text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 25.9.2019
 COM(2019) 427 final
 2019/0202(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů za účelem změny přílohy I a II Dohody
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být jménem Unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném podle dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů s cílem změnit přílohu I a II dohody
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů
 Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů (dále jen „dohoda“) má za cíl propojit systém Unie pro obchodování s emisemi (EU ETS) se švýcarským systémem tak, aby bylo možno s povolenkami vydanými jedním systémem obchodovat a používat je pro účely dosažení souladu v systému druhém, čímž se rozšíří možnosti zmírňování změny klimatu. Dohoda vstoupí v platnost dne 1. ledna poté, co si strany vymění listiny o ratifikaci nebo schválení.
 2.2.Změny příloh
 Smíšený výbor zřízený článkem 12 dohody je odpovědný za správu dohody a zajištění jejího řádného provádění. Může rozhodovat o přijetí nových příloh dohody nebo změně těch stávajících. Může také projednávat změny článků dohody, zprostředkovávat výměnu názorů ohledně právních předpisů smluvních stran a přezkoumávat ustanovení dohody.
 Smíšený výbor je bilaterální orgán složený ze zástupců smluvních stran (EU a Švýcarska). Rozhodnutí přijatá smíšeným výborem musí být dohodnuta oběma stranami.
 Podle čl. 13 odst. 2 dohody může smíšený výbor přijmout novou přílohu nebo změnit stávající přílohu této dohody. K zajištění kompatibility mezi propojenými systémy obchodování s emisemi musí podle článku 2 dohody unijní ETS a švýcarský ETS splňovat základní kritéria stanovená v příloze I dohody. V souladu s článkem 10 mohou být v rámci každého systému přijata ustanovení, která jsou přísnější než základní kritéria stanovená v příloze I. Většina navrhovaných změn se týká základních kritérií v příloze I.
 Aby dohoda o propojení mohla vstoupit v platnost, muselo Švýcarsko přijmout vnitrostátní právní předpisy tak, aby splnilo všechna základní kritéria, zejména bylo třeba do švýcarského ETS zahrnout letectví. Řada navrhovaných změn přílohy I spočívá ve vložení či opravě odkazů na švýcarské právní předpisy.
 Od podpisu této dohody byly navíc pozměněny právní předpisy EU týkající se monitorování a vykazování, ověřování a akreditace a zahrnutí letectví do unijního systému ETS.
 Do přílohy I se také doplňují další základní kritéria týkající se rezervy tržní stability, dozoru nad trhem a příslušné spolupráce. Pokud jde o základní kritérium o zahrnutí činností v oblasti letectví, a protože je třeba zajistit, aby lety mezi EU a Švýcarskem byly odpovídajícím způsobem pokryty, budou lety z letišť ve Švýcarsku na letiště v EU osvobozeny prostřednictvím právních předpisů v přenesené pravomoci tak, aby se ode dne vstupu dohody o propojení v platnost unijní ETS vztahoval pouze na lety z EHP směřující na letiště ve Švýcarsku, zatímco švýcarský ETS se bude od vstupu dohody o propojení v platnost vztahovat pouze na lety ze Švýcarska do EHP. Vymahatelnost mezi oběma systémy je vyjasněna pomocí nového kritéria týkajícího se vyřazování povolenek leteckých dopravců.
 EU i Švýcarsko posílí své systémy pro příští obchodovací období po roce 2020. Právní předpisy EU na období 2021–2030 již vstoupily v platnost, ale ve Švýcarsku legislativní proces pro období po roce 2020 stále probíhá. Relevantní změny unijního ETS pro období 2021 až 2030 jsou zohledněny v některých navrhovaných změnách přílohy I. K zajištění trvalé slučitelnosti unijního ETS a švýcarského ETS v období 2021 až 2030 byl do části A přílohy I vložen obecnější úvod ohledně stacionárních zařízení. V tomto úvodu se navrhuje revize základních kritérií způsobem, který by zachoval minimálně integritu příslušných domácích závazků stran ohledně snížení emisí a integritu a řádné fungování jejich trhů s uhlíkem, ale zároveň by zabránil úniku uhlíku či narušování hospodářské soutěže mezi oběma propojenými systémy. Slučitelnost systémů upevňují i změny základních kritérií týkajících se stropu, používání mezinárodních kreditů a úrovně bezplatného přidělování povolenek ve švýcarském systému ETS.
 Změna části C přílohy I týkající se registrů vyjasňuje, že emise za rok 2020 mohou být pokryty pouze povolenkami vydanými v období 2013–2020. Další změnou se vyžaduje odklad po dobu nejméně 24 hodin mezi zahájením a provedením převodu povolenek z jednoho účtu na druhý.
 S ohledem na úlohu švýcarských orgánů při provádění dražeb (příloha I část D) na švýcarském trhu se zdá být vhodné, aby orgány s funkcemi dohledu nad trhem byly informovány o tom, jaká se použije metodika pro odchylku dražební zúčtovací ceny od příslušné ceny povolenek na sekundárním trhu, aby byla zajištěna integrita dražeb.
 Tam, kde je to vhodné, je objasněno, že odkazy na právní předpisy jsou odkazy na ty právní předpisy, které byly platné v den vstupu této dohody v platnost.
 Příloha II obsahuje úvodní text, který objasňuje, že propojení mezi unijním ETS a švýcarským ETS bude od května 2020 zahájeno prozatímně, než bude realizováno stálé propojení registrů.
 2.3.Zamýšlený akt smíšeného výboru
 Smíšený výbor má na svém druhém zasedání, které se má konat v prosinci 2019, přijmout rozhodnutí podle čl. 13 odst. 2 dohody o propojení, ve kterém budou změněny přílohy I a II dohody (dále jen „zamýšlený akt“ ).
 Účelem zamýšleného aktu je změnit přílohy I a II dohody o propojení s cílem uvést je do souladu se stávajícími právními předpisy v EU
 1
 a ve Švýcarsku. Pozměňující příloha I zajistí nezbytnou kompatibilitu obou systémů obchodování s emisemi, jak stanoví článek 25 směrnice 2003/87/ES, a pro každé základní kritérium zavede správné odkazy na právní předpisy. Pozměňující příloha II stanoví dočasné a přechodné řešení pro propojení registrů obou systémů, než bude realizováno stálé propojení registrů.
 Zamýšlený akt se stane závazným pro smluvní strany v souladu s článkem 2 dohody, který stanoví: „Systémy obou stran pro obchodování s emisemi [...] musí splňovat alespoň základní kritéria stanovená v příloze I.“
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Rozhodnutí Rady založené na tomto návrhu Komise určuje postoj Evropské unie ohledně rozhodnutí, které má přijmout smíšený výbor za účelem změny příloh I a II dohody o propojení.
 Dohoda o propojení byla podepsána v roce 2017 a na straně EU nemohla zohlednit vývoj právních předpisů v Evropské unii, jako byl přezkum směrnice o unijním ETS na období po roce 2021, rezerva tržní stability a příslušné právní předpisy týkající se letectví. Švýcarsko přijalo příslušné právní předpisy, které činí oba systémy kompatibilními, až v březnu 2019, ale také zahrnuje letectví jako odvětví do systému pro obchodování s emisemi Švýcarska.
 Pokud by nebyly změněny přílohy I a II dohody o propojení, nebyla by zajištěna kompatibilita obou systémů, ani by nebylo možné stanovit propojení registrů mezi švýcarským ETS a unijním ETS.
 Rozvoj dobře fungujícího mezinárodního trhu s uhlíkem prostřednictvím propojování systémů obchodování s emisemi zdola je dlouhodobým cílem politiky EU a mezinárodního společenství, zejména jako prostředek směřující k dosažení klimatických cílů v rámci Pařížské dohody. Článek 25 směrnice o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (EU ETS) v této souvislosti umožňuje propojení unijního ETS s jinými systémy obchodování s emisemi za předpokladu, že jsou tyto systémy závazné, mají stanovený absolutní strop pro emise a jsou slučitelné, jako je tomu v případě švýcarského systému.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou „rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 2
 .
 4.1.2.Použití na stávající případ
 Smíšený výbor je orgán zřízený podle článku 12 dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů.
 Akt, který má smíšený výbor přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt má právní účinky, protože se týká změn přílohy I a II dohody o propojení.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Má-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek označit jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté na základě čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základě, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Použití na stávající případ
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká životního prostředí.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 191 SFEU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 191 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.
 2019/0202 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů za účelem změny přílohy I a II Dohody
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 191 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů
 3
 (dále jen „dohoda“) byla podepsána dne 23. listopadu 2017 v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2017/2240
 4
 .
 (2)V souladu s článkem 13 dohody může smíšený výbor rozhodnout o změnách příloh dohody.
 (3)Smíšený výbor má na zasedání konaném dne xx xxxx 2019 přijmout rozhodnutí o změně příloh I a II dohody.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být ve smíšeném výboru jménem Unie zaujat, neboť přílohy budou pro Unii závazné.
