude katteks realiseerida kohtutäituri poolt pantija kontohaldurile antud korralduse alusel, kui pantija ja pandipidaja vahelises kokkuleppes ei ole sätestatud teisiti. Pantija ja pandipidaja kokkuleppe alusel võib panditud väärtpaberite realiseerimisest etteteatamise tähtaeg olla lühem asjaõigusseaduse §-s 293 sätestatust. Kontohaldur ega registripidaja ei kontrolli pandi realiseerimiseks õigusliku aluse olemasolu ega vastuta sellest tuleneva võimaliku kahju eest.»
 § 9. Paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
 « (7) Väärtpaberite pantimisele kohaldatakse asjaõigusseaduses õiguste pantimise kohta sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.»
 § 10. Seadust täiendatakse §-ga 161 järgmises sõnastuses:
 « § 161. Väärtpaberite pantimine finantstagatise seadmise korral
 (1) Väärtpaberite pantimisele asjaõigusseaduse §-s 314 1 nimetatud finantstagatise kokkuleppe alusel kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 16 sätestatut niivõrd, kuivõrd käesolevast paragrahvist ei tulene teisiti.
 (8) Finantstagatise kokkuleppe alusel panditud väärtpaberite käsutamisele ei kohaldata käesoleva seaduse § 16 lõigetes 4 ja 6 sätestatut.»
 § 11. Paragrahvi 34 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (2) Kontohaldur on kohustatud täitma väärtpaberikonto omaniku, kohtutäituri, pankrotihalduri ja käesoleva seaduse §-s 16 1 sätestatud juhtudel pandipidaja seaduslikke korraldusi registritoimingute tegemiseks.»
 III. Krediidiasutuste seaduses (RT I 1999, 23, 349; 2002, 17, 96; 21, 117; 23, 131; 53, 336; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95; 23, 133; 81, 544) tehakse järgmised muudatused:
 § 12. Paragrahvi 114 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (4) Moratooriumi ajal on lubatud:
 1) enne moratooriumi kehtestamist krediidiasutuse poolt arveldamiseks vastuvõetud maksekäsunditest tulenevate kohustuste täitmine;
 2) tasaarvelduste teostamine maksesüsteemi vahendusel;
 3) asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) §-s 3141 nimetatud finantstagatise kokkuleppest tulenevate õiguste teostamiseks või kohustuste täitmiseks antud maksekäsundite täitmine, kui maksekäsund finantstagatise eseme käsutamiseks anti enne moratooriumi kehtestamist või käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud ajal.»
 § 13. Paragrahvi 114 täiendatakse lõigetega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
 « (10) Käesolevas paragrahvis sätestatu ei mõjuta käsutustehingu kehtivust, mis on tehtud asjaõigusseaduse §-s 3141 nimetatud finantstagatise kokkuleppest tuleneva õiguse teostamiseks või kohustuse täitmiseks, samuti käesoleva seaduse § 87 lõikes 2 nimetatud maksesüsteemi vahendusel või väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) § 213 lõikes 1 nimetatud väärtpaberiarveldussüsteemi vahendusel teostatavaid tasaarvestusi.
 (11) Asjaõigusseaduse §-s 3141 sätestatud finantstagatise seadmine ja finantstagatise eseme käsutamine pärast moratooriumi kehtestamist on kehtiv, kui see toimub moratooriumi kehtestamise päeval ning finantstagatise kokkuleppe teine pool tõendab, et ta ei teadnud ega pidanudki teadma moratooriumi kehtestamisest.»
 IV. § 14. Kindlustustegevuse seaduse (RT I 2000, 53, 343; 2001, 43, 238; 48, 268; 59, 359; 87, 529; 93, 565; 2002, 35, 215; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95; 2004, 14, 90) § 51 täiendatakse lõigetega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:
 « (51) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatu ei mõjuta käsutustehingu kehtivust, mis on tehtud asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) §-s 3141 nimetatud finantstagatise kokkuleppest tuleneva õiguse teostamiseks või kohustuse täitmiseks, samuti krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349; 2002, 17, 96; 21, 117; 23, 131; 53, 336; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95; 23, 133; 81, 544) § 87 lõikes 2 nimetatud maksesüsteemi vahendusel või väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) § 213 lõikes 1 nimetatud väärtpaberiarveldussüsteemi vahendusel teostatavaid tasaarvestusi.
