type: other

text:
Teema: urakoitsijat ja rakennusala. Haluamasi yrityksen tarkemmat tiedot (yritysprofiilin) saat klikkaamalla yrityksen nime�. ABSO-muovi OyValmistus ja tukkumyynti: rakentamiseen muovi- ja ter�skiinnikkeet; perusvesij�rjestelm�t kuten sadevesikaivot, muovi-, RST- ja valurautakansistot, vedeneristysj�rjestelm�, rumpu- ja suojaputket sek� tarvikkeet, sako- ja lokas�ili�t. Lis�ksi varoitustuotteet, saumanauhat ja tarvikkeet. Imeytys-, salaoja-, r�nni- ja pihakaivot. ABSO-laituriponttoonit. My�s pienrakentajille.Pl 1
 puh: +358 2 284 4700http://www.abso.fi Kartalle
 AKO-Saneeraus Risto Akolahti KyRakentaminen, rakennusten korjaus- ja huoltotoimintaVisiirikatu 4 C
 puh: +358 40 506 7870 Alanko - Forsman OyRakennussaneeraus ja korjausrakentaminen.Tammipellontie 6 B
 puh: +358 40 526 8267http://www.alanko-forsman.com Kartalle
 Alpha Source OyJ��hdytys, l�mmitys, ilmal�mp�pumput, VRF-j�rjestelm�t arvokiinteist�ille, ilmastointiratkaisutJaluskatu 3 A 2
 puh: +358 400 788 527http://www.alphasource.fi Ari Kurvinen OyYhti�n toimialana on toimia rakennus- ja saneerausalalla.Asianajajankatu 2
 puh: +358 400 439 395 Kartalle
 AsadakS�hk�jakeluverkkojen, tietoj�rjestelmien, automaatiolaitteiden ja s�hk�moottorien asennus, korjaus, huolto, suunnittelu, mittaus ja konsultaatioViirakatu 2
 puh: +358 2 253 1405 Kartalle
 Asennus Metso OykalusteasennusKuusistonkaari 7
 puh: +358 40 510 2645 Kartalle
 Asennuspalvelu Pernu Pekka TmiLaatoitusty�t.Varsatie 17
 puh: +358 400 538 327 Kartalle
 Asennuspalvelu Sorje OyLVI- ja muut rakennusalan ty�tV�likatu 2
 puh: +358 40 737 1145 Kartalle
 ASPRO OYrakennusliikeNiemel�ntie 3
 puh: +358 40 593 1596 Kartalle
 Avella Interior Oyliukuovien valmistus ja myyntiHallimestarinkatu 24
 puh: +358 400 822064 Kartalle
 Bendtek TmiS�hk�suunnittelu ja -urakointiKurjenkatu 5 as 28
 puh: +358 050 458 9822 Kartalle
 Calto Service OyS�hk�johtojen ja -laitteiden asennusTerottajankatu 4
 puh: +358 2 243 6613 Kartalle
 Casabest Oyasbesti- ja purkuty�tVesurikatu 5
 Niemel�ntie 5
 puh: +358 400 527 722 Kartalle
 Chiller Oy TurkuKehitt��, valmistaa ja makrkinoi j��hdytyslaitteita sek� erilaisia prosessil�mp�pumppuja Suomen ja l�hialueiden markkinoille. Ilmastointity�t. Lounais-Suomen ja Turun talousalueen myyntikonttoriHallimestarinkatu 13 A
 puh: +358 2 253�5700http://www.chiller.fi Kartalle
 CJE-House OyIsomestarinkatu 7
 puh: +358 40 703 8821 Kartalle
 Cramo Finland Oyj KaarinaRakennuskoneiden ja -laitteiden vuokraus.Kairiskulmantie 12
 puh: +358 10 661 2900http://www.cramo.fi Kartalle
 Diexpo OyRakennustoiminta, putkity�, tarvikemyynti ja korj., s�hk�ty�, s�hk�tarvikemyyntiTappikatu 3
 puh: +358 400 825 905 Kartalle
 Elirak OyUudis- ja korjausrakentaminenH�kyl�nkatu 4 c/o Nuutinen
 puh: +358 2 246 1186 Kartalle
 EsaTec-AsennusMetalliasennukset, kalusteasennukset, lasituksetHitsaajankatu 3
 puh: +358 40 707 3873 Kartalle
 EW-Liner OyAutoilijankatu 31
 puh: +358 2 414 4100http://www.ew-liner.fi Kartalle
 EVH-Elektrotekniikka Oys�hk�asennus, automatiikkahuolto jaPL 107
 Juristinkatu 3
 puh: +358 2 469 0840, +358 400 530 458 Kartalle
 Garanti-Svets OySuovillankatu 11
 puh: +358 2 243 2586 Kartalle
 Gr�ndahl Tommi TmiTalonrakennusty�t, perustajaurakointi ja rakennustarvikkeiden kauppaKalttassuontie 13
 Haltia T. Kysiirtokoneurakointi, konekorjaus, viheralueidenPaltantie as 1
 puh: +358 2 246 2431 Kartalle
 Harri Simola OyLaaham�entie 16
 21500 PIIKKI�
 L�mmitt�j�nkatu 2
 puh: +358 44 377 6523, +358 400 860 243 Kartalle
 Hautakoski Rainerkorjaus rakentaminenVanhatie 9 as. 1
 puh: +358 50 599 0197 Kartalle
 Hermakon OyUimarinpolku 2 A 1
 puh: +358 2 244 2132 Kartalle