 (5)Jakmile smíšený výbor změní přílohy I a II tak, aby byl zohledněn příslušný vývoj v oblasti právních předpisů, včetně příslušných švýcarských pravidel rozšiřujících švýcarský ETS o letectví, má se za to, že jsou splněny podmínky pro propojení stanovené v dohodě a že by si Unie proto měla vyměnit své listiny o ratifikaci, jak je stanoveno v článku 21 dohody,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postojem, který má být jménem Unie zaujat na druhém zasedání smíšeného výboru zřízeného dohodou mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů, se za účelem změny přílohy I a II dohody podpoří přijetí změn přílohy I a II ze strany smíšeného výboru, které jsou stanoveny v dodatku návrhu rozhodnutí smíšeného výboru, který je přiložen k tomuto rozhodnutí.
 Drobné změny přílohy mohou zástupci Unie ve smíšeném výboru odsouhlasit bez dalšího rozhodnutí Rady.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Komisi.
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 Toto rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2392 ze dne 13. prosince 2017, kterým se mění směrnice 2003/87/ES, aby nadále platila stávající omezení rozsahu činností v oblasti letectví a aby se připravilo provádění celosvětového tržního opatření od roku 2021, Úř. věst. L 350, 29.12.2017; rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1814 ze dne 6. října 2015 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a o změně směrnice 2003/87/ES (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 264, 9.10.2015; směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410 ze dne 14. března 2018, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií a rozhodnutí (EU) 2015/1814 (Text s významem pro EHP), Úř. věst. L 76, 19.3.2018.
 (2)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (3)
 Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 3.
 (4)
 Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 1.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 25.9.2019
 COM(2019) 427 final
 PŘÍLOHA
 k
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném podle Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů za účelem změny přílohy I a II Dohody
 ROZHODNUTÍ č. 2/2019 SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO PODLE DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O PROPOJENÍ JEJICH SYSTÉMŮ OBCHODOVÁNÍ S EMISEMI SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ
 ze dne...,
 kterým se mění příloha I a II Dohody Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů
 Smíšený výbor,
 s ohledem na dohodu mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o propojení jejich systémů obchodování s emisemi skleníkových plynů
 1
 (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 13 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Články 11 až 13 dohody byly od podpisu dne 23. listopadu 2017 prováděny prozatímně.
 (2)V souladu s čl. 13 odst. 2 dohody může smíšený výbor měnit přílohy dohody.
 (3)Dodatek obsahuje změny přílohy I a II dohody, které aktualizují příslušné aspekty původních příloh, které byly dohodnuty v roce 2015. Rovněž stanoví prozatímní řešení s cílem zprovoznit propojení mezi unijním systémem ETS a švýcarským ETS.
 (4)V souladu s přílohou I částí B by Evropská unie měla vyjmout z oblasti působnosti EU ETS lety z letišť ve Švýcarsku v souladu s článkem 25a směrnice 2003/87/ES ve znění směrnice (EU) 2018/410 (dále jen „směrnice o ETS“). Tím není dotčeno pokrytí provozovatelů letadel systémem EU ETS, které je založeno na příloze I směrnice o ETS, která uvádí, že kategorie činností, na něž se směrnice vztahuje, zahrnuje všechny lety, které přilétají na letiště umístěné na území členského státu, nebo které z tohoto letiště odlétají.
 (5)Příloha I dohody bude přezkoumána v souladu s čl. 13 odst. 7 dohody, aby se pro období od roku 2021 zachovala současná kompatibilita unijního ETS a švýcarského ETS. Smíšený výbor zajistí, aby revize přílohy I dohody přinejmenším zachovala integritu příslušných vlastních závazků Unie a Švýcarska v oblasti snižování emisí a integritu a řádné fungování jejich trhů s uhlíkem. Úniku uhlíku a narušení hospodářské soutěže mezi propojenými systémy bude zabráněno,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Příloha I a II dohody se nahrazuje dodatkem tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vstupu dohody v platnost.
 V Curychu dne XX 2019.
 Za smíšený výbor
 státní tajemnice pro Evropskou unii
 předseda
 státní tajemnice pro Švýcarsko
 Maja-Alexandra Dittel
 Marc Chardonnens
 Caroline Baumann
 DODATEK
 PŘÍLOHA I dohody o propojení
 ZÁKLADNÍ KRITÉRIA
 A. Základní kritéria pro stacionární zařízení
 Jak navrhla švýcarská vláda, bude tento oddíl přezkoumán v souladu s čl. 13 odst. 7 této dohody, aby se pro nové obchodovací období 2021–2030 zachovala současná kompatibilita unijního ETS a švýcarského ETS. Smíšený výbor zajistí, aby revize tohoto oddílu přinejmenším zachovala integritu příslušných vlastních závazků stran v oblasti snižování emisí a integritu a řádné fungování jejich trhů s uhlíkem. Zabrání se úniku uhlíku a narušení hospodářské soutěže mezi propojenými systémy.
 Základní kritéria
 V rámci unijního ETS
 V rámci švýcarského ETS
 1
 Povinný charakter účasti v ETS
 Účast v ETS je povinná pro zařízení provádějící činnosti a vypouštějící skleníkové plyny uvedené níže.
 Účast v ETS je povinná pro zařízení provádějící činnosti a vypouštějící skleníkové plyny uvedené níže.
 2
 ETS zahrnuje alespoň činnosti uvedené v:
 -příloze I směrnice 2003/87/ES,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 -ustanovení čl. 40 odst. 1
 -příloze 6 nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 3
 ETS zahrnuje alespoň skleníkové plyny uvedené v:
 -příloze II směrnice 2003/87/ES,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 -čl. 1 odst. 1 nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 4
 Pro ETS je stanoven strop, který je alespoň stejně přísný, jako je strop stanovený v:
 -článku 9 a článku 9 a směrnice 2003/87/ES,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Lineární redukční koeficient ve výši 1,74 % ročně se od roku 2021 zvýší na 2,2 % ročně a použije se pro všechny odvětvové předpisy, ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost.
 -čl. 18 odst. 1 a 2 zákona o CO2
 -čl. 45 odst. 1 nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Lineární redukční koeficient činí 1,74 % ročně až do roku 2020.
 5
 Mechanismus tržní stability
 V roce 2015 zavedla EU rezervu tržní stability (rozhodnutí (EU) 2015/1814), jejíž fungování posílila revize systému ETS v roce 2018 (směrnice (EU) 2018/410).
 -čl. 19 odst. 5 zákona o CO2
 -článku 48 nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Podle švýcarských právních předpisů je možné snížit objem dražeb, pokud z ekonomických důvodů dojde k významnému zvýšení počtu povolenek na trhu.
 Strany spolupracují na tom, aby vyvinuly vhodný příspěvek ke stabilitě trhu.
 6
 Úroveň dohledu nad trhem souvisejícím s ETS je alespoň stejně přísná, jako je úroveň stanovená v:
 -směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (MIFID II)
 -nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (MIFIR)
 -nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (MAR)
 -směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/57/EU ze dne 16. dubna 2014 o trestních sankcích za zneužívání trhu (směrnice o zneužívání trhu) (CS-MAD)
 -směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES (AMLD)
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 -spolkovém zákoně o švýcarském úřadu pro dohled nad finančním trhem ze dne 22. června 2007
 -spolkovém zákoně o infrastrukturách finančního trhu a chování na trhu při obchodování s cennými papíry a deriváty ze dne 19. června 2015
 -spolkovém zákoně o finančních institucích ze dne 15. června 2018
 -spolkovém zákoně o boji proti praní peněz a financování terorismu ze dne 10. října 1997
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Nařízení o švýcarském finančním trhu nedefinuje právní povahu emisních povolenek. Emisní povolenky zejména nejsou v zákoně o infrastruktuře finančního trhu považovány za cenné papíry, a proto nejsou obchodovatelné v regulovaných obchodních systémech. Vzhledem k tomu, že emisní povolenky nejsou považovány za cenné papíry, se švýcarské nařízení o cenných papírech nevztahuje na obchodování s emisními povolenkami v rámci mimoburzovních transakcí („OTC“) na sekundárních trzích.
 Podle zákona o infrastruktuře finančního trhu jsou za cenné papíry považovány derivátové smlouvy. Mezi ně patří i deriváty, které mají emisní povolenky jako svůj podkladový nástroj. Na deriváty na emisní povolenky mimoburzovně obchodované mezi nefinančními i finančními smluvními stranami se vztahují ustanovení zákona o infrastruktuře finančního trhu.
 7
 Spolupráce v oblasti dozoru nad trhem
 Strany stanoví vhodná ujednání o spolupráci v oblasti dozoru nad trhem. Tato ujednání o spolupráci se týkají výměny informací a vymáhání povinností vyplývajících z jejich příslušného režimu dozoru nad trhem. Strany informují smíšený výbor o veškerých takových ujednáních.
