text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52007PC0559
 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, millega muudetakse Nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (Nõukogu direktiivi 76/769/EEC muutmine) {SEK2007) 1237} {SEK2007) 1238} /* KOM/2007/0559 lõplik - COD 2007/0200 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 2.10.2007KOM(2007) 559 lõplik2007/0200 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (nõukogu direktiivi 76/769/EEC muutmine)(komisjoni esitatud){SEK2007) 1237}{SEK2007) 1238}SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUSTNõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiviga 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega) kehtestatakse ohtlike ainete turuleviimise ja kasutamise ühtsete eeskirjade raamistik kogu Euroopa Liidu jaoks.Direktiivi 76/769/EMÜ kasutatakse nende ohtude ohjamiseks, mida ohtlikud ained tekitavad inimeste tervisele ja keskkonnale. Direktiivi 76/769/EMÜ I lisas loetletud ohtlikke aineid ja valmistisi võib viia turule ja kasutada ainult ettenähtud tingimustel.Tehakse ettepanek ohjata järgmise viie aine põhjustatavat ohtu, loetledes need direktiivi 76/769/EMÜ I lisas:- 2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME)- 2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE)- metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI)- tsükloheksaan- ammooniumnitraat (AN).DEGME, DEGBE, MDI ja tsükloheksaani ohtlikkust on hinnatud vastavalt 23. märtsi 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta. Ohtlikkuse hindamise käigus selgus, et neid nelja ainet sisaldavate valmististe kasutamine ohustab tarbijate tervist. Määruse nr 793/93 raames vastu võetud komisjoni soovitustes 1999/721/EÜ[1] ja 2007/xxx/EÜ[2] soovitati tarbijaid ähvardava ohu vähendamise kõige asjakohasema strateegiana turustamise ja kasutamise piirangute rakendamist ühenduse tasandil vastavalt nõukogu määrusele 76/769/EMÜ.Ammooniumnitraat on aine, mis võib toimida oksüdeerijana ja oht, millega tuleb tegeleda, tuleneb sellest, et see võib teatavate teiste ainetega segunedes plahvatada. Ammooniumnitraati kasutatakse ELis laialdaselt väetisena ning ammooniumnitraatväetised peaksid turuleviimiseks vastama teatavatele minimaalsetele ohutusnõuetele.1.1. Keemiliste ainete tutvustus (keemiline määratlus ja kasutusalad)1.1.1. 2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME)2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME) kuulub glükooleetrite rühma, mida kasutatakse peamiselt kaaslahustina paljudes valmististes. Selle aine CASi number on 11-77-3 ja EINECSi number on 203-906-6.DEGMEt kasutatakse peamiselt lennukikütuse jäätumisvastase vahendina. Veel kasutatakse DEGMEt keemilise vahesaadusena, baaskemikaalina (töötlemislahusti) ning lahustina värvides ja lakkides, värvieemaldajates, puhastusvahendites, isepoleeruvates emulsioonides, põrandahermeetikutes, autoesiklaasi puhastusvedelikes, nahapuhastusvahendites (seep) ja kehahooldustoodetes[3].1.1.2. 2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE)2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE) kuulub glükooleetrite rühma, mida kasutatakse peamiselt kaaslahustina paljudes valmististes. Selle aine CASi number on 112-34-5 ja EINECSi number on 203-961-6.DEGBEt kasutatakse värvides, värvainetes, tintides, detergentides ja puhastusvahendites. Selle aine põhifunktsioon on lahustada segude eri koostisosi nii vesi- kui ka mittevesikeskkonnas[4].1.1.3. Metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI)Metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI) viitab mitmele isomeersele ühendile, mille keemiline valem on C15H10N2O2. Aine, mille EINECSi number on 247-714 0 ja CASi number on 26447-40-5, hõlmab kõiki isomeeride segusid ning ka kõiki spetsiifilisi isomeere, isegi kui neil isomeeridel on omad CASi või EINECSi numbrid.MDId kasutatakse peamiselt kogu maailmas laialdaselt kasutatavate jäikade vahtpolüuretaanide tööstuslikul tootmisel. Ainel on ka palju teisi kasutusalasid: värvid, pinnakattevahendid, liimid, hermeetikud (sh veekindlad hermeetikud), elastomeerid ja jalatsid. Samuti kasutatakse MDId puitlaastplaatide tootmisel (puidu sidumiseks) ning valutööstusele valukärnide valmistamisel[5].1.1.4. TsükloheksaanTsükloheksaan on tsükloalkaan molekulvalemiga C6H12. Selle CASi number on 110-82-7 ja EINECSi number on 203-806-2.Kõnealust ainet kasutatakse lahustina peamiselt liimides (tsükloheksaan koos teiste lahustitega). Peamiselt on tegu nahatööstuses (kingad), ehituses (põrandakattematerjalid) ja autovaruosade tootmises kasutatavate neopreeni-(polükloropreeni)põhiste liimidega. Tsükloheksaani sisaldavaid liime kasutavad peamiselt oskustöölised, aga ka laiem üldsus seda sisaldavaid majapidamis- ja meisterdamistooteid kasutades[6].1.1.5. Ammooniumnitraat (AN)Ammooniumnitraadi (molekulvalem NH4NO3) CASi number on 6484-52-2 ja EINECSi number on 229-347-8. Kuigi see ei ole ametlikult klassifitseeritud oksüdeerivaks aineks, võib sel teatud tingimustes olla tugevaid oksüdeerivaid omadusi.Ammooniumnitraati kasutatakse ELis laialdaselt väetisena, kuid ta on ka kaubandusliku lõhkeaine ANFO (ammooniumnitraadi ja kütuseõli segu) peamine koostisosa. Ammooniumnitraati kasutatakse väetistes nii eraldi kui ka segatuna teiste toitainetega. Väetisetööstuses rakendatavas terminoloogias nimetatakse neid kahte kategooriat liht- ja liitväetisteks, kemikaalidealastes õigusaktides kasutatavas terminoloogias aga vastavalt aineteks ja valmististeks. Väetisi, mis sisaldavad üle 28 % lämmastikku, nimetatakse suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetisteks.1.2. Ohtlikkuse hindamine ja ohu ohjamise meetmed1.2.1. 2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME)Madalmaad teostasid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 ohtlikkuse hindamise, millest selgus, et ohtu inimeste (töölised ja tarbijad) tervisele on vaja piirata. Leiti, et tarbijate tervis võib ohtu sattuda puutudes kokku DEGMEt sisaldavate värvide ja värvieemaldajatega.Ohu hindamise aruanne esitati toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteele (CSTEE), kes võttis oma arvamuse vastu kuuendal plenaarkohtumisel 27. novembril 1998[7] . Aruannet peeti üldiselt kvaliteetseks, välja arvatud märkus töökohal keemiliste ainetega kokkupuutumise terviseohtlikkuse kontrollväärtuste (Health Based Occupational Reference Values) kohta, millega CSTEE täielikult nõus ei olnud.Komisjoni soovitus 1999/721/EC[8] sisaldas tarbijat ähvardava ohu vähendamise strateegiat, et vältida kasutaja naha kokkupuudet värvides ja värvieemaldajates sisalduva DEGMEga. Töötajate puhul leiti, et nõukogu direktiivi 98/24/EÜ[9] alusel juba jõustatud õigusnormid pakuvad DEGME põhjustatava ohu vastu piisavat kaitset.Vastavalt Euroopa värvi-, trükivärvi- ja kunstnikuvärvide tööstuse nõukogu (CEPE) 2000. aastal tehtud uuringule kasutati DEGMEt üldsusele müüdavates värvides ebaolulisel määral. CEPE oli soovitanud oma liikmesäriühingutel asendada DEGME kõigis tavatarbijatele ettenähtud värvides alternatiivsete ainetega ning nad ei kasuta enam tahtlikult DEGMEt tarbijaturule viidavates värvides.2006. aasta detsembris võttis komisjon ühendust Euroopa värvieemaldajate tootjatega, kes kinnitasid, et nad ei müü enam DEGMEt tavatarbijatele.1.2.2. 2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE)Madalmaad teostasid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 ohtlikkuse hindamise, millest selgus, et ohtu inimeste (töölised ja tarbijad) tervisele on vaja piirata. Järeldused vajaduse kohta piirata tarbijaid ähvardavat ohtu põhinesid DEGBE kasutamise ohtlikkusel värvide pihustamisel.Ohtlikkuse hindamise aruanne esitati toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteele (CSTEE), kes võttis oma arvamuse vastu kuuendal plenaarkohtumisel 27. novembril 1998[10] . Aruannet peeti üldiselt kvaliteetseks, välja arvatud märkus töökohal keemiliste ainetega kokkupuutumise terviseohtlikkuse kontrollväärtuste (Health Based Occupational Reference Values) kohta, millega CSTEE täielikult nõus ei olnud.Komisjoni soovituses 1999/721/EÜ määratleti DEGBE ohtlikkuse vähendamise strateegia[11]. Strateegias soovitati mitte teha tarbijatele kättesaadavaks DEGBEt sisaldavaid pihustatavaid värve. Lisaks sellele peaks üldsuse jaoks turuleviidavatel DEGBEt sisaldavatel värvidel olema selgelt märgitud, et neid ei tohi pihustada. Töötajate puhul leiti, et nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ alusel juba jõustatud õigusnormid pakuvad DEGBE põhjustatava ohu vastu piisavat kaitset.2001. aasta oktoobris korraldas komisjon uuringu, mis käsitles DEGBE turustamisele ja kasutamisele kogu ühendust hõlmavate piirangute kehtestamise eeliseid ja puudusi. Uuriti võimalike piirangutega seotud eeliseid ja puudusi (majanduslikke ja muid), asenduskemikaalide sobivust ning piirangute mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Uuringu käigus kaaluti mitme võimaliku ohuvähendusmeetme vastuvõtmist, näiteks DEGBEt sisaldavate valmististe pihustamise keeldu või märgistamisega seotud lisanõudeid. Asjakohaseks tarbijaid pihustiga värvimisel ähvardava ohu kõrvaldamise meetmeks peeti DEGBE kontsentratsiooni piirmäära kehtestamist värvides.2007. aasta veebruaris, pärast direktiivi 76/769/EMÜ rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste töörühma (piirangute töörühm) arutelu, andis Hapnikuga Küllastunud Lahustite Tootjate Liit (OSPA) uut teavet DEGBE toksilisuse ja DEGBEga kokkupuute kohta,[12] mida hindas ELi riskihindamise referentliikmesriik Madalmaad. Kasutades kõnealusest joogiveeuuringust saadud teavet, hinnati sissehingamise uuringu käigus leitud mõjusid kopsudele pigem kohalike ja akuutsete kui süsteemsetena, ning võttes aluseks