 Hesoma OyRakennuskoneiden ja -laitteiden vuokraus.Kauppiaskatu 9 A A, II kerros
 puh: +358 500 535 697 Kartalle
 Hirsity� Vesa Valkama KyRakentaminenRAADELMAANTIE 163
 puh: +358 400 324 122 Kartalle
 Hupe-Eristys OyLVI-eristys ja pellitysty�t.Sinihein�nkatu 5
 puh: +358 2 243 2105, +358 400 612 379 Kartalle
 H�rm�l� MikaTeknokemialliset tuotteet / kalusteiden asennus.Viipurintie 10 A
 puh: +358 (0) 2 243 3867, +358 (0) 500 225 181 Kartalle
 IK-TuoteIkkunat ja niiden asennukset. ParvekelasitSaukonkatu 4 E 11
 puh: +358 2 242 5838, +358 400 532 028 Kartalle
 Ilkka Kyt�luhtarakentaminenKontionkatu 7
 puh: +358 40 845 5782 Kartalle
 Ilmacontrol OyRakennusten ilmastointiin ja erityisesti ilmal�mmitykseen ja sen et�k�ytt��n liittyv� suunnittelu, valmistus, maahantuonti ja kauppa sek� alaan liittyv� saneeraus, urakointi, k�yt�nvalvonta ja konsultointiLumpeenkatu 3
 puh: +358 2 243 7042, +358 44 022 1772 Kartalle
 Ilmastointipalvelu Salminen A.Ilmastoinnin urakointi, laitemyynti, huolto, mittaus ja s��t�, keskusp�lyimurien myynti ja asennusUimarinpolku 2 C 5
 puh: +358 2 246 1848 Kartalle
 Ilmastointitekniikka Holma Oyilmastointiasennusty�tPuhurikatu 6
 puh: + 358 40 537 9392 Kartalle
 Inlook Oysis�rakennusalan palveluyritys, j�rjestem�seini�, sis�kattoja ja sis�kattomateriaaleja Kairiskulmantie 18
 puh: +358 2 242 4933http://www.inlook.fi Kartalle
 INSIN��RITOIMISTO ANTTI PER�L� OYrakennetekninen palveluV�in�m�isenkatu 7
 puh: +358 40 506 4075 Kartalle
 Isomaa & Huovala AyMaa-, vesi- ja talonrakennustoimintaKuhilastie 14
 puh: +358 40 503 0027 Kartalle
 J. Saari TmirakentaminenKirism�entie 21
 puh: +358 44 308 5958 Kartalle
 Japek OyPikkumestarinkatu 1 B 1
 puh: +358 2 243 1361 Kartalle
 Japusa OyRakennusalan korjaus- ja saneerausrakentaminen, asbestinpurkuty�t, homesaneeraukset, maalausty�t, uudisrakentaminen, kiinteist�nhuolto ja kiinteist�kunnossapitotoiminta sek� siivouspalvelutoiminta.Pajuharjunkatu 2 B 4
 puh: +358 400 527 317 Kartalle
 Jopena OyRakentaminenPYYDYSKALLIONTIE 1
 puh: +358 400 531 091 Kartalle
 Joucon LVIVipusenkatu 10
 puh: +358 2 246 2424, +358 2 246 2444, +358 400 521 313 Kartalle
 JPL Keitti�tKeitti�t, komerot, wc-kalusteet, liukuovetHallimestarinkatu 24
 puh: +358 2 246 2238, +358 400 822 064http://www.jplkeittiot.fi Kartalle
 Kaarinan Aquadata OySukellusty�t, el�myssukelluksetKalastajantie 8
 puh: +358 2 243 2151 Kartalle
 Kaarinan Konevuokraus OyRakentamis-, rakennuttamis-, saneeraus-, maanrakennus- ja maansiirtotoiminta mukaanlukien l�mp�-, vesi-, ilmastointi- ja s�hk�asennusty�t Autoilijankatu 4
 Kaarinan Lattiat OyBetonilaittioiden valmistus, yleiset talonrakennusty�t, rakennustarvikkeiden myynti Talomestarinkatu 3
 puh: +358 50 349 0671 Kartalle
 Kaarinan LVI-Rakentajat OyLVI-tarvikkeetKuskinkatu 3
 puh: +358 2 243 3912,+358 400 823 500 Kartalle
 Kaarinan L�mp�kuvaus avoin yhti�kiinteist�jen l�mp�kuvausTiitusm�entie 7
 puh: +358 40 704 1423, +358 44 315 8199 Kartalle
 Kaarinan Puuty� OySis�katto- ja v�lisein�asennusty�t.Pohjanpellonkatu 10
 puh: +358 2 243 2317,+358 400 520 547http://www.kaarinanpuutyo.fi Kartalle
 Kaarinan Rakentajat OyRakennusliikeMattelm�enkatu 8 A 6
 puh: 040-5316802 Kartalle
 Kaarinan Tehoasennus OyEm�nn�nkatu 15 B 14
 puh: +358 2 243 4605 Kartalle
 Kaivinkoneyhtym� Hokkanen & HokkanenRauvolanlahdentie 12
 puh: +358 2 242 1578http://www.kaivuuhokkanen.com/index.php?pinc=1πc=1 Kartalle
 Kaivuu ja Viherrakennus Huunonen KyMaanrakennus, viherrakentaminen, kunnallistekniikka.Karstakatu 3
 puh: +358 2 246 2898 Kartalle
 Kaivuuliike J & R AyMaanrakennus, kaivuutoimintaAutoilijankatu 17
 puh: +358 400 228 940 Kartalle
 Kajavalta Kapital OyKatajam�entie 11