 8
 Kvalitativní omezení pro mezinárodní kredity jsou alespoň stejně přísná jako ta stanovená v:
 -článcích 11a a 11b směrnice 2003/87/ES
 -nařízení Komise (EU) č. 550/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES stanoví některá omezení pro použití mezinárodních kreditů z projektů zahrnujících průmyslové plyny
 -článku 58 nařízení Komise (EU) č. 389/2013 ze dne 2. května 2013 o vytvoření registru Unie podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a o zrušení nařízení Komise (EU) č. 920/2010 a č. 1193/2011,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 -článku 5 a článku 6 zákona o CO2
 -článku 4 a čl. 4a odst. 1 a příloze 2 nařízení o CO2
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 9
 Kvantitativní omezení pro mezinárodní kredity jsou alespoň stejně přísná jako ta stanovená v:
 -článku 11a směrnice 2003/87/ES
 -nařízení Komise (EU) č. 389/2013 ze dne 2. května 2013 o vytvoření registru Unie podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a o zrušení nařízení Komise (EU) č. 920/2010 a č. 1193/2011
 -nařízení Komise (EU) č. 1123/2013 ze dne 8. listopadu 2013 o stanovení nároků na mezinárodní kredity podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 V právních předpisech EU se od roku 2021 nepředpokládají žádné nároky na využívání mezinárodních kreditů.
 -čl. 16 odst. 2 zákona o CO2
 -článku 55b nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Tato ustanovení stanoví využívání mezinárodních kreditů pouze do roku 2020.
 10
 Bezplatné přidělení povolenek se vypočítá na základě referenčních hodnot a faktorů úpravy. Pro nové účastníky na trhu se vyčlení maximálně pět procent z množství povolenek za období od roku 2013 do roku 2020. Povolenky, které nejsou přiděleny bezplatně, se vydraží nebo se prohlásí za neplatné. Za tímto účelem musí ETS vyhovovat alespoň:
 -článkům 10, 10a, 10b a 10c směrnice 2003/87/ES
 -rozhodnutí Komise 2011/278/EU ze dne 27. dubna 2011, kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných emisních povolenek platná v celé Unii podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
 -výpočtům pro určení meziodvětvového opravného faktoru v unijním ETS pro období 2013 až 2020
 – seznamu týkajícímu se úniku uhlíku pro rok 2014
 – nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/331, kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných emisních povolenek platná v celé Unii podle článku 10a směrnice 2003/87/ES
 – rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci, týkající se stanovení odvětví a pododvětví, která se považují za ohrožená únikem uhlíku, na období 2021 až 2030 (C (2019) 708; Úř. věst. L 120, 8.5.2019, s. 20)
 – veškerým meziodvětvovým opravným faktorům v EU ETS v období 2021–2025 nebo 2026–2030
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 -čl. 18 odst. 3 a čl. 19 odst. 2 až 6 zákona o CO2
 -čl. 45 odst. 2, článkům 46, 46a, 46b, 46c a 48 a příloze 9 nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Bezplatně přidělené povolenky nepřekračují množství povolenek přidělených zařízením v rámci EU ETS.
 11
 ETS stanoví sankce za stejných okolností a ve stejném rozsahu jako stanoví:
 -článek 16 směrnice 2003/87/ES,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 -článek 21 zákona o CO2
 -článek 56 nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 12
 Monitorování a vykazování v ETS je alespoň stejně přísné jako v:
 -článku 14 a příloze IV směrnice 2003/87/ES
 -nařízení Komise (EU) č. 601/2012 ze dne 21. června 2012 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
 -prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/2066 ze dne 19. prosince 2018 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a o změně nařízení Komise (EU) č. 601/2012,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 -článku 20 zákona o CO2
 -článcích 50 až 53 a přílohách 16 a 17 nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 13
 Ověřování a akreditace v ETS je alespoň stejně přísné jako v:
 -článku 15 a příloze V směrnice 2003/87/ES
 -nařízení Komise (EU) č. 600/2012 ze dne 21. června 2012 o ověřování výkazů emisí skleníkových plynů a výkazů tunokilometrů a akreditaci ověřovatelů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
 -prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/2067 ze dne 19. prosince 2018 o ověřování údajů a akreditaci ověřovatelů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 -článcích 51 až 54 nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 B. Základní kritéria pro leteckou dopravu
 Základní kritéria
 Pro EU
 Pro Švýcarsko
 1
 Povinný charakter účasti v ETS
 Účast v ETS je povinná pro letecké činnosti v souladu s níže uvedenými kritérii.
 Účast v ETS je povinná pro letecké činnosti v souladu s níže uvedenými kritérii.
 2
 Pokrytí leteckých činností a skleníkových plynů a rozdělení letů a jejich příslušných emisí podle zásady vzlétajícího letu, jak je stanoveno v:
 -směrnici 2003/87/ES ve znění nařízení (EU) 2017/2392, která stanoví dočasnou výjimku pro nucený výkon, pokud jde o lety do zemí a ze zemí, se kterými nebylo dosaženo dohody podle článku 25
 -článcích 17, 29, 35 a 56 a příloze VII nařízení Komise (EU) č. 389/2013 ze dne 2. května 2013 o vytvoření registru Unie podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a o zrušení nařízení Komise (EU) č. 920/2010 a č. 1193/2011,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Od 1. ledna 2020 jsou lety z letiště nacházejícího se v Evropském hospodářském prostoru („EHP“) na letiště, která se nacházejí na území Švýcarska, pokryty, zatímco lety z letišť nacházejících se na území Švýcarska na letiště nacházející se v Evropském hospodářském prostoru („EHP“) jsou podle článku 25a směrnice 2003/87/ES od 1. ledna 2020 z EU ETS vyloučeny.
 1. Rozsah pokrytí
 Lety, které přilétají na letiště nacházející se na území Švýcarska nebo které z takového letiště odlétají, s výjimkou letů, které odlétají z letišť nacházejících se v EHP.
 Ve švýcarském ETS mohou platit veškeré dočasné výjimky týkající se rozsahu ETS, jako například výjimky ve smyslu článku 28a směrnice 2003/87/ES, a to v souladu s výjimkami zavedenými v unijním ETS. V případě leteckých činností jsou do systému zahrnuty pouze emise CO2.
 2. Omezení pokrytí
 Obecné pokrytí uvedené v bodě 1 nezahrnuje:
 1.
 lety vykonávané výhradně za účelem přepravy vládnoucího panovníka a jeho nejbližší rodiny, hlav států, předsedů vlád a ministrů během jejich služebních cest, pokud je tato skutečnost doložena příslušným označením statusu na letovém plánu;
 2.
 vojenské lety a lety celních a policejních orgánů;
 3.
 pátrací a záchranné lety, lety pro účely hašení požárů, humanitární lety a lety záchranné lékařské služby;
 4.
 lety vykonávané výlučně podle pravidel letu za viditelnosti podle přílohy 2 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví ze dne 7. prosince 1944;
 5.
 lety končící na letišti, ze kterého letadlo vzlétlo, během nichž nedošlo k plánovanému mezipřistání;
 6.
 cvičné lety vykonávané výlučně za účelem získání nebo zachování licence nebo získání kvalifikace v případě letové posádky v kabině pilota, pokud je tato skutečnost doložena příslušnou poznámkou v letovém plánu a za předpokladu, že let neslouží k přepravě cestujících nebo nákladu ani k přemístění nebo dopravení letadla;
 7.
 lety vykonávané výlučně za účelem vědeckého výzkumu;
 8.
 lety vykonávané výlučně za účelem kontroly, testování či udělování osvědčení pro letadla nebo vybavení, a to leteckého i pozemního;
 9.
 lety vykonávané letadly o certifikované maximální vzletové hmotnosti nižší než 5 700 kilogramů;
 10.
 lety komerčních provozovatelů letadel, jejichž celkové roční emise jsou na letech zahrnutých do švýcarského ETS nižší než 10 000 tun za rok nebo jejichž počet letů za období tří po sobě jdoucích čtyřměsíčních období je v rámci působnosti švýcarského ETS nižší než 243 letů, nejsou-li provozovatelé pokryti unijním ETS;
 11.
 lety nekomerčních provozovatelů letadel zahrnuté do švýcarského ETS, jejichž celkové roční emise jsou nižší než 1 000 tun za rok v souladu s příslušnou výjimkou uplatněnou v rámci unijního ETS, nejsou-li provozovatelé pokryti unijním ETS.
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v
 -článku 16a zákona o CO2
 -článku 46d, čl. 55 odst. 2 a příloze 13 nařízení o CO2
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 3
 Výměna příslušných údajů týkajících se uplatňování omezení pokrytí leteckých činností
 Obě strany spolupracují, pokud jde o uplatňování omezení pokrytí ve švýcarském ETS a v unijním ETS pro komerční a nekomerční provozovatele v souladu s touto přílohou. Obě strany zejména zajistí včasný převod veškerých příslušných údajů, aby umožnily správnou identifikaci letů a provozovatelů letadel, kteří jsou pokryti švýcarským ETS unijním ETS.
 4
 Strop (celkové množství povolenek, které mají být přiděleny provozovatelům letadel)
 Směrnice 2003/87/ES původně přidělila povolenky takto:
 -15 % se vydraží,
 -3 % se vyčlení do zvláštní rezervy,
 -82 % se přidělí bezplatně (článek 3c).