 (52) Asjaõigusseaduse §-s 3141 sätestatud finantstagatise seadmine ja finantstagatise eseme käsutamine pärast erirežiimi kehtestamist on kehtiv, kui see toimub erirežiimi väljakuulutamise päeval ning finantstagatise kokkuleppe teine pool tõendab, et ta ei teadnud ega pidanudki teadma erirežiimi kehtestamisest.»
 V. Pankrotiseaduses (RT I 2003, 17, 95) tehakse järgmised muudatused:
 § 15. Paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
 « (5) Pankrotiavalduse tagamise abinõude rakendamine ei mõjuta käsutustehingu kehtivust, mis on tehtud asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141) §-s 3141 nimetatud finantstagatise kokkuleppest tuleneva õiguse teostamiseks või kohustuse täitmiseks, samuti krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349; 2002, 17, 96; 21, 117; 23, 131; 53, 336; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 17, 95; 23, 133; 81, 544) § 87 lõikes 2 nimetatud maksesüsteemi vahendusel või väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) § 213 lõikes 1 nimetatud väärtpaberiarveldussüsteemi vahendusel teostatavaid tasaarvestusi.»
 § 16. Paragrahvi 36 lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
 «Asjaõigusseaduse §-s 3141 sätestatud finantstagatise seadmine ja finantstagatise eseme käsutamine pärast pankroti väljakuulutamist on kehtiv, kui see toimub pankroti väljakuulutamise päeval ning finantstagatise kokkuleppe teine pool tõendab, et ta ei teadnud ega pidanudki teadma pankrotimenetluse algatamisest.»
 § 17. Paragrahvi 109 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
 «Käesolevas lõikes sätestatut ei kohaldata asjaõigusseaduse §-s 314 1 sätestatud finantstagatise seadmisele ega finantstagatise eseme käsutamisele, samuti krediidiasutuste seaduse § 87 lõikes 2 nimetatud maksesüsteemi vahendusel või väärtpaberituru seaduse § 213 lõikes 1 nimetatud väärtpaberiarveldussüsteemi vahendusel teostatavatele tasaarvestustele.»
 § 18. Paragrahvi 114 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
 « (4) Asjaõigusseaduse §-s 3141 sätestatud finantstagatise kokkuleppest tulenevate õiguste teostamiseks või kohustuste täitmiseks tehtud tehingut ei saa tagasi võita.»
 VI. Võlaõigusseaduses (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374; 2003, 78, 523; 2004, 13, 86) tehakse järgmised muudatused:
 § 19. Seadust täiendatakse §-ga 7121 järgmises sõnastuses:
 « § 7121. Kontopidaja kohustused finantstagatise andmisel
 (1) Kontol oleva raha või hoiuse või muu samalaadse rahalise nõude (edaspidi käesolevas paragrahvis rahalised vahendid) koormamisel asjaõigusseaduse §-s 3141 nimetatud finantstagatisega on kontopidaja kohustatud kontol olevate rahaliste vahendite üle arvestust pidama selliselt, et finantstagatise esemeks olevad rahalised vahendid on eraldatud muudest pantija arvel hoitavatest rahalistest vahenditest.
 (2) Kontopidaja on kohustatud:
 1) alates kuupäevast, mil jõustub pantija poolt kontopidajale teatavaks tehtud pandipidajale antud tagasivõtmatu õigus finantstagatisega koormatud rahalisi vahendeid käsutada, täitma üksnes pandipidaja korraldusi finantstagatisega koormatud rahaliste vahendite osas vastava konto debiteerimiseks;
 2) kuni käesoleva lõike punktis 1 nimetatud kuupäevani täitma pantija ja pandipidaja ühiseid korraldusi finantstagatisega koormatud rahaliste vahendite osas vastava konto debiteerimiseks.»