 puh: +358 400 527 897http://www.turunvaltarakenne.fi Kartalle
 Kalen S�hk�ty�S�hk�- ja elektroniikkaalan tuotteiden korjaus s�hk�asennus. Puhelin-kauko-ohjaus laitteen valmistus ja myynti sek� asennus.Sinihein�nkatu 1
 puh: +358 2 243 2985, +358 400 781 061 Kartalle
 Kalevi Lantonen TmiRakennuspaikan valmisteluty�t. Maanrakennus (kaivuut), koneiden vuokraus; rakennusten korjaustoiminta ja sijoitus.Rantam�entie 137
 puh: +358 40 771 9854 Kartalle
 Kari Hakkarainen Tmimessu-, festivaali- ja kaikki muu rakentaminenMattilantie 5 A 4
 Kiinteist�hoito P. JuhalaKiinteist�jen huoltoty�t, rakennus- ja saneerausty�t. Lvi-tarvikkeiden osto ja myynti. Siivousty�t, siivoustarvikkeiden osto ja myynti. Traktori- ja koneurakointi. Osakkeiden ja kiinteist�jen osto ja myynti. Autojen ja koneiden huolto, korjaus ja vuokraus.R�ijelikatu 9
 puh: +358 400 789 659 Kartalle
 Kiinteist�maalaus Lehtosaari OyRakennussaneeraus- ja maalausty�tKuljettajankatu 11
 puh: +358 2 243 6023, +358 400 524 656 Kartalle
 Kilpisrakennus OyRakennusurakointi ja rakennuttajapalveluH�kyl�katu 4
 puh: +358 40 743 8232 Kartalle
 Kinnunen Kalevi A TmiRakennus- ja saneeraustoiminta. Lammi KivitalotNeulakatu 3 A
 Matinkatu 4 Lammi Kivitalomyynti
 puh: +358 2 244 4186, +358 400 820 976, +358 2 250 5421 Kartalle
 Kirvesty� I EkmanRakentaminen ja puusep�nty�t.HYLKI�L�NTIE 1
 puh: +358 400 530796 Kartalle
 Kirvesty� J. LehtonenRakennusten ja laivojen rakentaminen, korjaus ja saneerausKuhilastie 1
 puh: +358 2 239 7900, +358 400 827 507 Kartalle
 Kirvesty� Kujalarakentaminen, traktority�t, lumity�tSANIAISENTIE 2
 puh: +358 500 321 891http://www.kirvestyokujala.com Kartalle
 Kivi-Jalmarimaanrakennusurakointi, louhinta, viherrakennus, purkuty�t, kuljetustoiminta, kiviaineksen ja j�tebetonin murskausVanha Raadelmantie 56
 puh: +358 40 505 3858http://www.nakkipartio.com/Sivusto-kivijalmari/Tervetuloa.html Kartalle
 KK-Palvelu Oyrakennussiivous/siivousVerkkotie 23 A 1
 puh: +358 45 635 0356 Kartalle
 Kone-Cator OyPaineilma- sek� rakennusalan koneet ja laitteet.Rakentajantie 33
 puh: +358 2 469 2700http://www.konelammi.fi Kartalle
 Kosara OyRakennussaneeraukset. KylpyhuoneetPeurankatu 1
 puh: +358 2 242 3124, 0400 525 471 Kartalle
 Kuljetusliike Gunn OyKuljetusliike Gunn oy on kaarinalainen vuonna 1983 perustettu yritys, jonka� liikeideana on tuottaa kokonaisvaltaisia maanrakeunnus- ja kuljetuspalveluja l�hinn� rakennussektorille. Yritys jakautuu maanrakennuspuoleen ja kappaletavarakuljetus puoleen. Maanrakennus puoleen kuuluu Kaivuuty�t ja maa-ainesten kuljetus. yrityksemme ideana on olla joustava, luotettava ja innovatiivinen yhteisty�kumppani.Lautamiehenkatu 3
 puh: +358 20 155 2233, +358 400 533 033http://www.kuljetusliikegunn.fi Kartalle
 Kuparinen Kullervo HannuKOIVUHAANTIE 19
 puh: +358 2 472 6468 Kartalle
 Kyt�l� SeppoLouhintaurakointiPyh�n Katariinan tie 14 B 28
 puh: +358 2 243 1060 Kartalle
 Laitepesu Savakko OyTUPATIE 2 B 18
 puh: +358 50 3130818 Kartalle
 Laser-Rakennus OyRakentaminenSampikuja 3
 puh: +358 400 744 530 Kartalle
 Lastaus ja Purkaus TmiMaanrakennusty�tKrapekatu
 puh: +358 2 246 1674, +358 400 221 293 Kartalle
 LedixRiihel�nkaari 17
 Leksa - Leo KoskelaVILLISTENTIE 217
 Lindqvist Kimmo KyKiinteiden ikkunoiden asennukset, my�s isot ikkunat omalla laitteistolla. Kiinteist�n pellitysty�t.Autoilijankatu 13
 puh: +358 400 127 574http://www.ikkuna-asennus.com/ Kartalle
 Lintula JuhaniBetoni ja muurausty�tPoutatie 16
 puh: +358 44 585 3014 Kartalle
 Littoisten RakennuspeltiPirtakatu 8
 puh: +358 2 246 1416 Kartalle
 Loukonen Seppo AnteroKELLARIM�ENTIE 20
 puh: +358 40 872 9486 Kartalle
 LTC-Rakennus OyRappausty�t,� julkisivuty�t,� korjausrakentaminen,� betonikorjaus,� saumaukset,� ikkunanvaihdot Oskarinaukio 5