 Tyto příděly byly pozměněny nařízením (EU) č. 421/2014, které omezilo přidělování bezplatných povolenek úměrně ke snížení počtu vyřazených povolenek (čl. 28a odst. 2). Nařízení (EU) 2017/2392 tento přístup prodloužilo do roku 2023 a od 1. ledna 2021 stanoví použití lineárního redukčního koeficientu ve výši 2,2 %.
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Strop musí odrážet podobnou míru přísnosti jako strop v unijním ETS, zejména pokud jde o omezení úrovně procentního podílu mezi lety a obchodovacími obdobími. Povolenky v rámci stropu se přidělí následovně:
 -15 % se vydraží,
 -3 % se vyčlení do zvláštní rezervy,
 -82 % se přidělí bezplatně.
 Toto rozdělení může být přezkoumáno v souladu s články 6 a 7 této dohody.
 Do roku 2020 se množství povolenek v rámci stropu vypočítá zdola na základě povolenek, které mají být v souladu s výše uvedeným rozdělením v rámci stropu přiděleny zdarma. Jakékoliv dočasné výjimky týkající se rozsahu ETS by vyžadovaly odpovídající úměrné úpravy množství, která mají být přidělena.
 Od roku 2021 se množství povolenek v rámci stropu určí podle stropu v roce 2020, přičemž se zohlední případné omezení procentní sazby v souladu s EU ETS.
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v
 -článku 18 zákona o CO2
 -článku 46e a příloze 15 nařízení o CO2
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 5
 Přidělování povolenek pro letectví prostřednictvím dražby povolenek
 -článek 3d směrnice 2003/87/ES
 nařízení (EU) č. 421/2014 stanoví, že vydražené částky budou sníženy úměrně ke snížení počtu bezplatných povolenek (čl. 28a odst. 3). Nařízení (EU) 2017/2392 tento přístup prodloužilo do roku 2023.
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Švýcarské emisní povolenky určené k dražbě vydraží příslušný švýcarský orgán. Švýcarsko má nárok na příjmy z dražeb švýcarských povolenek.
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v
 -čl. 19a odst. 2 a 4 zákona o CO2
 -článku 48 a příloze 15 nařízení o CO2
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 6
 Zvláštní rezerva pro určité provozovatele letadel
 -článek 3f směrnice 2003/87/ES.
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Pro nové účastníky na trhu a pro rychle rostoucí účastníky jsou vyčleněny povolenky do zvláštní rezervy, s výjimkou toho, že vzhledem k tomu, že referenčním rokem pro získání údajů pro švýcarské letecké činnosti je rok 2018, Švýcarsko nebude mít do roku 2020 zvláštní rezervu.
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v:
 -čl. 18 odst. 3 zákona o CO2
 -čl. 46e odst. 2 a příloze 15 nařízení o CO2
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 7
 Referenční hodnota pro bezplatné přidělení povolenek provozovatelům letadel
 -článek 3e směrnice 2003/87/ES
 Roční referenční hodnota je 0,000642186914222035 povolenek na tunokilometr.
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Referenční hodnota nesmí být vyšší než hodnota v EU ETS.
 Do roku 2020 bude roční referenční hodnota 0,000642186914222035 povolenky na tunokilometr.
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v:
 -čl. 46f odst. 1 a 2 a příloze 15 nařízení o CO2
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 8
 Bezplatné přidělení emisních povolenek provozovatelům letadel
 -článek 3e směrnice 2003/87/ES
 Úpravy týkající se vydávání povolenek úměrně k odpovídajícím povinnostem týkajícím se vykazování a vyřazování vyplývajícím ze skutečného pokrytí letů mezi EHP a Švýcarskem v rámci unijního ETS se provedou podle článku 25a směrnice 2003/87/ES.
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Počet povolenek na emise bezplatně přidělených provozovatelům letadel se vypočítá vynásobením vykázaných údajů o tunokilometrech nalétaných v referenčním roce použitelnou referenční hodnotou.
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v:
 -čl. 19a odst. 3 a 4 zákona o CO2
 -čl. 46f odst. 1 a 2 a příloze 15 nařízení o CO2
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 9
 Kvalitativní omezení pro mezinárodní kredity jsou alespoň stejně přísná jako ta stanovená v:
 článcích 11a a 11b směrnice 2003/87/ES a v nařízení Komise (EU) č. 389/2013 ze dne 2. května 2013 o vytvoření registru Unie podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a o zrušení nařízení Komise (EU) č. 920/2010 a č. 1193/2011,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 -články 5 a 6 zákona o CO2
 -článek 4 a čl. 4a odst. 1 a příloha 2 nařízení o CO2
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 10
 Kvantitativní omezení pro používání mezinárodních kreditů
 článek 11a směrnice 2003/87/ES
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Je povoleno použít 1,5 % ověřených emisí do roku 2020.
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v:
 -článku 55d nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 11
 Získání údajů o tunokilometrech za referenční rok
 článek 3e směrnice 2003/87/ES
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 Aniž je dotčeno další ustanovení, získání údajů o tunokilometrech se provede zároveň se získáním údajů o tunokilometrech z unijního ETS a za použití stejného přístupu.
 Do roku 2020 a v souladu s nařízením o získávání údajů o tunokilometrech a přípravě monitorovacích plánů o vzdálenostech nalétaných letadly, ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost, je referenčním rokem pro získání údajů o švýcarských leteckých činnostech rok 2018.
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v:
 -čl. 19a odst. 3 a 4 zákona o CO2
 -nařízení o získávání údajů o tunokilometrech a přípravě monitorovacích plánů o vzdálenostech nalétaných letadly
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 12
 Monitorování a podávání zpráv
 -článek 14 a příloha IV směrnice 2003/87/ES
 -nařízení Komise (EU) č. 601/2012 ze dne 21. června 2012 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
 -prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/2066 ze dne 19. prosince 2018 o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES a o změně nařízení Komise (EU) č. 601/2012,
 -nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU), kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokud jde o opatření přijatá Mezinárodní organizací pro civilní letectví pro monitorování, vykazování a ověřování emisí z letectví pro účely provádění celosvětového tržního opatření (C(2019) 1644 final)
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 ustanovení týkající se monitorování a podávání zpráv musí odrážet stejnou míru přísnosti jako v unijním ETS
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v:
 -článku 20 zákona o CO2
 -článcích 50 až 52 a přílohách 16 a 17 nařízení o CO2
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 13
 Ověřování a akreditace
 -článek 15 a příloha V směrnice 2003/87/ES
 -nařízení Komise (EU) č. 600/2012 ze dne 21. června 2012 o ověřování výkazů emisí skleníkových plynů a výkazů tunokilometrů a akreditaci ověřovatelů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
 -prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/2067 ze dne 19. prosince 2018 o ověřování údajů a akreditaci ověřovatelů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 ustanovení týkající se ověřování a akreditace musí odrážet stejnou míru přísnosti jako v unijním ETS
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v:
 -čl. 52 odst. 4 a 5 a
 -příloze 18 nařízení o CO2,
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 14
 Správa
 Použijí se kritéria stanovená v článku 18a směrnice 2003/87/ES. Za tímto účelem a podle článku 25a směrnice 2003/87/ES je Švýcarsko považováno za členský stát správy, pokud jde o přidělení správy provozovatelů letadel Švýcarsku a členským státům EU (EHP).
 Podle článku 25a směrnice 2003/87/ES jsou příslušné orgány členských států odpovědné za veškeré úkoly související se správou provozovatelů letadel, kteří jim byli přiděleni, včetně úkolů souvisejících se švýcarským ETS (např. přijímání výkazů ověřených emisí pokrývajících letecké činnosti EU a Švýcarska, přidělování, vydávání a převod povolenek, dodržování a donucování atd.).
 Evropská komise se s příslušnými švýcarskými orgány dvoustranně dohodne na předávání příslušné dokumentace a informací.
 Evropská komise zejména zajistí, aby byl objem bezplatných povolenek EU převeden na provozovatele letadel spravované Švýcarskem.
 V případě dvoustranné dohody týkající se správy letů provozovaných v souvislosti s euroletištěm Basel-Mulhouse-Freiburg, která si nevyžaduje žádnou změnu směrnice 2003/87/EU, Evropská komise případně usnadní provádění dohody za předpokladu, že to nepovede ke dvojímu započtení.
 V souladu s nařízením o CO2 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost je Švýcarsko odpovědné za správu provozovatelů letadel:
 -s platnou provozní licencí udělenou Švýcarskem, nebo
 -s největšími odhadovanými emisemi způsobenými letectvím ve Švýcarsku v rámci propojených ETS.
 Příslušné švýcarské orgány jsou odpovědné za veškeré úkoly související se správou provozovatelů letadel, kteří byli přiděleni Švýcarsku, včetně úkolů souvisejících s unijním ETS (např. přijímání výkazů ověřených emisí pokrývajících letecké činnosti EU a Švýcarska, přidělování, vydávání a převod povolenek, dodržování a donucování atd.).
 Příslušné švýcarské orgány se s Evropskou komisí oboustranně dohodnou na předávání příslušné dokumentace a informací.
 Příslušné švýcarské orgány zejména převedou objem bezplatných švýcarských povolenek na provozovatele letadel spravované členskými státy EU (EHP).