konservatiivsed oletused sissehingatava osa ja aerosoolide osakeste suuruse jagunemise kohta, järeldati, et DEGBE ohutu kontsentratsioon pihustivärvides on 3 %. Samamoodi hinnati teisi DEGBEt sisaldavaid värve ning kokkupuudet pintsli või rulliga värvitud pindadelt lähtuva DEGBE auruga ei peetud toksikoloogilisest seisukohast murettekitavaks. Pintsli või rulliga värvimise puhul seega ohtu ei tuvastatud.1.2.3. Metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI)Belgia teostas vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 ohtlikkuse hindamisest, millest selgus, et ohtu inimeste (töölised ja tarbijad) tervisele on vaja piirata.Ohtlikkuse hindamise aruanne esitati toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteele (CSTEE), kes võttis oma arvamuse vastu neljakümne esimesel plenaarkohtumisel 8. jaanuaril 2004[13]. CSTEE kinnitas aruandes esitatud järeldused.ECOLAS koostas Belgia raportööri nimel 2004. aasta novembris strateegia, kuidas vähendada MDIst põhjustatud ohtu inimeste tervisele. Uuringu järeldustes soovitati üldsusele müüdavate MDId sisaldavate valmististe puhul kasutada isikukaitsevahendeid ja lisada piisavaid juhiseid.BIPRO korraldas Belgia raportööri nimel 2006. aasta juunis uuringu erinevate võimalike MDI turustamist ja kasutamist piiravate meetmete eeliste ja puuduste kohta. Kõnealuse uuringu järeldustes soovitati piirata üldsusele müüdavate MDId sisaldavate valmististe turustamist ja kasutamist nii, et neid müüakse koos ainult asjakohaste isikukaitsevahenditega ning täiendavate käitlemis- ja kasutusjuhistega.Komisjoni soovituses 2007/xxx/EÜ määratleti MDI ohu vähendamise strateegia[14]. Strateegias leitakse, et MDI kasutamise suhtes tarbekaupades tuleb vastu võtta turustamis- ja kasutuspiirangud. Töölistele soovitati strateegias kehtestada ühenduse tasandil MDI piirnormid töökeskkonnas vastavalt nõukogu direktiivile 98/24/EÜ.1.2.4. TsükloheksaanPrantsusmaa teostas vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 ohtlikkuse hindamise, millest selgus, et on vaja piirata tsükloheksaani sisaldavate liimidega kokkupuutumisel tekkivat ohtu inimeste (töölised ja tarbijad) tervisele. Arvatakse, et tsükloheksaani sisaldavaid liime kasutavad tarbijad palju ning ohtlikkuse hindamisel keskenduti eelkõige vaipade kinnitamiseks ette nähtud valmististele, mille puhul eeldati suurimat kokkupuudet.Ohtlikkuse hindamise aruanne esitati toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteele (CSTEE), kes võttis oma arvamuse vastu kahekümne üheksandal plenaarkohtumisel 9. jaanuaril 2002[15] . CSTEE kinnitas aruandes esitatud järeldused.Komisjoni soovituses 2007/xxx/EÜ[16] määratleti tarbijaid ähvardava ohu vähendamise strateegia ning selles soovitati kehtestada turustamis- ja kasutuspiirangud tsükloheksaani kasutamise suhtes tavatarbijatele mõeldud neopreenipõhistes liimides. Töötajate puhul leiti, et nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ alusel juba jõustatud õigusnormid pakuvad tsükloheksaani tööstuslikust kasutusest tuleneva ohu vastu piisavat kaitset.1.2.5. Ammooniumnitraat (AN)AN-väetiste iseenesliku plahvatamise võimalus on olemas ainult juhul, kui ammooniumnitraadi sisaldus, või täpsemalt öeldes lämmastiku kogusisaldus ületab kriitilise piiri. Määruses (EÜ) nr 2003/2003 (väetiste kohta) määratletakse suure lämmastikusisaldusega AN-väetistena neid, mis sisaldavad lämmastikku üle 28 % ammooniumnitraadi massist. Alla 28 % lämmastikku sisaldavaid ammooniumnitraadipõhiseid väetisi ei peeta tavalistes käitlemis- ja kasutustingimustes plahvatusohtlikuks.Et siseturul vabalt ringelda, peavad suure lämmastikusisaldusega AN-väetised läbima määruses (EÜ) nr 2003/2003 kirjeldatud detonatsioonikindluse katse. Samuti peavad need vastama mitmele tehnilisele nõudele poorsuse, osakeste suuruse, pH ja lisaainete sisalduse osas.Määrust (EÜ) nr 2003/2003 kohaldatakse siiski ainult väetiste suhtes, mis kuuluvad kõnealuse määruse reguleerimisalasse ja mida turustatakse „EÜ väetise” märgiga, mis tähendab, et seda ei saa kasutada, et kehtestada meetmeid „EÜ väetise” märgita väetiste suhtes. Selliste väetiste tootjad võivad järgida määrust vabatahtlikult.Ainult ühes liikmesriigis müügiks ettenähtud väetiste puhul on tootjatel valikuvõimalus täita vaid siseriiklikul tasandil kehtivaid nõudeid. Seetõttu ei pruugi need väetised vastata Euroopa tasandil kehtestatud ohutusnõuetele. Et tagada kogu ELis ühtne ohutuse tase, peaksid kõik AN-väetised vastama samadele ohutusnõuetele.Lisaks tavalistes põllumajanduslikes käitlemis- ja kasutustingimustes esinevale detonatsiooniohule on AN-väetiseid kasutanud ka terroristid lõhkeainete valmistamiseks. Et muuta suure lämmastikusisaldusega AN-väetiste kättesaamine kuritahtlikul otstarbel kasutamiseks keerulisemaks, tuleks üldsusele müüdavate väetiste lämmastikusisalduse piirmääraks kehtestada 20 %.1.3. ELi õigusaktide kavandatav mõjuTulenevalt asjaolust, et tarbijaid ähvardavat ohtu on vaja piirata ning eelkõige tagamaks piisavat kaitset meisterdamistoodete kasutamisel, tuleks üldsusele turustatavate DEGMEt, DEGBEt, MDId või tsükloheksaani sisaldavate valmististe suhtes kohaldada teatavad piirangud.Käesoleva otsusega muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ I lisa, lisades sinna järgmised keemilised ained: DEGME, DEGBE, MDI ja tsükloheksaan. Neid aineid sisaldavate valmististe turuleviimist üldsusele pakkumise eesmärgil piiratakse teatavate otstarvetega.Vastavalt käesolevale otsusele tuleks kohaldada asjakohaseid meetmeid, nagu aine suurim lubatud kontsentratsioon (nt DEGME ja DEGBE), pakendi massi vähendamine (nt tsükloheksaan), kinnaste kohustuslik müük koos tootega (nt MDI) ja lisajuhised toote kohta (nt DEGBE, MDI ja tsükloheksaan), et vähendada neid aineid sisaldavate valmististe kasutamisega seotud võimalikku ohtu tarbijatele.Et tagada kõigi ammooniumnitraatväetiste puhul ELi põllumajandustootjate ja levitajate ühtne kõrge ohutuse tase ning piirata juurdepääsu suure lämmastikusisaldusega väetistele ainult elukutseliste põllumajandustootjatega, tuleks direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muuta ka nii, et kõigile ELis turustatavatele ammooniumnitraatväetistele kehtestataks samad ohutusnõuded ning et piirataks üldsusele müüdavate ammooniumnitraatväetiste lämmastikusisaldust.2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED2.1. KonsulteerimineMitmel direktiivi 76/769/EMÜ rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste töörühma kohtumisel küsiti lisaks eelmises peatükis nimetatud uuringutele nõu ettepaneku koostamise kohta seoses DEGBE, DEGME, MDI ja tsükloheksaaniga. Konsulteeriti ettevõtete ekspertide, Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (Cefic) ja teiste tööstusharu organisatsioonidega ning Euroopa Tarbijate Organisatsiooniga (BEUC).Ammooniumnitraati käsitleva ettepaneku koostamise kohta küsiti nõu komisjoni väetiste töörühma 24. märtsi 2006. aasta kohtumisel, kus osalesid ka pädevate asutuste ning ettevõtete eksperdid, keda esindas EFMA[17], ning kus järeldati, et „ ... tuleks kaaluda mitme meetme rakendamist, et tagada ammooniumnitraadi tavakasutuse ohutus. ... tuleks kaaluda direktiivi 76/769/EMÜ kasutamist, et viia kõik ammooniumnitraatväetised väetiste määruse reguleerimisalasse, mis praegu käsitleb ainult „EÜ väetisi” ” .2.2. Mõju hindamineKoostati üksikasjalik mõju hindamise aruanne, mis saadeti 29. mail 2007 mõju hindamise komiteele, kes avaldas oma seisukoha 15. juunil 2007 pärast 13. juuni 2007. aasta komitee koosolekut.Kõik komitee märkused (kvaliteedi kontrollnimekiri ja lõpparvamus) on lisatud mõju hindamise aruande lõplikku versiooni[18] .Mõju hindamise põhijäreldused on järgmised.2.2.1. Mõju hindamise järeldusedDEGME kohta:Tavatarbijatele ettenähtud DEGMEt sisaldavate värvide ja värvieemaldajate turuleviimise täielik keeld on tulemuslik ja tõhus meede kõrvaldamaks ohtu tarbijatele. Tehtud analüüsi järgi ei tekita see tööstusharule lisakulusid ning seega on see meede proportsionaalne.DEGBE kohta:Üldsusele müüdavate pihustivärvide DEGBE-sisalduse 3 %-se piirmäära kehtestamine on tulemuslik ja tõhus meede kõrvaldamaks ohtu tarbijatele. See meede ei tekita tööstusharule suuri kulusid, kuna enamiku pihustivärvide DEGBE-sisaldus on juba umbes 3 % või alla selle. Lisajuhise „Ärge kasutage värvipihustites” kandmine kõigile teistele värvidele, mis sisaldavad üle 3 % DEGMEt, hoiab ära tarbijatepoolse väärkasutuse. Tööstusharu poolt etikettide muutmisele tehtavad kulutused ei ole suured ning neid saab vähendada pikema üleminekuaja kehtestamisega enne, kui meedet on vaja rakendama hakata. Seetõttu on see meede proportsionaalne.MDI kohta:Nõue lisada kõigile üldsusele müüdavatele MDId sisaldavatele toodetele polüetüleenkindad ning vastavad hoiatused ja kasutusjuhised on tulemuslik ja tõhus meede vähendamaks ohtu tarbijate tervisele. Nii saavad tarbijad MDI-tooteid kasutades vältida naha kokkupuudet ainega ning on väärkasutuse ära hoidmiseks hästi informeeritud. Polüetüleenkinnaste hind on võrreldes toote hinnaga väike ning etikettide muutmise kulusid saab vähendada pikema üleminekuaja kehtestamisega enne, kui meedet on vaja rakendama hakata. Seetõttu on kinnaste ja täpsemate kasutusjuhiste lisamise nõuded proportsionaalsed meetmed.Piirangute töörühma koosolekutel leppisid liikmesriikide pädevate asutuste, sidusrühmade ja komisjoni esindajad kokku, et tuleb teha uuring, et koguda rohkem andmeid MDId sisaldavate toodete tekitavate võimalike respiratoorse allergia juhtumite kohta. Uuringusse kaasatakse spetsialiseerunud keskused ja selle peab kooskõlastama komisjon. Selle uuringu tulemuste ning juhul, kui oht tarbijatele leiab kinnitust, kulude-tulude lisaanalüüsi põhjal tuleb kaaluda täiendavate kaitsemeetmete võtmist.Tsükloheksaani kohta:Etikettidele lisamärkuste „Ärge kasutage vaipade kinnitamiseks” ja „Ärge kasutage halva ventilatsiooniga ruumides” lisamine ning tsükloheksaani sisaldavate ja üldsusele müüdavate neopreenipõhiste liimide pakendi massi vähendamine 650 grammile on tulemuslikud ja tõhusad meetmed vähendamaks ohtu tarbijatele. Tööstusharu poolt etikettide muutmisele tehtavad kulutused ei ole väga suured ning neid saab vähendada pikema üleminekuaja kehtestamisega enne, kui meedet on vaja rakendama hakata. Seetõttu on need meetmed ka proportsionaalsed.Ammooniumnitraadi (AN) kohta:AN-väetiste turustamise piiramine sel moel, et üle 28 % lämmastikku sisaldavate väetiste turuleviimine on lubatud üksnes juhul, kui need vastavad määruse (EÜ) nr 2003/2003 ohutusnõuetele, on kõige tulemuslikum ja kulutõhusam viis tagada, et kõik AN-väetised vastaksid ühtsetele ja tunnustatud ohutusnõuetele: praegu kohaldavad liikmesriigid riigis toodetud väetiste suhtes teistsuguseid meetmeid. Kõnealust meedet on vaja, et täita lünka praeguses õiguses, mis võimaldab müüa liikmesriikides toodetavaid väetisi paralleelselt määruse (EÜ) nr 2003/2003 kohaste „EÜ väetistega”. Müüki üldsusele piiratakse väetistega, mille lämmastikusisaldus on alla 20 %. Üle 20 % lämmastikku sisaldavate väetiste üldsusele müügi keelamisest tulenev müügimahu vähenemine on väheoluline ning see kompenseeritakse teiste võrdväärse toimega väetiste müügiga sama hinna eest.