 § 20. Paragrahvi 917 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (2) Seadusega sätestatud juhtudel loetakse väärtpaberiks ka õigusi, mida väljendatakse ja antakse üle üksnes registrikande vahendusel. Kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata sellistele õigustele käesolevas seaduses ega asjaõigusseaduses õiguste kohta sätestatut.»
 § 21. Seadust täiendatakse §-ga 9171 järgmises sõnastuses:
 « § 9171. Väärtpaberite pantimine finantstagatise seadmise korral
 (1) Käesoleva seaduse § 917 lõikes 2 ja väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) §-s 2 nimetatud registrikande vahendusel käibivate väärtpaberite koormamisel asjaõigusseaduse §-s 314 1 nimetatud finantstagatise kokkuleppe alusel on vastavate väärtpaberite registri pidaja kohustatud väärtpaberite üle arvestust pidama selliselt, et finantstagatise esemeks olevad väärtpaberid on eraldatud teistest pantija arvel hoitavatest väärtpaberitest.
 (2) Finantstagatisega koormatud väärtpaberite osas peab vastavate väärtpaberite registri pidaja:
 1) alates kuupäevast, mil jõustub pantija poolt väärtpaberite registri pidajale teatavaks tehtud pandipidajale antud tagasivõtmatu õigus finantstagatisega koormatud väärtpabereid käsutada, täitma üksnes pandipidaja korraldusi;
 VII. Rahvusvahelise eraõiguse seaduses (RT I 2002, 35, 217) tehakse järgmised muudatused:
 § 22. Paragrahvi 6 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (3) Kui käesoleva seaduse § 231 või 6. osa 1. peatüki 1. jao sätted näevad ette välisriigi õiguse kohaldamise, kohaldatakse selle riigi materiaalõiguse norme.»
 § 23. Seaduse 4. osa täiendatakse §-ga 231 järgmises sõnastuses:
 « § 231. Registreeritud väärtpaber
 7) valitseja õigused ja kohustused valitseja kaudu hoitava väärtpaberi suhtes.»
 VIII. § 24. Väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 81, 544; 88, 591) § 166 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
 IX. § 25. Seaduse jõustumine
 1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.06.2002, lk 43–50).


text:
 Biografia
 Nel 2002 si candida alle elezioni comunali per il rinnovo del consiglio comunale di Matera, risultando eletto nelle liste di Forza Italia. Ricoprirà l’incarico di Presidente della Commissione Bilancio del Comune di Matera dal 2002 al 2006.
 Nel 2007 si ricandida alle elezioni comunali nella coalizione di centro-destra, risultando il più suffragato nella lista di Forza Italia, divenendo così dapprima capogruppo in consiglio comunale, poi assessore comunale con deleghe all’igiene-ambiente-sanità nella giunta guidata da Emilio Nicola Buccico.
 Nel 2015 si ricandida alle elezioni comunali a sostegno della coalizione di centro-destra a sostegno del candidato sindaco Raffaello Giulio De Ruggieri e viene nuovamente eletto nella massima assise cittadina.
 Nel 2016 entra a far parte della giunta comunale di Matera come assessore ai lavori pubblici e al verde, incarico dal quale si autosospenderà in seguito alla sua candidatura con Forza Italia in occasione delle elezioni politiche del 2018. Il 4 marzo 2018, risulta essere eletto deputato della XVIII legislatura della Repubblica Italiana, nella circoscrizione Basilicata 01.