 To je stanoveno v příslušných švýcarských právních předpisech, v zákoně o CO2 a v nařízení o CO2 , jak je uvedeno v:
 -čl. 39 odst. 1a zákona o CO2
 -článku 46d a příloze 14 nařízení o CO2
 ve znění platném ke dni vstupu této dohody v platnost
 15
 Vyřazení povolenek
 Příslušné orgány členských států při posuzování, jak provozovatelé letadel dodržují požadavky, prováděném na základě množství vyřazených povolenek nejprve zohlední emise pokryté švýcarským ETS a zbývající množství vyřazených povolenek započtou vůči povolenkám pokrytým unijním ETS.
 Příslušné švýcarské orgány při posuzování, jak provozovatelé letadel dodržují požadavky, prováděném na základě množství vyřazených povolenek nejprve zohlední emise pokryté unijním ETS a zbývající množství vyřazených povolenek započtou vůči povolenkám pokrytým švýcarským ETS.
 16
 Prosazování práva
 Strany vymáhají ustanovení svých příslušných ETS ve vztahu k provozovatelům letadel, kteří neplní své povinnosti v rámci příslušných ETS, bez ohledu na to, zda je provozovatel spravován příslušným orgánem EU (EHP) nebo Švýcarska, pokud vymáhání ze strany orgánu spravujícího daného provozovatele vyžaduje další opatření.
 17
 Správní přidělování provozovatelů letadel
 Podle článku 25a směrnice 2003/87/ES seznam provozovatelů letadel zveřejňovaný Evropskou komisí v souladu s čl. 18a odst. 3 směrnice 2003/87/ES upřesní spravující stát, včetně Švýcarska, pro každého provozovatele letadel.
 Provozovatelé letadel, kteří jsou Švýcarsku poprvé přiděleni po vstupu této dohody v platnost, jsou spravováni Švýcarskem po 30. dubnu roku přidělení a před 1. srpnem roku přidělení.
 Obě strany spolupracují při sdílení příslušné dokumentace a informací.
 Přidělení provozovatele letadel neovlivní pokrytí daného provozovatele letadel příslušným ETS (tj. provozovatel pokrytý unijním ETS, který je spravován příslušným švýcarským orgánem, má kromě svého pokrytí švýcarským ETS stejnou míru povinností v rámci unijního ETS a naopak).
 18
 Způsoby provádění
 Veškeré další způsoby potřebné pro organizaci práce a pro spolupráci s držiteli účtů z řad letecké dopravy v rámci jednoho správního místa po podpisu dohody vypracuje a přijme smíšený výbor v souladu s články 12, 13 a 22 této dohody. Začnou se uplatňovat současně s touto dohodou.
 19
 Pomoc ze strany organizace Eurocontrol
 Pro účely části této dohody týkající se letectví Evropská komise zahrne Švýcarsko do mandátu uděleného organizaci Eurocontrol v souvislosti s unijním ETS.
 C. Základní kritéria pro registry
 ETS každé strany musí zahrnovat registr a protokol transakcí, které musí splňovat následující základní kritéria, pokud jde o bezpečnostní mechanismy a postupy a o otevírání a správu účtů.
 Základní kritéria týkající se bezpečnostních mechanismů a postupů:
 Registry a protokoly transakcí musí chránit důvěrnost, integritu, dostupnost a pravost údajů uložených v systému. Za tímto účelem strany uplatní následující bezpečnostní mechanismy:
 Základní kritéria
 Pro přístup k účtům se pro všechny uživatele přistupující k účtu vyžaduje dvouúrovňový ověřovací mechanismus.
 Pro zahájení i schválení transakce se vyžaduje mechanismus pro podpis transakce. Potvrzující kód se uživatelům zašle mimo pásmo.
 Jakákoliv z následujících operací musí být zahájena jednou osobou a potvrzena jinou osobou (zásada čtyř očí):
 -veškeré operace uskutečněné správcem, ledaže se použijí odůvodněné výjimky definované v technických normách pro propojování,
 -veškeré převody jednotek, ledaže jsou odůvodněny alternativním opatřením poskytujícím stejnou úroveň bezpečnosti.
 Musí být zaveden systém oznámení, která uživatele upozorní, kdy jsou prováděny operace zahrnující jejich účty a jimi držené povolenky.
 Mezi zahájením převodu a jeho provedením je odklad po dobu nejméně 24 hodin, aby všichni uživatelé mohli obdržet informace a zastavit jakékoliv podezřelé nelegitimní převody.
 Švýcarský správce a ústřední správce Unie podniknou kroky k informování uživatelů o jejich odpovědnosti ve vztahu k bezpečnosti jejich systémů (PC, síť, ...) a k nakládání s údaji / úkony na internetu.
 Pokud jde o povolenky, emise pro rok 2020 mohou být pokryty pouze povolenkami vydanými v období 2013–2020.
 Základní kritéria týkající se otevírání a správy účtů:
 Základní kritéria
 Otevření účtu provozovatele / vkladního účtu provozovatele:
 Žádost provozovatele nebo příslušného orgánu týkající se otevření účtu provozovatele / vkladního účtu provozovatele musí být zaslána vnitrostátnímu správci (v případě Švýcarska Spolkový úřad pro životní prostředí, FOEN). Žádost musí obsahovat dostatečné informace, aby bylo možné identifikovat zařízení ETS a příslušnou totožnost zařízení.
 Otevření účtu provozovatele letadel / vkladního účtu provozovatele letadel:
 Každý provozovatel letadel zahrnutý do švýcarského nebo unijního ETS musí mít jeden účet provozovatele letadel / vkladní účet provozovatele letadel. V případě provozovatelů letadel spravovaných švýcarským příslušným orgánem je tento účet veden ve švýcarském registru. Žádost provozovatele letadel nebo zmocněného zástupce provozovatele letadel musí být zaslána vnitrostátnímu správci (v případě Švýcarska FOEN) do 30 pracovních dnů od schválení monitorovacího plánu provozovatele nebo od jeho převodu z členského státu EU (EHP) na švýcarské orgány. Žádost musí obsahovat jedinečný kód (kódy) letadla, které je provozováno žadatelem a které spadá do švýcarského nebo unijního ETS.
 Otevření osobního účtu / osobního vkladního účtu:
 Žádost o otevření osobního účtu nebo osobního vkladního účtu musí být zaslána vnitrostátnímu správci (v případě Švýcarska FOEN). Musí obsahovat dostatečné informace, aby bylo možné identifikovat držitele účtu / žadatele, a to alespoň:
 -v případě fyzické osoby: doklad totožnosti a kontaktní údaje
 -v případě právnické osoby:
 –kopii výpisu z obchodního rejstříku NEBO
 –listin, kterými se zřizuje právnická osoba, a dokumentu prokazujícího registraci právnické osoby
 -rejstřík trestů fyzické osob nebo v případě právnických osob jejich ředitelů
 Zmocnění zástupci / Zástupci účtu:
 Každý účet musí mít alespoň jednoho zmocněného zástupce / zástupce účtu, který je jmenován potenciálním držitelem účtu. Zmocnění zástupci / zástupci účtu provádí transakce a jiné postupy jménem držitele účtu. Při jmenování zmocněného zástupce / zástupce účtu musí být předány tyto informace týkající se zmocněného zástupce / zástupce účtu:
 -jméno a kontaktní údaje
 -doklad dokládající totožnost
 -záznamy v rejstřících trestů
 Kontrola dokladů:
 Kopie dokladů předložených jako důkaz pro otevření osobního účtu / osobního vkladního účtu nebo pro jmenování zmocněného zástupce / zástupce účtu musí být ověřené jako věrné kopie. V případě dokumentů vystavených mimo stát, který kopii požaduje, musí být kopie rovněž legalizována. Datum ověření a případně legalizace nesmí být starší než tři měsíce před datem žádosti.
 Odmítnutí otevřít nebo aktualizovat účet nebo jmenovat zmocněného zástupce / zástupce účtu:
 Vnitrostátní správce (v případě Švýcarska FOEN) může odmítnout otevření nebo aktualizaci účtu nebo jmenování zmocněného zástupce / zástupce účtu za předpokladu, že odmítnutí je přiměřené a opodstatněné. Odmítnutí musí být zdůvodněno alespoň na základě jednoho z těchto důvodů:
 -předložené informace a dokumenty jsou neúplné, zastaralé nebo jinak nepřesné nebo nepravdivé;
 -potenciální zástupce je vyšetřován nebo v předchozích pěti letech byl odsouzen za podvod týkající se povolenek nebo kjótských jednotek, za praní peněz, financování terorismu nebo za jiné závažné trestné činy, pro které může účet sloužit jako nástroj;
 -důvody uvedené ve vnitrostátním právu nebo v právu Unie.
 Pravidelný přezkum informací o účtu:
 Držitelé účtů musí vnitrostátnímu správci (v případě Švýcarska FOEN) okamžitě oznámit jakékoliv změny týkající se účtu nebo údajů o uživateli, podložené informacemi požadovanými vnitrostátním správcem, který je odpovědný za včasné schválení aktualizace informací.