 puh: +358 2 230 8616http://www.ltc-rakennus.fi Kartalle
 Lujama AyS�hk�kaapelil�pivientien palokatkoeristysVoudinkatu 1 as 45
 puh: +358 2 242 2292, +358 400 532 874 Kartalle
 Maahovi OyHovinm�ki 23
 puh: +358 050 654 20, +358 2 479 5344 Kartalle
 Maalaus Ja Saneeraus M. Kes�l�inen OyMaalausMOSKALANTIE 69
 puh: +358 400 528 478http://www.saneerausmkesalainen.com Kartalle
 Maalaus Kaulio OyErikoismaalaus, suihkupuhdistus, metalliteollisuuden pintak�sittelyn alihankintaa.Hallimestarinkatu 8
 puh: +358 2 274 9200 Kartalle
 Maalaus T. J�rvinen OyMAALARIMESTARINTIE 2
 puh: +358 2 479 6341 Kartalle
 Maalausliike ESA OymaalausliikeLuodontie 8
 puh: +358 40 524 6391 Kartalle
 Maalausliike Saarinen & Ylimaa OyPiispanristintie 2
 puh: +358 2 234 1050 Kartalle
 Maalausliike U. Rajala OyJussinpellontie 22
 puh: +358 2 243 1950 +358 400 526 086 Kartalle
 Maanrakennus & Maisemointi Rainio Oymaarakennus ja kuljetusalan ty�t, vesist�rakennus, louhinta, mets�ty�t, talorakennus, kiinteist�huolto, putkity�t, teiden kunnosssapito, rakennuspaikan valmisteluty�tKoristonkaari 10 A 12
 puh: +358 40 778 6716 Kartalle
 Mattomies Oy Ruohola & RuoholaPinnoitealan tuotteiden asennus ja myynti, huoneistojen ja kiinteist�jen saneeraus sek� koneiden ja laitteiden vuokraus. Lattia- ja sein�np��llystysty�t, vesieristety�t, tuulikaappi- ja kiinteist�ovimatot.Teollisuuskatu 34
 puh: +358 400 790 753, +358 400 545 395http://www.mattomies.fi Kartalle
 Meripuu Pekka TmiRauta- ja puurakenteet.Tennuksenkatu 6
 puh: +358 50 337 9152 Kartalle
 MH-Fibre OyYhti�n toimiala on telealan verkostoty�t, sis�lt�en kuitujen jatkamiset ja p��tt�miset, ulko- ja sis�kaapeloinnit, cu-kaapeleiden jatkamiset ja p��tt�miset, kanavaputkitukset ja kaapeloinnit, televerkon suunnitteluty�t, ATK-kaapeloinnit, kytkenn�t ja mittauksetAhmankatu 27
 puh: +358 40 744 9938, +358 40 744 9984http://www.mh-fibre.fi Kartalle
 Monitoimi J LuotonenPienkoneurakointi, kiinteist�nhuolto, kuljetuspalvelu, metallirakenne- ja purkuty�t.Purjekatu 3
 puh: +358 40�550 1016 Kartalle
 Monitoimipalvelu JauhiainenHovilankuja 4 as. a
 puh: +358 40 550 3801 Mrt Asennus OyRakentaminenJ�TT�NV�LJ�NTIE 53
 puh: +358 50 305 8366 Kartalle
 Muurausk�rki Hannu K�rki Kyrakennusty�tPisarakatu 3
 puh: +358 40 525 9593 Kartalle
 Norraaki OyPientalojen suunnittelu ja valvonta, vastaavan ty�njohtajan teht�v�t. Maxit -kivitalojen edustus.Oskarinaukio 3
 puh: +358 2 230 7999, +358 40 768 4172http://www.norraaki.fi Kartalle
 Notsobad OyPakkarinkatu 3a A 17
 puh: +358 400 320 065 Kartalle
 Ovitehdas Vihanto OyValmistamme tilauksesta kaikentyyppisi� ovia: ulko-ovia, autotallinovia, parveke-/puutarhaovia, sis�ovia, liukuovia, ��nieristeovia, palo-ovia, laitosovia, r�ntgenhuoneovia, erilaisia turvaovia, luodinkest�vi� ovia jne.Visatie 18
 puh: +358 2�2557099http://www.ovitehdasvihanto.fi Kartalle
 Paamet Oy Henri PaananenMetalli-,putki-,hitsausty�t sek� kiinteist�jen saneerauksetKarstakatu 1
 puh: +358 2 472 7707, +358 50 518 0529 Kartalle
 PaltaXrakennusty�tKirism�entie 19
 puh: +358 40 706 8366 Kartalle
 Parkettipaikka Kakko KyParketit, sisustukset, puulattiaoiden hionnat, lakkaukset, asennuksetSyyskes�ntie 16
 puh: +358 2 243 3324, +358 400 774 330 Kartalle
 Pasinger Ky / PM Koti & M�kkihuoltoOmpelukoneiden huolto,remontti ja saneerausty�t kotona ja m�kill�, maalaukset, pienkorjaukset ja huoltoty�t koko Turun talousalueella ja saaristossa.Hallikuja 11
 puh: +358 400 784 489 Kartalle
 Pekun Fiksaus ja KorjausRakennusalaEm�nn�nkatu 9 A 7
 puh: +358 44 330 4849 Kartalle
 Peltisep�nliike R. Martiskainen TmiPeltity�t, rakentaminenLUSTILANTIE 141
 puh: +358 400 502 249 Kartalle