 È componente della VIII Commissione parlamentare permanente, “ambiente-territorio-lavori pubblici”
 Collegamenti esterni
 Deputati della XVIII legislatura della Repubblica Italiana
 Politici di Forza Italia (2013)


text:
27.7.2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 180/19
 Den Franske Republik har nedlagt følgende påstande: Appel iværksat den 24. juni 2002 af Den Europæiske
 Ombudsmand til prøvelse af dom afsagt den 10. april
 2002 af De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans
 (Tredje Afdeling) i sag T-209/00, F. Lamberts mod Den
 — Annullation af den beslutning, hvorved Kommissionen Europæiske Ombudsmand
 har indgået en aftale med USA om retningslinjer med
 hensyn til regulatorisk samarbejde og åbenhed.
 (Sag C-234/02 P)
 — Kommissionen tilpligtes at betale sagens omkostninger. (2002/C 180/33)
 Ved De Europæiske Fællesskabers Domstol er der den 24. juni
 2002 iværksat appel af Den Europæiske Ombudsmand ved
 J. Sant’Anna, som befuldmægtiget, og med valgt adresse i
 Luxembourg, til prøvelse af dom afsagt den 10. april 2002 af
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans (Tredje
 Afdeling) i sag T-209/00, F. Lamberts mod Den Europæiske
 Ombudsmand.
 — På trods af de forsigtige formuleringer, der findes i det
 dokument, der er vedlagt en note, som Kommissionen Ombudsmanden har nedlagt følgende påstand:
 har tilstillet Udvalg 133, der er ansvarlig for den fælles
 handelspolitik, er det på grund af de materielle bestem- — Dommen afsagt af Retten i Første Instans den 10. april
 melser den franske regerings opfattelse, at retningslinjerne 2002 i sag T-209/00, Frank Lamberts mod Den Europæi-
 medfører et egentligt tilsagn, som skaber forpligtelser for ske Ombudsmand, ophæves for så vidt den vedrører
 parterne. I retningslinjerne præciseres det i detaljer, erstatningssøgsmålets formalitet og det fastslås, at søgs-
 hvilke formål der søges nået, handlingsplanen og hvilke målet må afvises.
 foranstaltninger der skal træffes med henblik på at nå de
 fastsatte mål. Den omstændighed, at retningslinjerne ikke
 i sig selv har til formål at ændre fællesskabsretten, kan
 ikke skjule, at de i det mindste indeholder en forpligtelse
 til samarbejde, som påhviler parterne. I øvrigt viser Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 bestemmelserne i retningslinjernes afsnit VI, som om-
 handler opfølgningen på deres anvendelse, meget klart, at
 den forpligtelse til samarbejde, som parterne har indgået,
 er bindende. Det forhold, at der findes en overvåg- Tilsidesættelse af fællesskabsretten
 ningsordning, vidner om, at retningslinjernes forfattere
 klart har villet udelukke, at parterne dækker sig bag det
 forhold, at samarbejdet er frivilligt, for herved at ophæve Den appellerede dom er i strid med den i traktaten fastsatte
 den indgåede forpligtelse. forfatningsmæssige ordning for Ombudsmandens ansvar. Ved
 at foretage en efterprøvelse af lovligheden af den af Ombuds-
 manden foretagne klagebehandling samt af afgørelsen om af
 Da retningslinjerne efter deres indhold er en international afslutte sagen, har Retten i Første Instans overskredet de
 aftale som omhandlet i artikel 300 EF, er den retsakt, grænser, der gælder for domstolskontrollen med Ombudsman-
 hvorved Kommissionen har besluttet at indgå den, behæf- dens handlinger. Retten har foretaget en kontrol med den
 tet med manglende kompetence og må nødvendigvis måde, Ombudsmanden udfører sit hverv på, hvilken opgave
 annulleres. traktaterne tillægger Europa-Parlamentet, der allerede havde
 foretaget denne kontrol.