 Alespoň jednou za tři roky vnitrostátní správce přezkoumá, zda jsou informace týkající se účtu stále úplné, aktuální, přesné a pravdivé, a požaduje, aby držitel účtu oznámil veškeré případné změny.
 Pozastavení přístupu k účtu:
 Pokud jsou porušena ustanovení článku 3 této dohody týkající se registrů nebo probíhá vyšetřování týkající se možného porušení těchto ustanovení, může být přístup k účtu pozastaven.
 Důvěrnost a zveřejňování informací:
 Informace, zejména informace o držení veškerých účtů, o veškerých transakcích, o jedinečném identifikačním kódu jednotek u povolenek a o jedinečné numerické hodnotě pořadového čísla jednotek u kjótských jednotek držených nebo ovlivněných transakcí, které jsou drženy v EUTL nebo v SSTL, v registru Unie, ve švýcarském registru nebo jakémkoliv jiném registru Kjótského protokolu, se považují za důvěrné.
 Tyto důvěrné informace mohou být poskytnuty příslušným veřejným subjektům na jejich žádost, pokud tyto žádosti sledují oprávněný cíl a pokud jsou odůvodněné, nezbytné a přiměřené (pro účely vyšetřování, zjišťování a stíhání, správu daní, vymáhání, provádění auditů a finančního dohledu za účelem zamezení a boje proti podvodům, a dále pro účely vyšetřování praní peněz, financování terorismu nebo jiných závažných trestných činů, manipulace s trhem nebo jiných porušení práva Unie nebo vnitrostátního práva členského státu EHP nebo Švýcarska, a také za účelem zajištění řádného fungování unijního ETS a švýcarského ETS).
 D. Základní kritéria pro dražební platformy a dražební činnosti
 Subjekty provádějící dražby povolenek v rámci ETS stran musí splňovat následující základní kritéria a provádět dražby s ohledem na ně.
 Základní kritéria
 1
 Výběr subjektu provádějícího dražbu se provede prostřednictvím procesu, který na základě právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů pro zadávání veřejných zakázek zajišťuje transparentnost, proporcionalitu, rovné zacházení, nediskriminaci a hospodářskou soutěž mezi různými potenciálními dražebními platformami.
 2
 Subjekt provádějící dražbu musí mít pro tuto činnost povolení a při provádění svých operací poskytuje nezbytné záruky; tyto záruky mimo jiné zahrnují opatření k určení a řízení potenciálních negativních důsledků jakéhokoli střetu zájmů, opatření k určení a řízení rizik, kterým je trh vystaven, transparentní a pevně stanovená pravidla a postupy zajišťující spravedlivou a řádnou dražbu a dostatečné finanční prostředky k usnadnění řádného fungování.
 3
 Přístup k dražbám je podmíněn splněním minimálních požadavků na přiměřené hloubkové kontroly zákazníků, aby se zajistilo, že účastníci nenarušují chod dražeb.
 4
 Proces dražby musí být předvídatelný, zejména pokud jde o načasování a sled dražeb a o předpokládaný objem povolenek, jež budou v dražbách nabízeny. Hlavní prvky dražební metody včetně rozvrhu, dat a odhadovaných objemů prodeje se zveřejní na internetové stránce subjektu uskutečňujícího dražbu, a to alespoň měsíc před zahájením dražeb. Veškeré významné úpravy se rovněž oznámí předem a co možná nejdříve.
 5
 Dražba povolenek musí být prováděna s cílem minimalizovat jakékoliv dopady na ETS každé ze stran. Subjekt odpovědný za dražbu musí zajistit, že dražební zúčtovací ceny se významně neodchylují od odpovídající ceny povolenek na sekundárním trhu během dražebního období, což je situace, která by naznačovala nedostatek v konání dražby. Metodika pro určení odchylky uvedené v předchozí větě by měla být oznámena příslušným orgánům vykonávajícím funkce dohledu nad trhem.
 6
 Veškeré nedůvěrné informace související s dražbami včetně veškerých právních předpisů, pokynů a formulářů se otevřeným a transparentním způsobem zveřejňují. Výsledky každé uspořádané dražby se zveřejňují, jakmile je to prakticky proveditelné, a zahrnují příslušné nedůvěrné informace. Zprávy o výsledcích dražeb se zveřejňují alespoň jednou ročně.
 7
 Dražba povolenek musí podléhat odpovídajícím pravidlům a postupům ke zmírnění rizik zneužívání trhu v rozporu s pravidly hospodářské soutěže, praní peněz a financování terorismu při dražbách. Tato pravidla a postupy nesmí být, pokud možno, méně přísné než pravidla a postupy, které se v rámci příslušných právních předpisů každé ze stran vztahují na finanční trhy. Subjekt uskutečňující dražbu především odpovídá za zavedení opatření, postupů a procesů zajišťujících integritu dražeb. Rovněž monitoruje chování účastníků trhu a v případě jednání, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže, a v případě zneužití trhu, praní peněz nebo financování terorismu o tom informuje příslušné veřejné orgány.
 8
 Subjekt provádějící dražby a dražící povolenky musí podléhat odpovídajícímu dohledu příslušných orgánů. Určené příslušné orgány musí mít nezbytné právní pravomoci a technická opatření, aby mohly dohlížet na:
 -organizaci a jednání provozovatelů dražebních platforem,
 -organizaci a jednání profesionálních prostředníků jednajících jménem klientů,
 -chování a transakce účastníků trhu, aby se tak zabránilo obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem;
 -transakce účastníků trhu, aby se tak zabránilo praní peněz a financování terorismu.
 Dohled nesmí být, pokud možno, méně přísný než dohled, který se v rámci příslušných právních předpisů každé ze stran uplatňuje nad finančními trhy.
 Švýcarsko v souladu s právními předpisy pro zadávání veřejných zakázek usiluje o využití soukromých subjektů pro dražbu svých povolenek.
 Dokud není s takovýmto subjektem uzavřena smlouva a pokud je počet povolenek určených v daném roce k dražbě pod pevně stanovenou prahovou hodnotou, může Švýcarsko použít stávající opatření týkající se dražeb, konkrétně dražeb provozovaných FOEN, a to za těchto podmínek:
 1
 Prahová hodnota je 1 000 000 povolenek včetně povolenek určených ke dražbě pro letecké činnosti.
 2
 Použijí se základní kritéria uvedená v bodech 1 až 8, s výjimkou kritérií 1 a 2, přičemž poslední věta kritéria 5 a kritérií 7 a 8 se v možné míře použijí pouze na FOEN. Základní kritéria podle bodu 3 platí spolu s následujícím ustanovením: pro všechny subjekty v EHP, které mají povolení k podávání nabídek při dražbách v Unii, musí být zaručeno povolení k podávání nabídek při dražbách švýcarských povolenek v rámci opatření pro provádění dražeb, která byla platná v době podepsání této dohody.
 Švýcarsko může pověřovat subjekty provádějící dražbu, které se nacházejí v EHP.
 PŘÍLOHA II dohody o propojení
 TECHNICKÉ NORMY PRO PROPOJOVÁNÍ
 Aby bylo možné zprovoznit propojení mezi unijním ETS a švýcarským ETS, zavede se do května 2020, nebo co nejdříve po tomto datu, prozatímní řešení. Strany spolupracují na tom, aby prozatímní propojení registrů co nejdříve nahradily trvalým propojením.
 Technické normy pro propojování stanoví:
 -
 -architekturu komunikačního spojení,
 -zabezpečení přenosu dat,
 -
 -seznam funkcí (transakce, sesouhlasení ...),
 -
 -definici internetových služeb,
 -požadavky na evidenci údajů,
 –
 –provozní opatření (telefonická linka, podpora),
 –
 –plán pro aktivaci komunikace a testovací postup,
 –
 –postup pro ověřování bezpečnosti.
 Technické normy pro propojování stanoví, že správci přijmou veškerá přiměřená opatření k zajištění toho, že SSTL, EUTL a propojení jsou provozuschopné dvacet čtyři hodin denně sedm dní v týdnu a že přerušení provozu SSTL, EUTL a propojení jsou omezena na minimum.
 Technické normy pro propojování stanoví, že komunikace mezi SSTL a EUTL spočívá v zabezpečených výměnách vzkazů založených na následujících technologiích
 (1)
 :
 –internetové služby používající protokol „Simple Object Access Protocol“ (SOAP) nebo rovnocenný protokol,
 –technické vybavení založené virtuální soukromé sítě (VPN),
 –XML (rozšířený značkovací jazyk, „Extensible Markup Language“),
 –digitální podpis a
 –protokoly pro synchronizaci systémového času.
 Technické normy pro propojování stanoví dodatečné bezpečnostní požadavky pro švýcarský registr, SSTL, registr Unie a EUTL a zdokumentuje je v „plánu pro řízení bezpečnosti“. Technické normy pro propojování konkrétně uvedou, že:
 –existuje-li podezření, že zabezpečení švýcarského registru, SSTL, registru Unie nebo EUTL bylo ohroženo, obě strany se neprodleně vzájemně informují a pozastaví propojení mezi SSTL a EUTL,
 –v případě narušení bezpečnosti se strany zavazují, že budou bezodkladně vzájemně sdílet informace. V rozsahu, v jakém jsou dostupné technické podrobnosti, správce švýcarského registru a ústřední správce Unie vzájemně sdílí zprávu popisující daný incident (datum, příčina, dopad, opravné prostředky), a to do 24 hodin od narušení bezpečnosti.