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1. Õiguslik alusEttepaneku õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 95.Käesoleva otsusega sätestatakse üldsusele pakutavate DEGMEt, DEGBEt, MDId ja tsükloheksaani sisaldavate valmististe turustamise ja kasutamise ühtsed eeskirjad. Otsusega sätestatakse ka ühtsed eeskirjad, mis käsitlevad ANi turustamist ainena ja väetisena kasutamiseks ette nähtud valmististe koostises.Käesoleva otsusega kehtestatakse toodete ringluse ühtsed eeskirjad ning kõrvaldatakse liikmesriikide õigusaktide erinevustest tulenevad kaubandustõkked. Käesoleva direktiivi 76/769/EMÜ muutmise ettepanek parandab siseturu toimimise tingimusi ning tagab inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse.3.2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttedOhtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piiranguid käsitleva nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ eesmärk on kehtestada kogu ELis ühtsed eeskirjad ning vältida liikmesriikide õigusaktide vahelist erinevust, mis võib ühenduses tekitada kaubandustõkkeid. Seda eesmärki ei saa saavutada pannes tegutsemisvastutuse ainult liikmesriikidele.Käesolevas otsuses kavandatud meetmed on proportsionaalsed, kuivõrd need ei lähe inimeste tervise kaitse parandamise eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, samal ajal kui majanduslikud kulud tööstusharule ja ühiskonnale üldiselt on kõigi konkreetsete kasutusvaldkondade puhul piiratud.3.3. Õigusakti valikKomisjon on valinud nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ, pidades seda siseturu säilitamise ning samal ajal ka inimeste tervise ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamise parimaks vahendiks. Seetõttu on see kooskõlas asutamislepingu artikli 95 lõikega 3.Direktiiv 76/769/EMÜ tunnistatakse 1. juunil 2009 kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 92/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ. Käesoleva otsusega direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse tehtavaid muudatusi kohaldatakse pärast 1. juunit 2009 ning lisatakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisasse.Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa on kohasem muuta otsusega kui direktiiviga, kuna kavandatavad piirangud võetaks riiklikesse õigusaktidesse üle alles paar kuud enne direktiivi 76/769/EMÜ kehtetuks tunnistamist. Seetõttu oleks ülevõtmine põhjendamatu. Kõnealuses olukorras on otsus direktiivist asjakohasem.4. MÕJU EELARVELEKäesolev otsus ei mõjuta eelarvet.2007/0200 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe, nimelt 2-(2-metoksüetoksü)etanooli, 2-(2-butoksüetoksü)etanooli, metüleendifenüüldiisotsüanaadi, tsükloheksaani ja ammooniumnitraadi turustamise ja kasutamise piirangutega (nõukogu direktiivi 76/769/EEC muutmine)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[19],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [20],toimides kooskõlas asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusega [21]ning arvestades järgmist:(1) 2-(2-metoksüetoksü)etanoolis (DEGME), 2-(2-butoksüetoksü)etanoolis (DEGBE), metüleendifenüüldiisotsüanaadis (MDI) ja tsükloheksaanis peituvat ohtu inimtervisele hinnati vastavalt nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta.[22]. Kõigi nende keemiliste ainete ohtlikkuse hindamisel tuvastati, et ohtu inimtervisele on vaja vähendada. Neid järeldusi kinnitas toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE).(2) Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames 12. oktoobril 1999 vastu võetud komisjoni soovituses 1999/721/EÜ (ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete puhul: 2-(2-butoksüetoksü)etanool; 2-(2-metoksüetoksü)etanool; alkaanid, C10-13, kloor; benseen, C10-13-alküülderivaadid)[23] ning 2007/xxx/EÜ (ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete puhul: piperasiin; tsükloheksaan; metüleendifenüüldiisotsüanaat; but-2-üün-1,4-diool; metüüloksiraan; aniliin; 2-etüülheksüülakrülaat; 1,4-diklorobenseen; 3,5-dinitro-2,6-dimetüül-4-tert-butüülatsetofenoon; di(2-etüülheksüül)ftalaat; fenool; bis(pentabromofenüül)eeter; 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen)[24] nähti ette ohu vähendamise strateegiad vastavalt DEGME, DEGBE, MDI ja tsükloheksaani jaoks, soovitades, et neid aineid sisaldavate üldsusele turustatavate valmististe suhtes tuleks kohaldada piiravaid meetmeid vastavalt 27. juuli 1976. aasta direktiivile 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega[25].(3) Et kaitsta tarbijaid, tuleb seada piirangud DEGME, DEGBE, MDI ja tsükloheksaani turuleviimise ning teatavate kasutusviiside suhtes.(4) DEGMEt ei kasutata enam tavatarbijatele müüdavate värvide ja värvieemaldajate koostisosana. Eespool nimetatud ohtlikkuse hindamine näitas, et oht tarbijate tervisele võib tekkida naha kokkupuutel DEGMEt sisaldavate värvide ja värvieemaldajatega. Seetõttu ei tohiks üldsusele turustada värvides ja värvieemaldajates kasutatavaid DEGMEt sisaldavaid valmistisi. Turujärelevalve eesmärgil tuleks vastu võtta valmististe DEGME sisalduse piirmäär 0,1 %.(5) DEGBEt kasutatakse värvide koostisosana. Eespool nimetatud DEGBE ohtlikkuse hindamine näitas, et tarbijate tervist ohustab kõnealuse aine sissehingamine pihustiga värvimisel. Et vältida sissehingamisohtu, tuleks seetõttu kehtestada DEGBE ohutuks piirkontsentratsiooniks pihustivärvides 3 %.(6) Muude värvide kui pihustivärvide puhul tuleks nõuda hoiatavat märkust nende värvide pihustites kasutamise kohta, juhul kui need värvid sisaldavad DEGBEt 3 % või rohkem.(7) Et tagada DEGBE kontsentratsiooni piirmääradele mittevastavate värvide nõuetekohane järk-järguline kõrvaldamine, tuleks määrata eri kuupäevad, millega piiratakse DEGBEt sisaldavate pihustivärvide esmakordset turuleviimist ning lõppmüüki.(8) MDI ohtlikkuse hindamine näitas, et MDId sisaldavate valmististe ohtu tavatarbijatele on vaja piirata sissehingamisest ja nahaga kokkupuutest tulenevate probleemide tõttu. Selle ohu ärahoidmiseks ja kõrvaldamiseks tuleks MDId sisaldavate valmististe turustamist üldsusele lubada ainult teatud tingimustel, nagu kohustuslik polüetüleenkinnaste ja lisajuhiste lisamine pakendisse. Kuna kaitsevahendite pakkumine ja asjakohaste juhiste trükkimine nõuab tootjatelt konkreetset lisatööd, tuleks ette näha pikem üleminekuaeg.(9) MDId kasutatakse laialdaselt sellistes tarbekaupades nagu ühe komponendiga vaht ( One Component Foam – OCF). Tarbijatel esineva respiratoorse allergia juhtude arv on seni teadmata. Juhtude kohta, kus inimestel avaldub MDId sisaldavate valmististega kokkupuutel respiratoorne allergia, on vaja koguda rohkem andmeid. Andmeid tuleks koguda vastavalt komisjoni kooskõlastatud uuringuprotokollile, mis peaks hõlmama respiratoorse allergia spetsialiseerunud keskusi. Kui on kogutud uusi andmeid ja tõestatud, et on vaja kehtestada täiendavad piirangud, tuleks nende andmete alusel kohaldada menetlust, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ)[26] artikli 69 lõigetes 1 ja 3.(10) Tsükloheksaani ohtlikkuse hindamisel keskenduti tarbijate kokkupuutele ainega tsükloheksaani sisaldavate valmististe kasutamisel vaipade kinnitamiseks ning järeldati, et tarbijaid selle tegevuse ajal ähvardava ohu vähendamiseks on vaja kehtestada piirangud. Tsükloheksaani sisaldavate neopreenipõhiseid liime tuleks üldsusele turustada väiksemates pakendites. Tootele lisatavad ühtsed juhised peaksid keelama tarbijail neid kasutada ebasobivates tingimustes, s.o halva ventilatsiooniga ruumides, või ebasobivaks otstarbeks, nagu vaipade kinnitamine.(11) Ammooniumnitraat, mida kasutatakse kogu ühenduses laialdaselt väetisena, võib toimida oksüdeerijana. Eelkõige võib see teatavate ainetega segunemisel plahvatada. Seetõttu peaksid ammooniumnitraatväetised enne turuleviimist vastama teatavatele nõuetele, mis tagavad detonatsioonikindluse.(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta[27] sätestatakse ammooniumnitraatväetistele ühtsed nõuded, sh ohutusnõuded. Neile tingimustele vastavaid väetisi võib varustada „EÜ väetise” märgiga ning need võivad siseturul vabalt ringelda.(13) Väetiste puhul, mis on ette nähtud müügiks ainult ühes liikmesriigis, võivad tootjad valida võimaluse täita ainult riiklikul tasandil kehtivaid nõudeid. Seetõttu ei pruugi need väetised vastata ühenduse tasandil kehtestatud ohutusnõuetele. Et kogu ühenduses oleks tagatud ühtne ohutuse tase, peaksid kõik ammooniumnitraatväetised vastama samadele ohutusnõuetele.