 Peltisep�nliike Salmivuori R.Sis�savupiippujen asennus.Vahtikuja 8
 puh: +358 2 246 1956, +358 400 523 246 Kartalle
 Peltity� Lehtonen M. KyFormaalintie 4
 puh: +358 (0) 2 243 1838, +358 40 593 0202 Kartalle
 Penni Oy SteliaRakentajantie 26
 puh: +358 400 953 190http://www.stelia.fi Kartalle
 Pienkonekaivuu Westerpihaty�t, kaivuuty�t, rakennuspaikan valmisteluty�tPYYDYSPELLONTIE 20
 Piharakennus K. SalminenPihapiirin hoitoty�t (my�s talvella) teemme: nurmikon leikkuut ja siimaukset, laatoitukset terassit, puiden leikkuuta, istutukset, kiinteist�jen pienremontit (ulkoa ja sis�lt�)Aisakatu 5 as 13
 puh: +358 2 243 5008, +358 400 821 000 Kartalle
 Piikki�n Eristys Ja Rakennuspelti Oyrakennuspeltity�t, LVI-eristykset, kattoturvatuotteet, sadevesij�rjestelm�tMETS�RINTEENTIE 63
 puh: +358 500 121520 Kartalle
 Piikki�n Kalustemaalaus OyOvien, ikkunoiden, kaappien ym. Maalaus.Visatie 18
 puh: +358 2 255 7588, +358 44 277 0172http://www.kalustemaalaus.fi Kartalle
 Piikki�n Maalaus Ja Rakennuspalvelu T:MiTalon rakentaminen, uudisrakentaminen, saneerauksetM�KISTERINTIE 1
 puh: +358 40 502 2666 Kartalle
 Piikki�n Saaristopalvelut OyLaitureiden ja pihaterassien rakentaminen.PAPPILANPOLKU 39
 puh: +358 +358 40 500 6938 Kartalle
 Piispanristin Saha OyKevythirsim�kit., wc:t, varastot, vierasmajat, grillikatokset, talviasuttavat m�kit, my�s koottuna.Puutavara, paneelit, listat, py�r�kepit, puistokal., eristeet.Hallimestarinkatu 30
 puh: +358 2 469 0678http://www.piispanristinsaha.fi Kartalle
 Pikometri TmiLyhdetie 2
 puh: +358 2 243 2031, +358 50 514 7349 Kartalle
 Pohjalainen AnssiKarhunkatu 4 as 51
 puh: +358 400 756 500 Kartalle
 PS-Betonipumppaus OyVanhanunnantie 5
 puh: +358 0400 593 108http://www.psoy.net Kartalle
 Putkiasennus Aimo ViitanenBetonimiehenkatu 8 A 1
 puh: +358 40 507 3951 Kartalle
 Putkistosaneeraus Eerola Oy Kaarinan PutkistohuoltoTurun talousalueella toimiva viem�ri- ja putkistohuollon erikoisosaamista tarjoava yritys. Toimintamme perustuu ennakkohuoltoon, pikapalveluun sek� j�lkihuoltoon.
 Toimipisteemme sijaitsee Turun seudulla Kaarinassa.
 -�Loka-, erotus-, sadevesi-, ym. kaivojen tyhjennyksi� ja pesuja.
 -�Erilaisten putkien ja viem�reiden avauksia, puhdistuksia ja sulatuksia. Juurien ja betonin poistoa viem�reist� ym.
 -�Kanaalien ja tunneleiden puhdistuksia, my�s sukellusty�n�.
 -�Tulppauksia ja ohituspumppauksia, kuivanapitoa.
 -�Putkien TV-kuvauksia 30 - 2000 mm putkikokoihin.
 -�Kuivatavaran, hiekan ja soran suurtehoimurointia ja soran puhallusta.
 -�Erikoist�ihin teemme my�s r��t�l�ityj� ty�menetelmi�/ty�kaluja.Juristinkatu 1 B
 puh: +358 2 2433 666http://www.eerolayhtiot.fi Kartalle
 PuuMoPuuMo terassimodulit kestopuusta. Parvekkeiden puulattiat mittatilausty�n�. Terassien ja patioiden valmistus kestopuusta.Ilveksenkatu 25
 puh: +358 40 753 7304 Kartalle
 Puut ja Pihat Aboristi Minna Toivanen TmiPuutarha-alan ty�t ja suunnitteluVeitenm�entie 17
 puh: +358 50 431 0930 Kartalle
 Rakenne Sami OyLemuntie 337
 puh: +358 440 530 648 Kartalle
 Rakennetuotanto Rt Salovaara OyBetonituotteiden valmistusKiirlantie 58
 puh: +358 2 472 6422 Kartalle
 Rakennus Kivilammi OyrakentaminenEr�katu 3
 puh: +358 50 569 3779 Kartalle
 Rakennus Kustaa NestoriRakentaminenSAMMALTIE 26
 puh: +358 40 720 8100 Kartalle
 Rakennus Silv�n Oyrakennusten saneeraus ja korjausVadelmakatu 6
 puh: +358 44 038 7071 Kartalle
 Rakennus Teak Kaarina AyrakentaminenJouhikatu 13
 puh: +358 243 3560, +358 40 592 3428 Kartalle
 Rakennus TimovesarakentaminenYlh�isinpolku 2
 puh: +358 44 088 9821 Kartalle
 Rakennus- ja KorjausPalvelu Mika Kyll�nenm�rk�tilojen kosteuseristykset ja laatoitukset, rakennus- ja kunnostusty�tUrheilutie 24