 Postup pro ověřování bezpečnosti stanovený v technických normách pro propojování musí být dokončen předtím, než je zřízeno komunikační spojení mezi SSTL a EUTL a když je nutná nová verze nebo vydání SSTL nebo EUTL.
 Technické normy pro propojování kromě prostředí produkce poskytnou také dvě testovací prostředí: prostředí pro testování vývojářů a prostředí schvalování.
 Strany prostřednictvím správce švýcarského registru a ústředního správce Unie poskytnou důkazy, že v posledních dvanácti měsících bylo provedeno nezávislé hodnocení zabezpečení jejich systémů v souladu s bezpečnostními požadavky stanovenými v technických normách pro propojování. V rámci veškerých nových vydání důležitého softwaru se provede ověřování bezpečnosti a zejména zkouška penetrace, a to v souladu s bezpečnostními požadavky stanovenými v technických normách pro propojování. Zkouška penetrace nesmí být prováděna vývojářem softwaru ani subdodavatelem vývojáře softwaru.
 (1)
 Tyto technologie se v současné době používají pro navázání spojení mezi registrem Unie a mezinárodní evidencí transakcí, jakož i mezi švýcarským registrem a mezinárodním protokolem transakcí.
 (1)
 Úř. věst. L 322, 7.12.2017, s. 3.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 12.11.2005
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 281/7
 A Verwaltungsgericht Darmstadt 2005. augusztus 17-i végzésével az Ismail Derin kontra Landkreis Darmstadt-Dieburg ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem
 (C-325/05. sz. ügy)
 (2005/C 281/13)
 Az eljárás nyelve: német
 A Verwaltungsgericht Darmstadt 2005. augusztus 17-i végzésével, amely 2005. augusztus 26-án érkezett a Bíróság Hivatalához, az Ismail Derin kontra Landkreis Darmstadt-Dieburg ügyben előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyújtott be az Európai Közösségek Bíróságához.
 A Verwaltungsgericht Darmstadt a következő kérdésekről kéri a Bíróság döntését:
 1)
 A gyermekként családegyesítéssel a Németországi Szövetségi Köztársaságban munkavállalóként foglalkoztatott szüleihez költözött török állampolgár elveszíti-e az EGK–Törökország Társulási Tanács 1/80 határozata (1/80 TTH) 7. cikke első mondatának második francia bekezdésén alapuló, bármely állásajánlatra való jelentkezési jogából levezetett tartózkodási jogát – az 1/80 TTH 14. cikkében írt eseteken és a tartózkodási hely államának nem jelentéktelen időtartamú, jogos ok nélküli elhagyásán kívül – akkor is, ha 21. életévének betöltése után szüleitől külön él és tőlük tartásban nem részesül?
 Ha az első kérdésre igenlő a válasz:
 2)
 Jogosult-e ez a török állampolgár az 1/80 TTH 7. cikke első mondata második francia bekezdése szerinti jogállásának elvesztése ellenére is az 1/80 TTH 14. cikke szerinti kiutasítás elleni különleges védelemre, ha a szüleivel fennállt családi életközösség felbomlását követően rendszertelenül állt munkaviszonyban, ám munkavállalóként nem szerzett önállóan az 1/80 TTH 6. cikkének (1) bekezdése szerinti jogállást és több éven át kizárólag önálló vállalkozói tevékenységet folytatott?


type: wikipedia

text:
1196 (MCXCVI) je bilo prestopno leto, ki se je po julijanskem koledarju začelo na ponedeljek.
 Dogodki
 Evropa
 Ljubezenski zapetljaji Filipa II.
 Francija: francoski kralj Filip II. išče vse mogoče načine, da bi se ločil od kraljice Ingeborg Danske. Tako da ponarediti rodovnik, ki naj bi dokazoval njuno tesno sorodstvo, in skliče koncil, da bi dosegel razveljavitev zakona.↓
 → Filip II. se poskuša na novo poročiti z ženevsko grofično Margareto Ženevsko. Na poti do Pariza pa grofično ugrabi savojski grof Tomaž I. in se z njo poroči.↓
 7. maj - Filip II. ne odneha in se ponovno poroči z Nežo Andeško, hčerko nominalnega vojvode Meranije, titularne cesarske domene v Kvarnerju in Dalmaciji.
 Gradovi Riharda Levjesrčnega
 Anglija: Poleg hudega finančnega izžemanja Anglijo doleti še huda lakota.↓
 → Proti vse večji revščini sproži v Londonu upor karizmatični voditelj Vilijem FitzOsbern. Glavni cilj upornikov je razlastiti vse bogataše. Odziv oblasti je drastičen: voditelje upora doleti tortura predvidena za izdajalce krone.↓
 → V Normandiji se medtem vojna med kraljema Rihardom Levjesrčnim in Filipom II. še vedno nadaljuje z neodločenim izidom za oba. Rihard začne z gradnjo trdnjave Gaillard, katere izgradnja presega vse razumne stroške. Najverjetneje je sam Rihard glavni arhitekt trdnjave.
 Ostali dogodki po Evropi
 25. marec - Srbski veliki župan Štefan Nemanja prostovoljno abdicira v korist drugega sina Štefana Nemanjića. Nato se pomeniši in se umakne na sveto goro Atos.
 24. april - Umrlega ogrskega kralja Bélo III., ki s premišljenim gospodarskim razvojem izjemno povečal dohodek madžarske krone, nasledi nekoliko manj sposoben sin Emerik z nič manj ambicioznim mlajšim bratom Andrejem v ozadju.
 25. april - Umrli aragonski kralj Alfonz II. zapusti kraljevino sinu Petru II.
 1. maj - Med obnovo oltarja katedrale v Trierju "odkrijejo" Kristusovo suknjo, ki jo je nosil križani.
 14. avgust - Ker je luksemburški grof Henrik IV. umrl brez moškega potomca, se grofija Luksemburg vrne v cesarsko last Henrika VI.
 15. avgust - Švabskega vojvodo Konrada II., četrtega sina cesarja Barbarosse, umori ljubosumni soprog žene, s katero je ljubimkal. Nasledi ga najmlajši brat Filip.
 11. oktober - Umrlega misijonarja in škofa Livonije Majnharda iz Rige nasledi še bolj bojeviti škof Bertold iz Hanovra, ki nadaljuje s križarsko vojno proti poganom in apostatom.
 Nemčija: rimsko-nemški cesar Henrik VI. poskuša na dveh deželnih zborih, v Würzburgu in v Erfurtu, brez uspeha zagotoviti dedno nasledstvo kraljevine Nemčije in cesarstva nasploh.
 december - Upor Sicilcev prisili Henrika VI. v ponovno ekspedicijo na Sicilijo.
 Ivana Asena I., bolgarskega voditelja protibizantinskega upora in fe facto bolgarskega carja, umori en od njegovih oficirjev Ivanko, katerega sumi, da ljubimka z njegovo sestro. Po umoru pobegne k Bizantincem. Ivana Asena nasledi brat Peter.
 Umrli švedski kralj Knut I. ne zapusti naslednikov. Za kralja je na soglasje vseh izvoljen njegov politični nasprotnik Sverker II.
 Papež Celestin III. izobči leónskega kralja Alfonza IX., ki je napadel od Almohadov poraženo Kastilijo in istočasno z Almohadi sklenil mir. Hkrati da pod interdikt celotno kraljevino León.
 Prva omemba Heidelberga.
 Bližnji vzhod
 Ostali Saladinovi sinovi očitajo njegovemu nasledniku in svojemu bratu Al-Afdalu nekompetentnost, zato ga izženejo iz Damska. Oblast v mestu prevzame sposobnejši Al-Adil.
 Ime Al-Afdal se potem ne pojavlja več, kljub temu je možno, da je umrl v izgnanstvu šele leta 1225.