(14) Määruse (EÜ) nr 2003/2003 III lisas kirjeldatakse üle 28 %-se lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetiste detonatsioonikindluse katset. Samuti esitatakse seal kõnealuste väetiste detonatsiooniohu minimeerimiseks mitmed füüsikalised omadused ja keemiliste lisaainete sisalduse piirmäärad. Kõik liikmesriigid peavad kõnealustele nõuetele vastavate või vähem kui 28 % lämmastikku sisaldavate ammooniumnitraatväetiste kasutamist põllumajanduses ohutuks.(15) Seetõttu peaksid kõik ühenduses müüdavad ammooniumnitraatväetised vastama määrusega (EÜ) nr 2003/2003 kehtestatud ohutusnõuetele.(16) Ammooniumnitraatväetisi on kuritarvitatud, kasutades neid ebaseaduslikuks lõhkeainete valmistamiseks. Sellist liiki väetised, mida saab nimetatud eesmärgil kasutada, võivad olla ka vaid nii väikese lämmastikusisaldusega nagu 20 %. Seetõttu tuleks piirata juurdepääs sellist liiki väetistele ainult professionaalse põllumajandusliku kasutusega, kehtestades üldsusele müüdavate ammooniumnitraatvalmististe lämmastikusisalduse piirmääraks vähem kui 20 %.(17) Direktiivi 76/769/EMÜ tuleks vastavalt muuta.(18) Nimetatud direktiiv ei piira töötajate kaitse miinimumnõudeid sätestavate ühenduse õigusaktide kohaldamist, näiteks nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/931/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta)[28] ning sellel põhinevate üksikdirektiivide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ (töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon))[29] ning nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ (töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses))[30] kohaldamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.Artikkel 2Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 3Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, [kuupäev]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaLISADirektiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmised punktid 53 kuni 57:53. 2-(2-metoksüetoksü)etanool (DEGME) CASi nr: 111-77-3 EINECSi nr: 203-906-6 | Ei tohi üldsusele turustada pärast [18 kuud pärast otsuse jõustumist] värvide ja värvieemaldajate koostisosana kontsentratsiooniga 0,1 % massist või rohkem. |54. 2-(2-butoksüetoksü)etanool (DEGBE) CASi nr: 112-34-5 EINECSi nr: 203-961-6 | Ei tohi esimest korda üldsusele turustada pärast [18 kuud pärast otsuse jõustumist] pihustatavate värvide koostisosana kontsentratsiooniga 3 % massist või rohkem. Punktis 1 nimetatud piirkontsentratsioonile mittevastavaid värve ei tohi üldsusele turustada pärast [24 kuud pärast otsuse jõustumist]. Ilma et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, peab üldsusele turustatavatele värvidele (v.a pihustatavad värvid), mis sisaldavad DEGBEt üle 3 % massist, kandma [24 kuud pärast otsuse jõustumist] järgmise loetava ja kustutamatu märke: „Ärge kasutage värvipihustites”. |55. Metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI) CASi nr: 26447-40-5 EINECSi nr: 247-714-0 | Ei tohi üldsusele turustada pärast [24 kuud pärast otsuse jõustumist] valmististe koostisosana kontsentratsiooniga 0,1 % massist või rohkem, välja arvatud juhul, kui pakend: sisaldab polüetüleenkindaid. kannab järgmist loetavat ja kustutamatut märget, ning ilma, et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusaktide kohaldamist: „Võib põhjustada allergilisi reaktsioone inimestel, kes on tundlikud teiste diisotsüanaatide suhtes. Võib astmat põdevatel inimestel esile kutsuda astmalaadseid reaktsioone. Võib nahaprobleemide all kannatavatel inimestel põhjustada nahareaktsioone. Halva ventilatsiooniga ruumides kasutage gaasimaski (s.o tüübi EN 14387:2004 mask A1 tüüpi filtriga).” Erandina ei kohaldata punkti 1 alapunkti a kuumsulamliimide suhtes. Füüsilised või juriidilised isikud, kes turustavad esimest korda MDId sisaldavaid valmistisi, peavad kolme aasta jooksul pärast punktis 1 ette nähtud piirangute rakendamist koguma andmeid võimalike juhtude kohta, kus inimestel tekib MDId sisaldavate valmististe kasutamisel respiratoorne allergia, ning edastama need andmed komisjonile. Andmeid tuleb koguda vastavalt uuringuprotokollile, mis hõlmab spetsialiseerunud keskusi ning mille kooskõlastab komisjon. Kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1907/2006 artikli 69 lõikeid 1 ja 3*, välja arvatud juhul, kui kogutud andmed tõestavad, et puudub vajadus muude piiravate meetmete järele lisaks neile, mida juba kohaldatakse. |56. Tsükloheksaan CASi nr: 110-82-7 EINECSi nr: 203-806-2 | Ei tohi esimest korda üldsusele turustada pärast [18 kuud pärast otsuse jõustumist] neopreenipõhiste liimide koostisosana kontsentratsiooniga 0,1 % massist või rohkem ega raskemates pakendites kui 650 g. Neopreenipõhiseid tsükloheksaani sisaldavaid ja punktile 1 mittevastavaid liime ei tohi turustada pärast [24 kuud pärast otsuse jõustumist], et müüa neid üldsusele. Ilma et see piiraks teiste ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, peavad neopreenipõhised liimid, mille tsükloheksaanisisaldus on 0,1 % massist või rohkem ning mis turustatakse üldsusele pärast [24 kuud pärast otsuse jõustumist], kandma järgmist loetavat ja kustutamatut märget: „Ärge kasutage halva ventilatsiooniga ruumides. Ärge kasutage vaipade kinnitamiseks.” |57. Ammooniumnitraat (AN) CASi nr: 6484-52-2 EINECSi nr: 229-347-8 | Ei tohi esimest korda turustada pärast [18 kuud pärast otsuse jõustumist] ainena või valmististes, mis sisaldavad lämmastikku rohkem kui 28 % ammooniumnitraadi massist, ning mida kasutatakse tahke liht- või kompleksväetisena, välja arvatud juhul, kui väetis vastab väetisi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003** III lisas suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetistele kehtestatud tehnilistele tingimustele. Ei tohi üldsusele turustada pärast [18 kuud pärast otsuse jõustumist] ainena või valmististes, mis sisaldavad lämmastikku rohkem kui 20 % ammooniumnitraadi massist. |* ELT L 396, 30.12.2006, lk1.**ELT L 304, 21.11.2003.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Komisjoni soovitus 1999/721/EÜ, 12 oktoober 1999, ohtlikkuse hindamise ja ohu vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete puhul: 2-(2-butoksüetokü)etanool; 2-(2-metoksüetoksü)etanool; alkaanid, C10-13, kloor; benseen, C10-13-alküülderivaadid.[2] Komisjoni soovitus, 2007/xxx/EÜ, ohtlikkuse hindamise ja ohu vähendamise strateegiate kohta järgmiste ainete puhul: piperasiin; tsükloheksaan; metüleendifenüüldiisotsüanaat; but-2-üün-1,4-diool; metüüloksiraan; aniliin; 2-ethüülheksüülakrülaat; 1,4-diklorobenseen; 3,5-dinitro-2,6-dimetüül-4-tert-butüülatsetofenoon; di-(2-etüülheksüül)ftalaat; fenool; bis(pentabromofenüül)eeter; 5-tert-butüül-2,4,6-trinitro-m-ksüleen. Avaldamata.[3] Nõukogu määruse (EMÜ) 793/93 kohane ohtlikkuse hindamise aruanne, avaldatud 1999. aastal, saadaval veebilehel: http://ecb.jrc.it/esis/.[4] Nõukogu määruse (EMÜ) 793/93 kohane ohtlikkuse hindamise aruanne, avaldatud 1999. aastal, saadaval veebilehel: http://ecb.jrc.it/esis/.[5] Nõukogu määruse (EMÜ) 793/93 kohane ohtlikkuse hindamise aruanne, avaldatud 2005. aastal, saadaval veebilehel: http://ecb.jrc.it/ esis/.[6] Nõukogu määruse (EMÜ) 793/93 kohane ohtlikkuse hindamise aruanne, avaldatud 2004. aastal, saadaval veebilehel: http://ecb.jrc.it/ esis/.[7] Arvamus on kättesaadav leheküljel: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm.[8] EÜT, L292, 13.11.1999 lk 42.[9] Nõukogu direktiiv 98/24/EÜ, 7. aprill 1998, töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses). EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.[10] Arvamus on kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm.[11] EÜT, L 292, 13.11.1999 lk 42.[12] Avaldus „Hapnikuga Küllastunud Lahustite Tootjate Liidult”, mai 2007, mis esitati komisjonile ja piirangute töörühma liikmetele.[13] Arvamus on kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm.[14] ELT, C [...], [...], lk [...].[15] Arvamus on kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm.[16] ELT, C [...], [...], lk [...].[17] Euroopa väetisetootjate liit.[18] Komisjoni talituste töödokument: „Mõju hindamise aruanne” on kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm.[19] ELT C [...], [...], lk [...].[20] ELT C [...], [...], lk [...].[21] ELT C [...], [...], lk [...].[22] EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[23] EÜT L 292, 13.11.1999, lk 42.[24] ELT C [...], [...], lk [...].[25] EÜT L 262, 27.9.1976 lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2006/139/EÜ ( ELT L 384, 29.12.2006, lk 94).[26] ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.[27] ELT L 304, 21.11.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 162/2007 (ELT L 51, 20.2.2007, lk 7).[28] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[29] ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.[30] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.


type: wikipedia

text:
La città delle ossa è un libro di Michael Connelly, uscito nel 2002 con il titolo originale City of Bones.
 Il detective Hieronymus (Harry) Bosch, protagonista di molti dei romanzi dello scrittore californiano Michael Connelly, vive nella caotica e violenta Los Angeles; agente capace ma dal carattere difficile, piccolo orfano, reduce dal Vietnam, un passato di eccessi (fumo e alcol), un matrimonio fallito, una casa semidistrutta da un terremoto, ne fanno un elemento importante per le indagini più complesse, ma "scomodo" per i superiori che subiscono pressioni politiche e d'immagine alle quali l'ormai cinquantenne detective non si è mai piegato.