 puh: +358 40 708 3205 Kartalle
 Rakennus- ja Perusty� VuorinenRaionkatu 7
 puh: +358 400 962 720 Kartalle
 Rakennusliike Kalepassirakentaminen: suunnittelu ja valvontaTIENSUUNTIE 1
 puh: +358 40 596 2713 Kartalle
 Rakennusliike Rauno Salovaara KyRakentaminenKIIRLANTIE 58
 Rakennusliike T Tulonen KyRakentaminenPAPPILANPOLKU 47
 puh: +358 2 479 5308 Kartalle
 Rakennuspalvelu J. Martti & Co. OyrakentaminenReivikatu 1
 puh: +358 400 538 901 Kartalle
 Rakennuspalvelu J.Hoffren TmiHuvimajankatu 16
 puh: +358 400 762 290 Kartalle
 Rakennuspalvelu Jan JaakkolaRakennustoiminta, saneeraus, uudisrakentaminen, rakennustarvikkeiden osto ja myyntiOlavintytt�renkatu 1 as 17
 puh: +358 45 630 6120 Kartalle
 Rakennuspalvelu Js Jari SuominenRakentaminenKIPERL�NTIE 21
 puh: +358 40 567 0108 Kartalle
 Rakennuspalvelu Jyr�saloKaistisenkatu 22
 puh: +358 40 542 0424 Kartalle
 Rakennuspalvelu KauriV�st�r�kinpolku 4 C 85
 puh: +358 40 722 4789 Kartalle
 Rakennuspalvelu KotaRakentaminenUUDENTALONTIE 31
 puh: +358 400 534198 Kartalle
 Rakennuspalvelu Mikko LehtonenrakentaminenKurjenkatu 7 A 7
 puh: +358 45 636 3070 Kartalle
 Rakennuspalvelu P�ll�nenTalojen, rakennusten ja talopakettien myynti, pystytyskonsultointi, neuvonta ja edustusEm�nn�nkatu 6 a 2
 puh: +358 45 110 1221 Kartalle
 Rakennuspalvelu Sorje OyKiinteist�jen ja osakehuoneistojen remontointia, hitsaus- ja rautarakennet�it�, lvi-alan t�it� sek� konsultointiaEm�nn�nkatu 15 C 24
 puh: +358 400 800 719 Kartalle
 Rakennussuunnittelu Hanna Virkkirakennus suunnitteluHADVALANTIE 9
 puh: +358 2 4726555 Kartalle
 Rakennusty� P. Kyr�l� Oyrakentaminen, apuv�lineet (esim. py�r�tuolilla liikkuville)JOKITIE 1
 puh: +358 50 526 8038 Kartalle
 Rakentajapalvelu Juha KoskinenVipusenkatu 8
 puh: +358 400 784 568 Kartalle
 Raketo KyYhti�n toimialana on talojen uudisrakennus- ja saneerausty�t sek� muut rakennustoimintaan liittyv�t palvelut. Yhti� voi harjoittaa kiinteist�- ja arvopaperikaupp aa sek� omistaa ja hallita kiinteist�j� ja arvopapereita. Liimaajankatu 4
 puh: +358 400 748837 Kartalle
 Raksa-M�ki Oyrakennusty�tT�htikuja 2
 puh: +358 44 556 6045 Kartalle
 Raksander TmiKipparikatu 20
 puh: +358 40 583 3145 Kartalle
 Raltest OyRakennusten maalaukset, korjaukset, saneeraukset, huollot, valvontaty�t, suunnittelu, konsultointi, uudisrakentaminen, purkur�j�ytykset�im�katu 4
 puh: +358 400�524 710 Kartalle
 Rbm-Rakennusrakennuspuusep�n asennusty�t, saneerausty�t, korjausrakentaminenVESITIE 112
 puh: +358 50 590 8810 Kartalle
 Rekrak OyV�likatu 6
 puh: +358 400 728 456http://www.rekrak.fi/index.php?pinc=1 Kartalle
 Rem-Mat SaneerausrakentaminenKottaram�entie 6
 puh: +358 50 517 3060 Remonttimies Ketola TimoRemonttity�tPoutatie 13
 puh: +358 50 569 5324 Kartalle
 RH Viherrakenne KyPihaty�t ja siihen liittyv�t rakenteet, huviloiden rakennus, korjaus ja huolto, verkostomarkkinointiTammukkakuja 1 A 4
 puh: +358 2 255 7121, +358 45 670 9845 Kartalle
 Rigleys PalvelutSiivous- ja kiinteist�palvelut, puhdistusaineiden ja tarvikkeiden osto ja myynti, vuokra- ja kiinteist�nv�litys.PL 141
 H�meenkatu 14 D
 puh: +358 50 566 0123http://www.rigleys.fi Kartalle
 RR-ProductsKalan savustus ja jalostus. Rakennus- ja muurausty�t.Lepp�rinne 14
 puh: +358 2 230 8683, +358 50 356 7911 Kartalle
 Saario Henri Olavipiharakentaminen, salaojat, kaapeloinnitMIKOLANPOLKU 9
 puh: +358 500 527 434 Kartalle
 Saaristomeren Louhinta OyMaa- ja vesirakentaminen, talorakentaminen, louhinta, raivaus ja purkuty�t, kuljetustoiminta, teiden ja kiinteist�jen huoltoKaustakatu 27
 puh: +358 50 597 3271http://www.pyoli.fi/ Kartalle
 Saatek OyErilaiset rst-tuotteet elintarviketeollisuudelle ja l��keaineteollisuudelle.Autoilijankatu 26