 Rojstva
 3. januar - cesar Cutimikado, 83. japonski cesar († 1231)
 27. marec - Svjatoslav III., vladimirski veliki knez († 1252)
 Neznan datum
 Abu Hasan al-Šadhili, berberski sufi († 1258)
 Henrik II. Pobožni, vojvoda Velikopoljske, nadvojvoda Poljske († 1241)
 Henrik VI. Braunschweiški, pfalški grof († 1214)
 Raimon Vidal de Bezaudun, katalonski trubadur († 1252)
 Walter Marshal, angleški plemič, 5. grof Pembroke († 1245)
 Smrti
 24. april - Béla III., madžarski kralj (* 1148)
 25. april - Alfonz II., aragonski kralj (* 1157)
 14. avgust - Henrik IV., luksemburški grof (* 1112)
 15. avgust - Konrad II., švabski vojvoda (* 1172)
 11. oktober - Meinhard iz Rige, nemški misijonar, škof Livonije, svetnik
 Neznan datum
 Basava, indijski šivaistični filozof in socialni reformator (* 1134)
 Ivan Asen I., bolgarski car (* ni znano)
 Knut I., švedski kralj (* 1150)
 Vilijem FitzOsbern, angleški upornik
 Glej tudi


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0030
 Ehdotus: neuvoston asetus mehiläishoitoalalla toteutettavista toimista /* KOM/2004/0030 lopull. - CNS 2004/0003 */
 Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS mehiläishoitoalalla toteutettavista toimista(kommission esittämä)PERUSTELUTNeuvoston asetuksen (ETY) N:o 1221/97 6 artiklassa säädetään, että komissio esittää neuvostolle ja Euroopan parlamentille joka kolmas vuosi kertomuksen mehiläishoidon tukijärjestelmän soveltamisesta.Tämä asiakirja on komission esittämä toinen kertomus. Komissio ehdottaa tämän kertomuksen päätelmissä uuden asetuksen antamista, jotta mehiläishoitoalan tavoitteet voitaisiin mukauttaa vastaamaan nykytilannetta.Ehdotuksen tavoitteena on parantaa mehiläishoidon tuotteiden tuotantoon ja kaupanpitoon liittyviä edellytyksiä Euroopan unionissa. Tavoite voidaan saavuttaa kolmivuotisilla kansallisilla ohjelmilla, joihin sisältyy teknisen avun toimenpiteitä, varroapunkin torjunta, siirtohoidon järkeistäminen, mehiläiskannan lisääminen sekä mehiläishoitoa ja siitä saatavia tuotteita koskeva soveltava tutkimus.Varroapunkin torjuntatoimenpide ei ole hävittämistoimenpide vaan sen tavoitteena on vähentää kyseisen loistaudin taloudellisia vaikutuksia tuotannon kannattavuuteen.Yhteisön osarahoituksen myöntämiseksi kansallisiin ohjelmiin jäsenvaltioiden on laadittava tutkimus alan rakenteesta, tuotteiden tuotannosta ja kaupan pitämisestä sekä toimista, joita jäsenvaltiot aikovat toteuttaa, ja toimitettava tutkimus komissiolle.Lisäksi jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle mainittuja ohjelmia koskevat tilastotiedot.2004/0003 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS mehiläishoitoalalla toteutettavista toimistaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komission toimitettua neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuonna 1994 Euroopan mehiläishoitoa koskevan mietinnön [1] neuvosto totesi, että olisi tehtävä ehdotus mehiläishoitoa koskevaksi puiteasetukseksi.[1] KOM(1994) 256 lopullinen.(2) Neuvosto antoi kesäkuussa 1997 asetuksen (EY) N:o 1221/97 [2] hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi yhteisössä tarkoitettujen toimien soveltamista koskevista yleisistä säännöistä.[2] EYVL L 173, 1.7.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2070/98 (EYVL L 265 30.9.1998, s. 1).(3) Komissio toimitti helmikuussa 2001 [3] ja tammikuussa 2004 [4] neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomukset asetuksen (EY) N:o 1221/97 soveltamisesta. Näiden kertomuksen perusteella tehtyjen päätelmien mukaan on tarpeen mukauttaa asetuksessa (EY) N:o 1221/97 säädetyt toimet vastaamaan yhteisön mehiläishoidon nykytilannetta. Sen vuoksi on syytä kumota mainittu asetus ja korvata se uudella asiakirjalla.[3] KOM(2001) 70 lopullinen, 16.2.2001.[4] KOM(2004)(4) Mehiläishoito on maatalouden ala, jonka päätarkoituksena ovat taloudellinen toiminta ja maaseudun kehittäminen, hunajan ja muiden mehiläistuotteiden tuotanto sekä osallistuminen ekologisen tasapainon ylläpitoon.(5) Kyseiselle alalle on ominaista tuotanto-olosuhteiden ja tuoton vaihtelevuus sekä taloudellisten toimijoiden hajaantuneisuus ja erilaisuus niin tuotannon kuin kaupan pitämisen osalta.(6) Ottaen huomioon varroapunkin yleistyminen useissa jäsenvaltioissa viime vuosina sekä siitä hunajantuotannolle aiheutuvat ongelmat yhteisön tasolla toteutettava toimi vaikuttaa tarpeelliselta, koska kyseessä on tauti, jota ei voida kokonaan hävittää, ja suositellaan käsittelyä sallituilla tuotteilla.(7) Näissä oloissa ja mehiläistuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseksi yhteisössä on tarpeen laatia joka kolmas vuosi kansalliset ohjelmat, joihin sisältyy teknisen avun toimenpiteitä, varroapunkin torjunta, siirtohoidon järkeistäminen, yhteisön mehiläiskannan lisääminen sekä yhteistoiminta mehiläishoitoa ja siitä saatavia tuotteita koskevien tutkimusohjelmien kanssa.(8) Mehiläishoitoalan tilastotietojen täydentämiseksi jäsenvaltioiden olisi tehtävä alaa koskeva rakennetutkimus sekä tuotannon että kaupan pitämisen ja hinnanmuodostuksen osalta.(9) Jäsenvaltioille tästä asetuksesta johtuvista velvoitteista aiheutuvat menot kuuluvat yhteisön suoritettaviksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1258/1999 [5] 2 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.[5] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103.(10) On syytä muistuttaa, että tiettyjen kilpailusääntöjen soveltamisesta maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan annetun neuvoston asetuksen N:o 26 [6] 4 artiklan säännöksiä sovelletaan edelleen muihin kuin tämän asetuksen nojalla hyväksyttyihin kansallisiin ohjelmiin sisältyviin valtiontukiin.[6] EYVL 30, 20.4.1962, s. 993/62. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella N:o 49 (EYVL 53, 1.7.1962, s. 1571/62).(11) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet olisi vahvistettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [7] mukaisesti. Komissiota avustaa tässä tehtävässä muna-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2771/75 [8] 17 artiklassa tarkoitettu komitea,[7] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.[8] EYVL L 282, 1.11.1975, s. 49. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1.)ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla1. Tässä asetuksessa vahvistetaan toimet, joiden tavoitteena on parantaa mehiläistuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen edellytyksiä.Tätä tarkoitusta varten kukin jäsenvaltio voi laatia kansallisen kolmivuotisen ohjelman, jäljempänä 'mehiläishoito-ohjelma'.2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan ilmaisulla:a) 'hunaja' tuotetta, joka vastaa neuvoston direktiivin 2001/110/EY [9] liitteen I säännöksiä,[9] EYVL L 10, 12.1.2002, s. 10.b) 'mehiläistuotteet' Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1774/2002 [10] liitteessä I olevassa 1 kohdassa määriteltyjä tuotteita.[10] EYVL L 273, 10.10.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 813/2003 (EUVL L 117 13.5.2003, s. 22).2 artiklaToimet, jotka mehiläishoito-ohjelmaan voidaan sisällyttää, ovat seuraavat:a) mehiläishoitajille ja mehiläishoitajien ryhmittymille annettava tekninen apu;b) varroapunkin torjunta;c) siirtohoidon järkeistäminen;d) tukitoimenpiteet yhteisön mehiläiskantojen lisäämiseksi;e) yhteistoiminta mehiläishoitoalaa ja mehiläistuotteita koskevan soveltavan tutkimuksen ohjelmien toteuttamiseen erikoistuneiden tahojen kanssa.Mehiläishoito-ohjelmat eivät koske asetuksen (EY) N:o 1257/1999 [11] mukaisesti rahoitettuja toimia.[11] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1783/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 70).3 artiklaVoidakseen päästä osallisiksi 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta osarahoituksesta jäsenvaltioiden on laadittava tutkimus mehiläishoitoalan rakenteesta alueellaan sekä tuotannon että kaupan pitämisen osalta. Tämä tutkimus toimitetaan yhdessä mehiläishoito-ohjelman kanssa.4 artikla1. Tästä asetuksesta aiheutuvia menoja pidetään asetuksen (ETY) N:o 1258/1999 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuina interventioina.2. Yhteisö osallistuu mehiläishoito-ohjelmien rahoitukseen 50 prosenttiin asti jäsenvaltioille aiheutuvista menoista.3. Jäsenvaltioiden on suoritettava mehiläishoito-ohjelmien osana toteutettuihin toimiin liittyvät menot kunkin vuoden 15 päivään lokakuuta mennessä.5 artiklaMehiläishoito-ohjelma laaditaan läheisessä yhteistyössä mehiläishoitoalan edustavien järjestöjen ja osuuskuntien kanssa. Se toimitetaan komissiolle, joka päättää sen hyväksymisestä asetuksen (ETY) N:o 2771/75 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.6 artiklaTämän asetuksen soveltamista koskevat ja erityisesti valvontatoimenpiteisiin ja tietojen toimittamiseen liittyvät yksityiskohtaiset säännöt annetaan asetuksen (ETY) N:o 2771/75 17 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.7 artiklaKomissio antaa joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.8 artiklaKumotaan asetus (EY) N:o 1221/97.9 artiklaTämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja>TAULUKON PAIKKA>