 — Retningslinjerne er ligeledes i strid med EF-traktaten, for Ved at antage sagen til realitetsbehandling har Retten undladt
 så vidt som der herved er indført en begrænsning af den at sondre mellem erstatningssøgsmål på den ene side og
 eneret til at fremsætte forslag, som Kommissionen har i annullationssøgsmål og passivitetssøgsmål på den anden side.
 forbindelse med den fællesskabsretlige lovgivningsproce- Ombudsmanden bestrider på ingen måde, at det er muligt for
 dure, og for så vidt som de berører hele lovgivningsproce- en borger at anlægge et erstatningssøgsmål mod Ombudsman-
 duren. den som følge af hans handlinger eller eventuelle forsømmelige
 adfærd, der er baggrunden for borgerens skade. Retten fandt
 med rette, at traktaten har tillagt borgerne en ret til at indgive
 en klage til Ombudsmanden og til at modtage hans svar herpå,
 men Retten fastslog med urette, at den kunne kontrollere
 Ombudsmandens undersøgelser og konklusionerne heri med
 henblik på at sikre, at de ikke indeholder fejl, der har forårsaget
 ---pagebreak--- C 180/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27.7.2002
 en skade for borgeren. Der findes ingen fælles forfatnings- domstolskontrol med lovligheden af hele klageproceduren
 mæssig tradition for, at ombudsmandsinstutionernes undersø- for Ombudsmanden og dennes konklusioner, åbner Retten
 gelser og afgørelser er omfattet af en domstolskontrol. Tværti- mulighed for, at der kan anlægges mange annullationssøgsmål,
 mod er en sådan kontrol i de nordiske lande, hvor ombuds- måske også passivitetssøgsmål, mod Ombudsmanden under
 mandsinstitutionen først blev oprettet, udelukket af forfat- angivelse af, at der er tale om erstatningssøgsmål.
 ningsmæssige grunde, der er baseret på den kompetence og
 de funktioner, der tilkommer henholdsvis domstolene og I nærværende sag må det anerkendes, at selv om erstatnings-
 ombudsmanden. søgsmålet er anlagt mod Ombudsmanden, havde det klart til
 formål at opnå erstatning for en skade, der var forårsaget af
 Ved at udøve en kontrol med pligten til at informere klageren, den handling fra Kommissionens side, som borgeren havde
 med værdien af dokumenter modtaget inden for visse frister, klaget over til Ombudsmanden. Ved at antage sagen til
 med overholdelsen af klagefrister og med gyldigheden af realitetsbehandling, selv om den skade, borgeren klagede over,
 Ombudsmandens konklusioner ved afslutningen af undersø- var forårsaget af den institution, der var berørt af klagen, må
 gelsen af muligheden for at opnå en mindelig løsning, har Retten være gået ud fra, at Ombudsmandens undersøgelser har
 Retten stillet spørgsmål ved sondringen mellem annullations- til formål at beskytte de forurettede borgere, der har lidt skade
 søgsmål og passivitetssøgsmål på den ene side og erstatnings- som følge af institutionernes forsømmelige adfærd, hvilket
 søgsmål på den anden side. Ved at acceptere at foretage en ikke er tilfældet.


text:
 14.4.2012
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 109/11
 Despacho do Tribunal Geral de 14 de fevereiro de 2012 — Itália/Comissão
 (Processo T-305/08) (1)
 (Recurso de anulação - Regulamento (CE) n.o 530/2008 - Recuperação das unidades populacionais de atum rabilho - Fixação do TAC para 2008 - Não conhecimento do recurso)
 2012/C 109/23
 Língua do processo: italiano
 Partes
 Recorrente: República Italiana (representante: F. Arena, avvocato dello Stato)
 Recorrida: Comissão Europeia (representantes: K. Banks e D. Nardi, agentes)
 Objeto
 Pedido de anulação do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 530/2008 da Comissão, de 12 de junho de 2008, que estabelece medidas de emergência em relação aos cercadores com rede de cerco com retenida que pescam atum rabilho no oceano Atlântico, a leste de 45 °W, e no mar Mediterrâneo (JO L 155, p. 9).
 Dispositivo
 1.
 Não há que conhecer do presente recurso.
 2.
 A Comissão Europeia é condenada nas despesas.
 (1) JO C 272 de 25.10.2008.