 puh: +358 2 236 7444, +358 400 523 359http://www.saatek.fi Kartalle
 Saneeraus Markku Lahdelma TmiSaneeraus- ja korjausrakentaminen. Kiinteist�jen piha-alueiden kunnostus ja hoito.Andelmantie 21
 puh: +358 400 785 524http://www.saneerauslahdelma.com/ Saneeraus-Oseaani OyAsbestisaneeraus, purkuty�tValotie 10
 Saneerausliike Ja-Ko Janne KosonenHoidamme julkisivumaalaukset, puunkaadot, rakennussaneeraukset ja maalinpoistot infrapunalaitteistolla ammattitaidolla. K�yt�ss�mme on nykyaikaiset henkil�nostimet. Palvelemme yrityksi�, yksityisi� ja julkista sektoria.PYYDYSM�ENTIE 6
 puh: +358 400 825 927http://www.saneerausliikeja-ko.com Kartalle
 Sepp�-Rakennus OyTalon- ja maanrakennusalan ty�t. Rakennusurakointi. Konsultointi rakennusalalla. Kiinteist�jen ja arvopaperien kauppa.Voudinkatu 6 B 25
 puh: +358 41 475 0444 Kartalle
 Silkoa OyMaanrakennus, kunnallistekniikka, viherrakennusty�tKarstakatu 3
 Soraliike Lehtovaara Oyhiekka, sora, sepeli, murske, luonnonkivi, multa, turve, hake, maansiirto, maankuljetus, kaivuuty�t, mullanjalostus ja kantojen vastaanotto.UITONTIE 10
 puh: +358 2 479 5193http://www.soraliikelehtovaara.fi Kartalle
 SP Asennus- ja Saneerauspalvelu Salonen & Palmuharju OyKiinteist�jen ja huoneistojen saneeraus ja uudisrakentaminen, s�hk�alan ty�t, n�yttelyrakenteiden suunnittelu ja toteutus, sisustuskalusteiden suunnittelu ja valmistusJuristinkatu 9
 puh: +358 400 775 943http://www.expolighting.fi Kartalle
 Special Services Tmi Ranne RaimoSalaojitusty�t, pohja- ja piharakennusty�t, kalustona Bobcat ha Hitachi 9 tn py�r�alustainen kaivinkoneMetsolankatu 4
 puh: +358 500 773 520 Kartalle
 Sun Rakennus OyRakentaminenVinssikatu 2
 puh: +358 40 590 1599 Kartalle
 Suomen Pihakaivo Oymaa- ja vesirakentaminenLankakatu 5 C 9
 puh: +358 400 788 358http://www.pihakaivo.fi Kartalle
 Suomen Puutukku OyRakennustarvikkeiden, puu-, metalli- ja muovituotteiden v�hitt�is- ja tukkukauppa. Paneelit, laudepuut, listat, valmislauteet, kokolasiset saunanovet. Avoinna arkisin klo 8 - 17, la 10 -14.Konemestarinkatu 8
 puh: +358 10 3200 530http://www.puutukku.fi Kartalle
 Suomen Turvakaide Kyportaiden ja kaiteiden valmistus- ja asennusty�Paltantie 15
 puh: +358 400 214 428 Kartalle
 S�hk�-Line OyKarhikatu 9
 puh: +358 2 243 5190 Kartalle
 S�hk�-Vasara TmiS�hk�suunnittelu ja -asennusty�t, telealan suunnittelu ja -asennusty�tVanha-Littoistentie 32
 puh: +358 2 246 2383, +358 44 373 7281 Kartalle
 S�hk�asennus Mika SaarioS�hk�suunnittelu ja s�hk�asennukset.Kev�tkes�ntie 3
 puh: +358 50 523 8315http://kotiweb.kotiportti.fi/mika.saario/ Kartalle
 S�hk�asennus Power Service OyS�hk�asennusty�t ja s�hk�tarvikkeiden maahantuonti ja myynti, sek� rakennusty�t ja huolto- ja kunnossapitoty�tIs�nn�nkatu 9 B 16
 puh: +358 400 746 450 Kartalle
 S�hk�huolto Jonne KoskinenS�hk�asennus. S�hk�tarvikkeiden ja valaisimien v�hitt�iskauppa, s�hk�tekninen suunnitteluTappikatu 2 A 12
 T:Mi Jaakko KallioRakentaminen: laatta- ja vesieristysty�t. Maanviljely.VESITIE 77 AS 1
 puh: +358 40 526 3354 Kartalle
 T:Mi Jarkko JohanssonLINNUNP��NTIE 135
 puh: +358 50 597 6697 Kartalle
 T:MI TK-KIVILuonnonkivien asentaminen. Kivi- ja laatoitusty�t.Sepp�l�nkaari 4 C 32
 puh: +358 41 583 3834 Kartalle
 T.F.Asennus TmiSahrakatu 2
 puh: +358 400 807 681 Kartalle
 Taitoasennus Tomi Py�lipuusep�nty�t, yksil�lliset mittatilaus kalusteet, huonekalujen valmistus, saunan lauteet, saunojen sisustuksia, sisustus rakentaminen ja
 kalusteasennukset yksityisiin- ja julkisiin tiloihinKuikankatu 13 A 19
 puh: +358 50 379 6776http://www.taitoasennus.fi Kartalle
 Tammi Ari TmiMaaurakointi, lumi- ja kaivuuty�t sek� merikuljetukset ja polttopuupalvelu.