 Trama
 L'ormai attempato Bosch sembra avere uno scossone positivo dal colpo di fulmine che lo porta ad un rapporto sentimentale con la "pivellina" agente Julia Brasher; la donna è in realtà un'affascinante trentacinquenne con una tardiva vocazione per la polizia dopo una breve carriera da avvocato e una vita avventurosa.
 Le indagini sul ritrovamento di ossa umane semisepolte da circa 20 anni su una delle impervie colline di Hollywood diventano sempre più drammatiche: dalla identificazione del cadavere (il dodicenne "skater" Arthur Delacroix), alla fuga di notizie (che causa un suicidio) fino alla imprevedibile sequenza che vede come sfortunata protagonista (con voglia di protagonismo) proprio la "pivellina" Julia.
 La soluzione del caso sembra a portata di mano, i precedenti e addirittura la confessione del maggior sospettato stanno per far chiudere le indagini, ma Harry saprà ancora una volta intuire la verità.
 Il finale non si esaurisce con la soluzione del caso: Harry, a causa di una "sospetta" promozione, pensa che sia ora di appendere il distintivo al chiodo.
 Per chi sia stato nel sud della California il libro acquista più interesse, Connelly ama infatti dilungarsi su aspetti apparentemente secondari in un thriller (i nomi delle strade, i panorami, le sensazioni di vivere al confine -la zona nord dei canyon- di una metropoli tentacolare ed inquinata).
 Si scopre nelle ultime pagine che il ragazzo è stato assassinato da un coetaneo disadattato, probabilmente col solo scopo di rubargli lo skate. Questo stesso personaggio, nel finale della storia veniva ucciso durante la sua cattura in uno scontro a fuoco con la polizia.
 Collegamenti esterni
 Romanzi di Michael Connelly
 Detective story
 Romanzi thriller
 Romanzi di autori statunitensi


text:
Ajaks nimetatakse nii sündmuste järgnevuslikku korrastatust kui ka sündmuste omavahelist kaugust selles korrastatuses.
 Sündmused leiavad aset üksteise järel ehk varem ja hiljem. On ka võimalik mõõta, kui palju varem või hiljem teisest sündmusest mingi sündmus aset leiab. Sel juhul mõõdetakse, kui palju aega on möödunud ühest sündmusest teiseni. Üks võimalus määratleda mõisteid "varem" ja "hiljem" põhineb põhjuslikkusel: kui mingi sündmus põhjustab teise sündmuse, siis ta leiab aset teisest sündmusest varem. Püüd aega filosoofiliselt lahti mõtestada tekitab palju raskusi ja lahkarvamusi
 Aja mõõtmise täiustamine kalendrite ja kellade väljatöötamise teel on edendanud teaduse arengut. See oli algselt üks astronoomia põhiülesandeid.
 Ajal on ka suur ühiskondlik tähtsus: tal on majanduslik väärtus ("aeg on raha") ning inimesed tajuvad aega kui piiratud ressurssi.
 Sündmuste kestuse ja nendevaheliste ajavahemike mõõtmiseks on kasutusele võetud ajaühikud. Aluseks on võetud perioodilised protsessid, nagu päikese näiv liikumine taevas, kuu faasid ja pendli võnkumine. SI-süsteemis on aja mõõtühikuks sekund, mille kaudu defineeritakse suuremad ühikud minut, tund, ööpäev, nädal, kuu, aasta, aastakümme, sajand ja aastatuhat.
 Aja mõõtmise vahendid on kellad. Väga täpseid kelli nimetatakse sageli kronomeetriteks. Tänapäeval on kõige täpsemateks kelladeks aatomkellad.
 Käibel on mitmed järjepidevad ajaskaalad: maailmaaeg, rahvusvaheline aatomiaeg, millel põhinevad teised ajaskaalad, koordineeritud maailmaaeg, mis on tsiviilaja standard, Maa-aeg jne.
 Ööpäevade, nädalate, kuude ja aastate möödumise jälgimiseks on leiutatud kalendrid.
 Filosoofia
 Filosoofilised probleemid seoses ajaga on näiteks:
 Kas aeg on absoluutne või põhineb suhetel?
 Kas aeg ilma muutumiseta on mõeldav?
 Kas aeg tõesti "möödub" või on arusaam minevikust, olevikust ja tulevikust täiesti subjektiivne, põhinedes üksnes meelepettel?
 Zenoni apooriad esitasid väljakutse antiikaja ajamõistele, mis eeldas aja lõputut jagatavust, ning viisid hiljem matemaatilise analüüsi väljakujunemisele. Parmenides, keda Zenon järgis, oli seisukohal, et aeg, liikumine ja muutumine on illusoorsed. Hiljem on sarnane seisukoht olnud John McTaggart Ellis McTaggartil ("The Unreality of Time").
 Isaac Newton ja Gottfried Wilhelm Leibniz olid eri seisukohtadel absoluutse aja küsimuses. Newton pidas aega, nagu ruumigi, reaalseks sündmuste mahutiks. Leibniz pidas aega, nagu ruumigi, mõisteliseks vahendiks sündmustevaheliste seoste kirjeldamiseks. Ta pidas aega koos ruumi ja arvuga fundamentaalseks osaks abstraktsest mõistestikust, mille abil me sündmusi järjestame, mõõdame nende kestust ning võrdleme objektide liikumist. Seega ei olnud aeg Leibnizi jaoks mingi "voolav" entiteet, millest objektid "läbi liiguvad", ega sündmuste "mahuti". Leibnizi kontseptsioon põrkus pangeargumendile, kuid selle rehabiliteeris Machi printsiip. Tänapäeva füüsikas on aegruumi kõverus samasugune objekti omadus nagu mass ja ruumala.
 Immanuel Kanti "Puhta mõistuse kriitika" järgi on aeg koos ruumiga kogemuse aprioorne arv, mis teeb kogemuse võimalikuks. Need ei ole substantsid, vaid vahendid, mille abil me oma kogemust struktureerime.
 Nietzsche väitis raamatus "Nõnda kõneles Zarathustra", et aeg on tsirkulaarne ("igavene taastulek").
 Martin Heideggeri filosoofias on aeg seotud olemisega.
 Aja objektiivsuse küsimus
 Me kogeme aega psühholoogilise ajana: aeg näib voolavat, kusjuures kord kiiremini, kord aeglasemalt. Me eeldame tavaliselt, et psühholoogiline aeg on subjektiivne peegeldus füüsikalisest ajast, mida mõõdetakse kellaga, ning vastab sellele ligikaudselt. Psühholoogiline aeg võib olla eri inimestel erinev, kuid füüsikaline aeg on kõigile ühine. (Relatiivsusteooriast tuleneb küll, et ka kellaga mõõdetav aeg võib eri inimeste jaoks olla erinev. Kuid need erinevused on kõigile inimestele ühtmoodi teadvustatavad.)
 Kas füüsikaline aeg on objektiivne? On ju võimalik, et ta on kõigest intersubjektiivne: ta on küll paratamatult kõigile inimestele ühesugune, kuid selle põhjus on seotud inimese või inimtunnetuse loomusega, mitte aja enesega. Aega ennast võib ka mitte olemas olla. Ja kui aeg on olemas, siis ei pruugi ikkagi olemas olla aja voolamist.
 Aja eksisteerimine või mitteeksisteerimine on ontoloogiline küsimus. Idealistid ja mõned antirealistid, kes eitavad vaimust sõltumatute objektide olemasolu või seavad selle kahtluse alla, eitavad või küsimärgistavad ka aja olemasolu.
 Kant järgi on aeg koos ruumiga kaemuse aprioorne vorm, mis korrastab inimkogemust, kuid ei kuulu asjale iseeneses.
 Idealistid (näiteks John McTaggart Ellis McTaggart artiklis "The Unreality of Time") on väitnud, et aeg on illusoorne.
 Aja defineerimine
 Aja defineerimine on raske, sest raske on leida lihtsamaid ja tuttavamaid mõisteid. On ka oht langeda vigasesse ringi, defineerides aega aja enese kaudu.
 Olulisem kui aja defineerimine on filosoofiline selgitus, mis võimaldaks vastata ajaga seotud filosoofilistele küsimustele.
 Absolutism ja relatsionism
 Kas aeg on sõltumatu sündmustest ajas? Kui see nii on, siis võib aeg kulgeda ka nii, et aja kulgedes ei toimu maailmas mitte ühtki muutust.
 Leibniz ja Newton
 Vaidlus selle üle, kas aeg on absoluutne, st iseseisev reaalsus, mis ei sõltu objektidest, või lihtsalt reaalsete objektide teatud korrastatus, algas vaidlusega Isaac Newtoni (keda esindas Samuel Clarke) ja Gottfried Wilhelm Leibnizi vahel (Leibnizi ja Clarke'i kirjavahetus).
 Konventsionalism
 Konventsionalismi järgi on aja ja ruumi geomeetrilised omadused kokkuleppelised. Selle seisukoha esitas esimesena Henri Poincaré.
 Aja suund
 Aja suuna probleem tuleneb järgmisest vastuolust. Füüsikas tuntud loodusseadused on ajaliselt pööratavad: Füüsikaseaduste järgi võivad kõik protsessid kulgeda ka tagurpidi. Kõik, mis toimub tagurpidi näidatavas filmis, on füüsikaseaduste järgi võimalik. Ent me ei koge makromaailmas aega pööratavana: klaas võib maha kukkuda ja puruneda, kuid klassikillud ei saa tagasi lennata ja uuesti klaasi moodustada. Me mäletame minevikku, kuid tulevikku ei mäleta. Meile tundub, et me ei saa muuta minevikku, kuid võime mõjutada tulevikku.
 Lahendus põhjuslikkuse kaudu
 Sellele probleemile on välja pakutud põhiliselt kahte tüüpi lahendusi. Esimest tüüpi lahenduste kohaselt tuleneb aja suuna olemasolu sellest, et põhjuslikkus on asümmeetriline. Mineviku kohta me teame rohkem sellepärast, et miski minevikus on põhjuseks tagajärjele, mis on meie tajumus. Meile tundub, et me ei saa mõjutada minevikku, kuid saame mõjutada tulevikku, sellepärast et põhjuslikkuse iseloomu tõttu see nii ongi. Ja nii edasi.
 Sellel lahendusel on kaks suurt raskust. Esiteks on raske põhjuslikkust defineerida, viitamata sellele, et põhjus eelneb ajaliselt tagajärjele. Muidu aga on aja suuna tuletamine põhjuslikkusest tsirkulaarne. Teiseks ei ole põhjuslikkusele viidates võimalik seletada kõiki ajalise asümmeetria ilminguid, näiteks klaasi purunemise puhul.
 Lahendus termodünaamika kaudu
 Teist tüüpi lahendused, mis on kõige levinumad, seostavad aja suuna termodünaamikaga. Nimelt ei ole termodünaamika seadused pööratavad: termodünaamika teise seaduse järgi ei saa isoleeritud süsteemis entroopia kahaneda. Sellepärast ei saa klaas kildudest kokku paigutuda.
 Ent statistiline mehaanika, mis on klassikalisest termodünaamikast fundamentaalsem, peab entroopia kahanemist isoleeritud süsteemis siiski võimalikuks, kuigi äärmiselt ebatõenäoliseks.
 Lahendus loodusseaduste põhjal
 Lahenduseks on viidatud ka sellele, et mõned loodusseadused, näiteks nõrga vastastikmõju seadused, ei ole pööratavad.
 Sellise lahenduse puhul on probleemiks esiteks selliste seaduste perifeersus, mistõttu tundub küsitav, kas nendega saab seletada makroskoopiliste protsesside ajalist ebasümmeetriat, ja teiseks see, et pole kindel, kas vastavad füüsikateooriad vastavad tegelikkusele.
 Teised võimalikud maailmad
 Kas mõnes võimalikus maailmas kulgeb aeg tagurpidi, nii et näiteks inimesed mäletavad tulevikku?
 Aja voolamine
 John McTaggart Ellis McTaggarti defineerib artiklis "The Unreality of Time" (1908) kaks ajaseeriat, mis iseloomustavad meie ajamõiste eri aspekte.
 Aja a-seeria vastab meie intuitsioonile, et ajas on saamine ning "nüüd" liigub ajas. A-seeria moodustavad sündmused vastavalt sellele, kas nad on minevikus, olevikus või tulevikus.
 Aja b-seeria korrastab sündmused vastavalt sellele, kas nad on üksteise suhtes varasemad või hilisemad.
 McTaggart väidab, et aeg ei ole reaalne, sest a) a-seeria on vastuoluline ja b) b-seeria üksinda ei kirjelda aja loomust, sest a-seeria kirjeldab üht aja olemuslikku aspekti.
 Selles küsimuses on välja kujunenud kaks leeri. Aja a-teooria pooldajad peavad saamist ajale iseloomulikuks ning püüavad näidata, kuidas b-faktid tulenevad a-faktidest. Aja b-teooria pooldajad seevastu püüavad tuletada a-seeriat b-seeriast, kasutades näiteks aega väljendavaid indeksikaale.
 Seda eristust võib kirjeldada ka jaotusena ajavormiliseks ajateooriaks ja ajavormituks ajateooriaks. Ajavormitu teooria algvariandi järgi ei ole ajavormid (grammatiline aeg semantiliselt fundamentaalsed, sest need saab analüüsida ajavormituteks terminiteks ("toimub hetkel t", "toimub enne", "toimub üheaegselt"). Hiljem möönsid ajavormitu teooria pooldajad, et ajavormiline väljendusviis ei ole taandatav ajavormitule väljendusviisile, kuid jäid selle juurde, et ajavormiliste väidete tõesustingimused on esitatavad ajavormitute faktide kaudu.
 Ajavormilise ajateooria pooldajad seevastu ütlevad, et ajavormitu väljendusviis ei ole semantiliselt fundamentaalne, vaid on analüüsitav ajavormiliste terminite kaudu, ning tarvilikud on ajavormilised faktid. See võib tähendada, et on olemas olevikulisus kui taandumatu omadus maailmas.
 Presentism ja eternism
 Presentism on seisukoht, mille kohaselt aeg on mitme reaalsuse omavaheline järjestus. Teatud kindlal ajal mõned asjad eksisteerivad ja teised mitte. Meil on tegemist ainult praeguse reaalsusega. Näiteks ei saa öelda, et Homeros eksisteerib, sest praegu ta ei eksisteeri.
 Eternism on seisukoht, mille kohaselt aeg on samasugune reaalsuse mõõde nagu ruumi kolm mõõdet, mistõttu minevik, olevik ja tulevik on kõik ühevõrra reaalsed. Selle teooria kohaselt Homeros eksisteerib reaalselt. Siiski tuleb paljudes keeltes minevikust, olevikust ja tulevikust rääkides kasutada erinevaid ajavorme.
 "Kasvava universumi teooria" kohaselt on minevik ja olevik reaalsed, tulevik aga veel mitte.
 Endurantism ja perdurantism
 Endurantism on seisukoht, et objekti püsimine läbi aja seisneb selles, et ta eri aegadel eksisteerib täielikult ("kestab"). Tema ilminguid eri aegadel saab küll üksteisest eraldada, kuid nad on numeeriliselt identsed. Siis asja võetakse kolmemõõtmelisena ja kolmemõõtmelisi asju peetakse metafüüsiliselt fundamentaalseteks.
 Perdurantism on seisukoht, mille kohaselt asja püsimine läbi aja seisneb selles, et ta eksisteerib pideva reaalsusena, mis koosneb tema eksisteerimisest eri aegadel kui osadest (ta "vältab"). Siis asja võetakse neljamõõtmelisena ja neljamõõtmelisi asju peetakse metafüüsiliselt fundamentaalseteks. Kõik sündmused ja protsessid on monoliituniversumi neljamõõtmelised alammonoliidid. Vältav objekt püsib kui oma ajaliste osade ehk ajaliste staadiumide ehk ajaviilude summa.
 Tavaline seisukoht on endurantism, mis vastab meie intuitsioonile: näiteks leian ma, et kui ma kellegagi vestlen, siis ma vestlen selle isiku kui tervikuga, mitte (ajalise) osaga temast. Perdurantistid (kelle hulka kuulus David Lewis), viitavad muuhulgas sellele, et perdurantism võimaldab muutumist paremini seletada.
 Üks argument perdurantismi vastu on see, et perdurantism omistab objektile liiga palju ajalisi osasid: objekti püsimise iga sekundi kohta on objektil on vähemalt sama palju alamlõike nagu lõigul nullist üheni. Judith Jarvis Thomson ütleb, et seda on liiga palju, ning peab ebausutavaks seda ajaliste osade eksisteerima hakkamist ja eksisteerimast lakanud. Perdurantism saab vastata, et oleviku ajalised osad ei lakka olemast, vaid lihtsalt need olevikus ei eksisteeri.
 David Lewise (On the Plurality of Worlds) järgi on põhiline argument perdurantismi kasuks see, et see lahendab kergesti "ajaliste seesmiste omaduste probleemi", sealhulgas Herakleitose paradoksi: samasse jõkke ei saa mitu korda astuda. Mereoloogiline essentsialist nõustub Herakleitosega, terve mõistus mitte. Kestmise kaitsjal on raske Herakleitosele vastu väita, sest jõel on kaks seesmist omadust, nimelt ta koosneb kahest erinevast veekogumist, identsete eristamatuse tõttu ei saa tal aga olla erinevaid omadusi. Perdurantist ütleb, et me ei saa astuda kaks korda samasse jõkke sellepärast, et me astume sama neljamõõtmelise jõe kahte erinevasse ajalisse ossa.
 Tavaliselt on presentistid ühtlasi endurantistid ja eternistid ühtlasi perdurantistid ning ümberpöördult, kuid mitte tingimata. On näiteks võimalik väita, et aja möödumine annab märku järjestatud reaalsuste seeriast, kuid sellesse kuuluvad objektid eksisteerivad mingil viisil väljaspool reaalsust kui tervikut. Säärased positsioonid on siiski raskesti kaitstavad ja haruldased.
 Füüsika
 Enne Albert Einsteini relatiivsusteooriat käsitati aega ja ruumi eraldi mõõtmetena. Einsteini erirelatiivsusteooria sidus aja ja ruumi ühtseks aegruumiks: aega saab mõista üksnes aegruumi osana, aegruumi neljanda mõõtmena, millel on mitmeid ruumimõõtmetega ühiseid omadusi. Tänapäeva füüsika seisukohalt ei ole absoluutset aega olemas, küll aga kasutas seda njuutonlik klassikaline mehaanika, mida rakendatakse tänapäevalgi sageli igapäevaste ülesannete lahendamisel.
 Relativistlikus füüsikas defineeritakse aeg kui sündmustevaheline kaugus piki aegruumimuutkonna neljandat telge. Sündmustevaheline kaugus sõltub sündmuste vaatlejate suhtelisest kiirusest. Eri kiirusega liikuvate objektide jaoks on aeg erisugune: igal objektil on omaaeg. Eri kiirusega liikuvad inimesed mõõdavad sündmuste toimumise aega ja objektidevahelisi kaugusi erinevate tulemustega. Tõsi küll, need erinevused on väikesed, kui liikumine ei toimu valguse kiirusele lähedasel kiirusel. Iga vaatleja jaoks käiks mööda lendava kosmoselaeva kell aeglasemalt kui oma kell (ja mööda lendavas kosmoselaevas asuva vaatleja jaoks käiks tema kell kiiremini). Paljud elementaarosakesed eksisteerivad laboris väikese kiirusega liikudes murdosa sekundist, kuid mõned osakesed, mis liiguvad valguse kiiruse lähedase kiirusega, jõuavad küllaltki kaugele ja nende eluiga on küllaltki suur. Erirelatiivsusteooria järgi eksisteerib osake kiiresti liikuva osakese inertsiaalsüsteemis tavalise aja ning läbib selles kiirusele vastava aja. Ent paigalseisva taustsüsteemi seisukohast paistab aeg osakese jaoks aeglustuvat.
 Einstein defineeris aega nii:
 Peale selle on aeg seotud gravitatsiooniga: täpsed aatomikellad näitavad, et gravitatsiooniväli aeglustab aja kulgu.
 Tavaliselt peetakse aja kulgu pidevaks, nii et iga ajavahemikku saab jagada väiksemateks osadeks. Ent ühtsustavates füüsikateooriates (kvantgravitatsioon, suur ühtsusteooria, M-teooria) on kaalutlusi, mille kohaselt võiks olla olemas Plancki aeg, millest väiksemaid ajaühikuid ei ole mõtet kasutada, sest aeg ise kulgeb hüppeliselt.
 Seniajani ei ole päriselt mõistetud, miks aeg on pöördumatu: ajas saab liikuda ainult ühes suunas, nimelt minevikust oleviku kaudu tulevikku. Oletatakse, et on olemas sügavam seos aja pöördumatuse ja termodünaamika teise printsiibi vahel, mille kohaselt kinnises süsteemis ei saa entroopia aja jooksul kahaneda.
 Aeg on üks vähestest fundamentaalsetest füüsikalistest suurustest: seda ei saa defineerida teiste suuruste kaudu. Nagu ruumi ja massi, nii defineeritakse ka aega mõõtmise kaudu. Ajaühik sekund defineeritakse praegu ajavahemikuna, mille võtavad Cs-133 aatomi teatud ülemineku 9 192 631 770 võnget. Füüsikalise suurusena on aja tähis t, mis tuleneb ladina sõnast tempus ("aeg").
 Psühholoogia
 Inimese ajakogemus avaldub inimese võimes teha vahet varasematel ja hilisematel sündmustel.
 Inimene elab läbi, kuidas minevik olevikku läbides suubub tulevikku.
 Ajakogemuse olemasolu inimesel lubab oletada, et aeg ei taandu füüsikalisele reaalsusele.
 Vaata ka
 Temporoloogia
 Sünkroonimine
 ISO 8601
 Allani dispersioon
 Aeg (keeleteadus)
 Ajaskaalad: aja mõõtmine, ajateenistus, ajavöönd, astronoomiline aastate numeratsioon, efemeriidiaeg, geoloogiline ajaskaala, Greenwichi aeg, kalender, koordineeritud maailmaaeg, Maa-aeg, meetriline aeg, päikeseaeg, rahvusvaheline aatomiaeg, täheaeg, suveaeg, maailmaaeg
 eKr, e.m.a., BP
 Mõõteriistad: kronomeeter, aatomkell, pendelkell, kvartskell, kell, taskukell ehk uur, päikesekell, veekell, liivakell
 Ühikud: sekund, minut, tund, ööpäev, nädal, kuu (kalender), aasta, sajand, poolestusaeg
 Dateerimismeetodid: radiomeetriline dateerimine, süsinikmeetod, dendrokronoloogia, varvokronoloogia
 Samuti: aegruum, aja juhtimine, "Aja lühilugu", ajageograafia, ajalugu, ajamasin, ajaratas, ajaränd, eksponentsiaalne aeg, füüsikafilosoofia, igavik, kestus, kiirus, kronoloogia, lineaarne aeg, Peter Lynds, Maa vanus, minevik, monoliitaeg, muutumine, olevik, omaaeg, periodiseerimine, Plancki aeg, põhjuslikkus, reaalaeg, sakraalne aeg, sündmus, tsükkel, tsükliline aeg, tulevik, tööaeg, vaba aeg
 Viited
 Kirjandus
 Filosoofia
 Aristoteles. De interpretatione, ptk 9.
 John McTaggart Ellis McTaggart. The Unreality of Time. – Mind, 1908, kd 17, lk 456–473. Eesti keeles: John McTaggart Ellis McTaggart. Aja ebareaalsus. – Akadeemia, 2003, nr 5, lk 939–957, tõlkinud Anto Unt.
 Arthur Prior. Thank Goodness That's Over. – Philosophy, 1959, 34.
 Michael Dummett. A Defence of McTaggart's Proof of the Unreality of Time. – Philosophical Review, 1960, 69, lk 497–504. Ümbertrükk: Truth and Other Enigmas, Cambridge, Mass.: Harvard University Press 1978, lk 351–357. Michael Dummett#McTaggarti aja mittereaalsuse tõestuse kaitse.
 Peter Van Inwagen. An Essay on Free Will, Oxford: Clarendon Press 1983, ptk 2.
 Judith Jarvis Thomson. Parthood and Identity across Time. – Journal of Philosophy, 1983, 80, lk 201–220.
 Jeremy Butterfield. Seeing the Present. – Mind, 1984, 93, lk 161–176.
 David Lewis. Paradoxes of Time Travel. – David Lewis. Philosophical Papers, kd 2, Oxford University Press 1986, lk 67–80. David Lewis#Ajarännu paradoksid.
 E. J. Lowe. The indexical fallacy in McTaggart’s proof of the unreality of time. – Mind, 1987, 96(381), lk 62–70.
 Richard Taylor. Metaphysics, 4. trükk, Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall 1992.
 Storrs McCall. A Model of the Universe, Oxford: Clarendon Press 1994.
 Veiko Palge. McTaggarti ajaparadoksist ja selle tõlgendustest. – Teaduslugu ja nüüdisaeg IX, 1994, lk 194–204.
 Ned Markosian. The Open Past. – Philosophical Studies, 1995, 79, lk 95–105. Ned Markosian#Lahtine minevik.
 Huw Price. Time's Arrow and Archimedes Point: New Directions for the Physics of Time, Oxford: OUP 1996.
 Michael Tooley. Time, Tense and Causation, Clarendon Press 1997.
 Julian Barbour. The End of Time, Weidenfeld and Nicolson, Oxford University Press 1999.
 Craig Callender (toim). Time, reality, and experience. Cambridge: CUP 2001.
 Richard Healey. Can physics coherently deny the reality of time?
 Craig Callender, Ralph Edney. Introducing Time, Totem Books 2001.
 Madis Kõiv, Piret Kuusk. Mis on aeg? – Akadeemia, 2000, nr 1, lk 67–87. Taastrükk: Madis Kõiv. Luhta-minek, Tartu 2005, lk 600–618.
 Craig Callender, Carl Hoefer. Philosophy of Space-Time Physics. – Peter Machamer, Michael Silberstein (toim). – The Blackwell Guide to the Philosophy of Science, Blackwell Publishers 2002, lk 173–198.
 Geoffrey Goddu. Time Travel and Changing the Past: (Or How to Kill Yourself and Live to Tell the Tale). – Ratio, 2003, 16 (1), lk 16–32. Vt: Geoffrey Goddu#Ajaränd ja mineviku muutmine: (ehk kuidas end tappa ja jääda ellu ja jutustada).
 Hugh Mellor. Aeg meie elus. – Akadeemia, 2003, nr 5, lk 958–977, tõlkinud Maris Kaskmann.
 Madis Kõiv, Piret Kuusk. Aeg ja θεωρία. – Akadeemia, 2003, nr 5, lk 1000–1018. Taastrükk: Madis Kõiv. Luhta-minek, Tartu 2005, lk 619–637.
 Kristie Miller. Time Travel and the Open Future. – Disputatio, 2005, 1(19), lk 223–232. Veebiversioon. Kristie Miller#Ajaränd ja lahtine tulevik.
 Kevin Falvey. The View from Nowhen: The McTaggart-Dummett Argument for the Unreality of Time. – Philosophia, 2010, 38, 2, lk 297–312.
 Craig Callender. Is Time an Illusion? – Scientific American, 2010, lk 58–65.
 John W. Carroll, Ned Markosian. An Introduction to Metaphysics, Cambridge University Press 2010.
 Stephan Torre. The Open Future. – Philosophy Compass, 2011, 6, lk 360–373. Vt Stephan Torre#Lahtine tulevik.
 Corine Besson, Anandi Hattiangadi. The Open Future, Bivalence and Assertion. – Philosophical Studies, 2014, 167, lk 251–271. Corine Besson#Lahtine tulevik, bivalents ja väitmine.
 Meghan Sullivan. Change we Can Believe In (and Assert). – Noûs, 2014, kd 48, nr 3, lk 474–495.
 Välislingid
 Ned Markosian. Time, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2014
 Bradley Dowdon. Time, Interneti filosoofiaentsüklopeedia.
 Astronoomiline aeg
 Aeg narratiivides
 Elektrooniline raamatukogu aja teemadel (vene ja inglise keeles)
 Metrosert AS (Õige aeg Eestis)
 Hexadecimal Time
 Aeg 8. klassi mehaanika veebikursuses
 Piret Kuusk, "Mis on aeg? (Loeng You-Tube ́is. Kestus umbes 2 tundi)
 Füüsika
 Filosoofia


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 5.11.2016
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 299/42
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2016/1934 VAN DE COMMISSIE
 van 4 november 2016
 tot goedkeuring van kokosalkyltrimethylammoniumchloride (ATMAC/TMAC) als bestaande werkzame stof voor gebruik in biociden van productsoort 8
 (Voor de EER relevante tekst)
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 528/2012 van het Europees Parlement en de Raad van 22 mei 2012 betreffende het op de markt aanbieden en het gebruik van biociden (1), en met name artikel 89, lid 1, derde alinea,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bij Gedelegeerde Verordening (EU) nr. 1062/2014 van de Commissie (2) is een lijst vastgesteld van bestaande werkzame stoffen die moeten worden beoordeeld met het oog op de mogelijke goedkeuring ervan voor gebruik in biociden. In die lijst is kokosalkyltrimethylammoniumchloride (ATMAC/TMAC) opgenomen.
 (2)
 Kokosalkyltrimethylammoniumchloride (ATMAC/TMAC) is overeenkomstig artikel 16, lid 2, van Richtlijn 98/8/EG van het Europees Parlement en de Raad (3) beoordeeld voor gebruik in producten van de in bijlage V bij die richtlijn beschreven productsoort 8 (houtconserveringsmiddelen), die overeenstemt met productsoort 8 in bijlage V bij Verordening (EU) nr. 528/2012.
 (3)
 Italië is als beoordelende bevoegde autoriteit aangewezen en heeft op 20 november 2007 en 10 juni 2010 de beoordelingsverslagen met aanbevelingen ingediend.
 (4)
 Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van Gedelegeerde Verordening (EU) nr. 1062/2014 heeft het Comité voor biociden op 14 april 2016 het advies van het Europees Agentschap voor chemische stoffen geformuleerd, rekening houdend met de conclusies van de beoordelende bevoegde autoriteit.
 (5)
 Volgens dat advies kan van biociden van productsoort 8 die kokosalkyltrimethylammoniumchloride (ATMAC/TMAC) bevatten, worden verwacht dat zij aan de eisen van artikel 5 van Richtlijn 98/8/EG voldoen, mits bepaalde specificaties en voorwaarden voor het gebruik ervan worden nageleefd.
 (6)
 Bijgevolg moet kokosalkyltrimethylammoniumchloride (ATMAC/TMAC) worden goedgekeurd voor gebruik in biociden van productsoort 8, mits bepaalde specificaties en voorwaarden worden nageleefd.
 (7)
 Er moet in een redelijke termijn worden voorzien voordat een werkzame stof wordt goedgekeurd, zodat de betrokken partijen de nodige voorbereidende maatregelen kunnen nemen om aan de nieuwe eisen te voldoen.
 (8)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor biociden,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Kokosalkyltrimethylammoniumchloride (ATMAC/TMAC) wordt goedgekeurd als werkzame stof voor gebruik in biociden van productsoort 8, mits de in de bijlage vastgestelde specificaties en voorwaarden worden nageleefd.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 4 november 2016.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) PB L 167 van 27.6.2012, blz. 1.
 (2) Gedelegeerde Verordening (EU) nr. 1062/2014 van de Commissie van 4 augustus 2014 over het in Verordening (EU) nr. 528/2012 van het Europees Parlement en de Raad bedoelde werkprogramma voor het systematische onderzoek van alle bestaande werkzame stoffen van biociden (PB L 294 van 10.10.2014, blz. 1).
 (3) Richtlijn 98/8/EG van het Europees Parlement en de Raad van 16 februari 1998 betreffende het op de markt brengen van biociden (PB L 123 van 24.4.1998, blz. 1).
 BIJLAGE
 Benaming
 IUPAC-benaming
 Identificatienummers
 Minimale zuiverheidsgraad van de werkzame stof (1)
 Datum van goedkeuring
 Datum van het verstrijken van de goedkeuring
 Productsoort
 Bijzondere voorwaarden
 Kokosalkyltrimethylammoniumchloride (ATMAC/TMAC)
 IUPAC-benaming:
 kokosalkyltrimethylammoniumchloride
 EC-nr.: 263-038-9
 CAS-nr.: 61789-18-2
 96,6 % massaprocent
 1 mei 2018
 30 april 2028
 8
 Aan toelatingen voor biociden worden de volgende voorwaarden verbonden:
 1.
 Bij de beoordeling van het product moet bijzondere aandacht worden geschonken aan de blootstellingen, de risico's en de doeltreffendheid voor elk gebruik waarvoor toelating werd aangevraagd, maar dat geen voorwerp was van de risicobeoordeling van de werkzame stof op het niveau van de Unie.
 2.
 Gezien de risico's waarop is gewezen bij het beoordeelde gebruik, moet bij de beoordeling van het product bijzondere aandacht worden geschonken aan:
 a)
 industriële en professionele gebruikers;
 b)
 bodem en grondwater voor hout dat bij gebruik aan verwering zal worden blootgesteld.
 3.
 Gezien de gesignaleerde risico's voor de bodem en het oppervlakte- en grondwater moet op de etiketten en de eventueel verstrekte veiligheidsinformatiebladen van toegelaten producten worden aangegeven dat industrieel of professioneel aanbrengen van het product moet worden uitgevoerd binnen een afgesloten gebied of op een ondoordringbare harde ondergrond met afdamming, dat pas behandeld hout na de behandeling onder een afdak en/of op een ondoordringbare harde ondergrond moet worden opgeslagen om rechtstreekse verliezen naar de bodem of naar water te voorkomen en dat verliezen bij het aanbrengen van het product met het oog op hergebruik of verwijdering moeten worden opgevangen.
 (1) De in deze kolom vermelde zuiverheid is de minimale zuiverheidsgraad van de werkzame stof die overeenkomstig artikel 89, lid 1, van Verordening (EU) nr. 528/2012 is beoordeeld. De werkzame stof in het in de handel gebrachte product kan dezelfde of een andere zuiverheid hebben, mits bewezen is dat de werkzame stof technisch gelijkwaardig is aan de beoordeelde werkzame stof.


type: caselaw

text:
 11.9.2017
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 300/4
 hehetal-Qorti tal-Ġustizzja (L-Ewwel Awla) tad-19 ta’ Lulju 2017 (talba għal deċiżjoni preliminari tal-Corte suprema di cassazione – l-Italja) – Abercrombie & Fitch Italia Srl vs Antonino Bordonaro
 (Kawża C-143/16) (1)
 (Rinviju għal deċiżjoni preliminari - Politika soċjali - Direttiva 2000/78/KE - Ugwaljanza fit-trattament fil-qasam tal-impjieg u tax-xogħol - Artikolu 2(1) - Artikolu 2(2)(a) - Artikolu 6(1) - Diskriminazzjoni bbażata fuq l-età - Kuntratt ta’ xogħol intermittenti li jista’ jiġi konkluż ma’ persuni ta’ inqas minn ħamsa u għoxrin sena - Tmiem awtomatiku tal-kuntratt ta’ xogħol meta l-ħaddiem jilħaq l-età ta’ ħamsa u għoxrin sena)
 (2017/C 300/05)
 Lingwa tal-kawża: it-Taljan
 Qorti tar-rinviju
 Corte suprema di cassazione
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Abercrombie & Fitch Italia Srl
 Konvenut: Antonino Bordonaro
 Dispożittiv
 L-Artikolu 21 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Ewropea kif ukoll l-Artikolu 2(1), l-Artikolu 2(2)(a), u l-Artikolu 6(1) tad-Direttiva tal-Kunsill 2000/78/KE, tas-27 ta’ Novembru 2000, li tistabbilixxi qafas ġenerali għall-ugwaljanza fit-trattament fl-impjieg u fix-xogħol, għandhom jiġu interpretati fis-sens li ma jipprekludux dispożizzjoni, bħal dik inkwistjoni fil-kawża prinċipali, li tawtorizza persuna li timpjega tikkonkludi kuntratt ta’ xogħol intermittenti ma’ ħaddiem ta’ inqas minn ħamsa u għoxrin sena, irrispettivament min-natura tas-servizzi li għandhom jitwettqu, u li tkeċċi lil dan il-ħaddiem ladarba huwa jilħaq l-età ta’ ħamsa u għoxrin sena, peress li din id-dispożizzjoni tfittex li tilħaq għan leġittimu ta’ politika tal-impjieg u tas-suq tax-xogħol u peress li l-mezzi previsti għall-ilħuq ta’ dan l-għan huma xierqa u neċessarji.
 (1) ĠU C 200, 6.6.2016.


type: other

text:
Žmogaus charakteris pagal parašą - Numerologija (1 komentarų puslapis iš 36)
 galimas gyvenimas vienatveje ;D fuck yeah and fuck biches :D
 2014-12-28 23:56:59
 visiška tiesa...apie mane. Ačiū.
 2014-12-17 17:07:47
 man labai tiko
 2014-10-28 19:59:40
 OHO, KAIP PIRŠTU Į AKĮ
 2014-09-02 15:01:45
 2014-04-25 16:46:16
 Tylit kaip subynes surauke ir skaitot bet nesuprantat :D
 2014-04-25 16:45:14
 2014-04-25 16:44:10
 tai ko tylit blet :D
 2014-04-25 16:43:20
 Jus pyderai kurvos nemokate komentuoti lopai blet :D su jumis tik subyne nusyvalyciau :D
 2014-02-17 06:49:29
 Džiaugiuosi Jūsų kūrybos atitikme mano asmeninio horoskopo nusakyme. Ačiū.
 2013-11-08 17:42:11
 As tau ni duhas
 2013-09-29 19:50:40
 Visiskai neteisybe
 2013-08-28 02:41:09
 kelios vietos nelabai atitiko. O kad gyvensiu toli nuo tevynes turesiu draugu geru ir t.t tas manau yra tiesa ta isbure ir bureja ir kad galiu but viena tas ir tiesa ir tuo tikiu
 2013-02-26 21:18:37
 2012-12-04 15:51:07
 2012-11-20 15:59:40
 2012-09-12 15:32:02
 2012-07-20 18:36:06
 galvoju, kad cia tik zaidimas, todel linkiu visiems sekmytes:)
 2012-07-05 15:05:19
 Lauriukas41
 2012-04-09 13:24:38
 O šitas mane nustebino. Didžiuojuosi.
 Dievas kiesa
 EIK NX PEDOPHILAI FIDO FIDO FIDO FIDOFILAI NX BYBY BBD AS KIESA IR CIA HUINE NETIESA SAKO KAD MAN NEPATINKA BEZDEK EIK TU NX SUKA BLT!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! IR VAIKAI PAKLAUSKYTE TEVU KAS YRA PORNAS,PEDOFILAS,BYBYS,PUTE,SUKA,NAHUI,EIK NAHUI JIE ZINO TIK NESAKO
 2012-01-19 21:12:16
 2011-11-06 18:46:16
 hhnhhhhhh
 2011-08-30 19:30:05
 Cia labai daznai kartojasi aprasymas, nors skirtingos raides ir gimimo data, taip iseina cia nesamones raso:)
 2011-07-14 23:58:31
 Tikta tiesa turiu su kuo palyginti parasa pakeiciau gyvenimas pasikeite .Pasirodo pasirinkau tinkamas raides ir krypti.ir tik dabar suzinojau buvusio paraso reiksme :0 kaip gerai kad pakeiciau .viskas taip aisku dabar..eina sau kiek nedaug kartais reikia kad pajudetu reikalai is vietos.
 2011-07-12 10:10:05
 cia tai tikrai tikra tiesa sako
 2011-05-12 00:09:01
 Pusiau tiesa ir pusiau pievos:-D
 2011-04-28 21:51:05
 2011-03-20 00:05:44
 samantukas


text:
Appell ippreżentat fil-31 ta’ Mejju 2017 minn Windrush Aka LLP mis-sentenza mogħtija mill-Qorti Ġenerali (L-Ewwel Awla) fit-22 ta’ Marzu 2017 fil-Kawża T-336/15, Windrush Aka LLP vs EUIPO
 (Kawża C-325/17 P)
 Appellanti: Windrush Aka LLP (rappreżentanti: S. Britton, Solicitor, S. Malynicz QC, S. Tregear, Solicitor)
 Partijiet oħra fil-proċedura: L-Uffiċċju tal-Proprjetà Intellettwali tal-Unjoni Ewropea (EUIPO), Jerry Dammers
 tannulla s-sentenza tal-Qorti Ġenerali fil-Kawża T-366/15, tat-22 ta’ Marzu 2017;
 tikkundanna lill-EUIPO u lil Jerry Dammers (il-proprjetarju tat-trade mark tal-Unjoni Ewropea) għall-ispejjeż rispettivi tagħhom u għal dawk tal-appellanti.
 L-ewwel nett, il-Qorti Ġenerali żnaturat il-provi u wettqet evalwazzjoni inkorretta tal-fatti, u d-deċiżjoni tagħha fiha ineżattezza materjali tal-konstatazzjonijiet li tirriżulta mid-dokumenti sottomessi quddiemha.
 It-tieni nett, il-Qorti Ġenerali kisret l-Artikolu 113 tar-Regoli tal-Proċedura tal-Qorti Ġenerali tal-4 ta’ Marzu 2015 (ĠU 2015, L 105, p. 1), billi rrifjutat li żżomm seduta fid-dawl tal-abbandun, mill-proprjetarju tat-trade mark tal-Unjoni Ewropea, ta’ partijiet materjali tal-allegata evidenza ta’ użu tat-trade mark tal-Unjoni Ewropea kkontestata wara s-seduta.
 It-tielet nett, il-Qorti Ġenerali b’mod żbaljat qieset li l-appellanti qajmet motiv ġdid għall-ewwel darba waqt is-seduta.
 Ir-raba’ nett, il-Qorti Ġenerali naqset milli tevalwa l-effett ġuridiku tat-trasferiment ta’ dritt għal isem, jiġifieri, it-trasferiment ma jagħti ebda dritt ulterjuri lil min jittrasferixxi (jiġifieri lill-proprjetarju tat-trade mark tal-Unjoni Ewropea) sabiex jagħti jew jirrifjuta l-kunsens għall-użu tal-isem (jiġifieri t-trade mark tal-Unjoni Ewropea kkontestata), bir-riżultat li ma hemmx kunsens ulterjuri, taħt id-dritt tal-Unjoni, wara d-data tat-trasferiment.