 http://www.merikuljetukset.com/
 http://www.polttopuupalvelu.comOtsonkatu 6 A
 puh: +358 40�567 1170, +358 829 323 http://www.polttopuupalvelu.com Kartalle
 Tammisto Center KaarinaPuisia piharakenteita. Liike sijaitsee Venetalo Viherkosken entisiss� tiloissa.Kumputie 2
 Kumputie
 puh: +358 2 243 9522http://www.tammistonpuu.com/ Kartalle
 Tasauspojat OySalmissuontie 6
 puh: +358 2 246 2434 Kartalle
 Tava InfraEkotest Oy TAVA Infra valmistaa moduulirakenteisia katosj�rjestelmi�. Ne valmistetaan p��osin alumiinista ja lasista. Kaikki katokset ovat helposti muunneltavissa asiakkaan tarpeisiin.Rantatie 3
 Tykist�katu 4 B
 puh: +358 2 237 6200, +358 400 533 486http://www.tavainfra.fi Kartalle
 Teho-Rent Oyrakentaminen, kuljetuspalvelut, vuokraty�voima, pikkubussin, pakettiauton tai teliper�k�rryn vuokraus, kiinteist�nhoito- tai kunnossapitopalveluPy�linmets�ntie 4-6
 puh: +358 2 470 2610, +358 400 635 212http://www.tehorent.fi Kartalle
 Teollisuusmaalaamo M Fingerroos Oyteollisuuden pintak�sittelyt, korroosionestoty�tJ�tt�nv�lj�ntie 2
 puh: +358 2 477 7600http://www.fingerroos.com Kartalle
 Th-Rakentaminen OyrakentaminenRaadelmantie 163
 puh: +358 400 324 122 Tiileritehtaat Turun myyntikonttoriTiilituotteet. Tulisijat.Jousitie 9
 puh: +358 2 275 7500http://www.tiileri.fi Kartalle
 Tintin Maalaus om Lauri KarjalainenMaalausalan ty�t, kiinteist�ty�t, huoneistojen korjaus- ja saneerausty�tVainutie 4
 puh: +358 40�502 3332 Kartalle
 TLR-Eristys Lahti Oyeristys- ja maalausty�t, p��asiassa telakkateollisuudelleAlttarintie 5
 puh: +358 400 699 965 Kartalle
 Topi Riivari OyIlmanvaihtoj�rjestelmien puhdistukset, huollot, ilmavirtojen mittaus ja s��t�ty�.Kuusiston Kirkkotie 29
 puh: +358 400 538 281http://www.topiriivari.fi Kartalle
 Turun Betonisaumaus OyElementtien saumaukset vaivattomasti ja nopeasti ty�n laadusta tinkim�tt�. Olemme elementtien saumauksiin, rakennuspalveluihin sek� maapohja-, tie- ja vesirakentamisen betonit�ihin erikoistunut yritys. PY�LINMETS�NTIE 3
 puh: +358 800 393 712http://www.tbs.fi/ Kartalle
 Turun Elementtiasennus OyElementit, elementtiasennukset rakennusteollisuudelleAutoilijankatu 4
 puh: +358 2 236 5444, +358 500 524 877http://www.elementtiasennus.fi Kartalle
 Turun Elementtinostot OyAutoilijankatu 4
 puh: +358 50 598 080 Turun Jokeripelti Oyrakennuspeltity�t, kattoty�t, sadevesij�rjestelm�t, kattoturvatuotteet ja asennus, julkisivuremontit, sis�remontit, maalaus, saneeraus, kiinteist�jen korjaus ja huollot, kirvesty�t, lumenpudotusCrichtoninkatu 4 as. 6
 puh: +358 44 927 0304 Kartalle
 Turun L�mp�huolto OyL�mp�- ja vesijohtoty�t, �ljypoltinasennukset ja huoltoHallikuja 9
 puh: +358 2 246 3778, +358 400 607 778 Kartalle
 Turun Maanrakentajat OyJulkiselle sektorille
 - kunnallistekniset kokonaisurakat
 - tienrakennusurakat
 - pilaantuneen maaper�n kunnostusurakat
 - rakennusten pohja- ja perustusty�t kokonaisurakkana
 - ulkopuoliset viem�rity�t
 - polttoaineen jakeluasemien maarakennusty�t
 - mittaukset t�kymetrill�
 - talon� pohja- ja perustusty�t kokonaisurakkana - maa- ja kiviainesten toimitus
 - vesi- ja viem�riliittym�t
 - teollisuushallien pohja- ja perustusty�t kokonaisurakkana
 �ljy-yhti�ille
 - polttoaineen jakeluasemien kokonaisurakat
 - polttoaineen jakeluasemien muutos- ja saneerausty�t
 - pilaantuneen maaper�n kunnostusurakatNorjankatu 18
 Py�linmets�ntie 1
 puh: +358 2 242 1326http://www.turunmaanrakentajat.fi/ Kartalle
 Turun Muurausurakointi OyJuristinkatu 1 B
 puh: +358 400 520 682http://www.turunmuurausurakointi.fi Kartalle
 Turun Seudun S�hk�asennus Oy KaarinaTurun Seudun S�hk�asennus Oy on s�hk�-, tele- ja tietoverkkojen asentamiseen erikoistunut asiantuntijayritys. Teemme ty�t� noin viidentoista kunnan alueella. Toimipisteemme ovat Naantalissa ja Kaarinassa, joissa sijaitsee my�s tarvikemyynti.
 Tiimimme hoitaa puolestasi asennust�iden lis�ksi suunnittelun, valaistussuunnittelun ja laitehankinnat, toimimme my�s valtuutettuna paloilmoitinliikkeen�.Niemel�ntie 3 A
 Niemel�ntie
 puh: +358 10 830 0330http://www.tssa.fi Kartalle
 Turun Valtarakenne OyKatajam�entie 11
 puh: +358 (0) 400 527 987 Kartalle
 Waiwela OySairaalatekniset laitteetTerottajankatu 4
 puh: +358 40 502 0267, +358 2 243 6613 Kartalle
 Vanha Kanttorila TJAOpas- ja vahtimestaripalvelut sek� korjausrakentaminen.Alhonm�entie 6
 Alhonm�entie
 puh: +358 2 255 7044, +358 40 522 7717 Kartalle
 Warm Stop OyPutkistojen l�mp�eristys-, ohutlevy- ja ilmastointiry�t, metallirakenteiden ja komponenttien valmistus ja kokoonpanoKrapekatu 7
 puh: +358 2 488 6857, +358 400 523 432 Kartalle
 Warmia OyWARMIA OY on suomalainen, vesikiertoisen lattial�mmityksen suunnitteluun, asennukseen ja markkinointiin erikoistunut yritys. Warmialla on oma aktiivinen koko maan kattava edustajaverkosto, joka koostuu itsen�isist� alue-edustajista. Lis�ksi asennuksesta vastaavat koulutetut sek� valtuutetut Warmia-lattial�mmitys-
 asentajat.PL 126
 puh: +358 2 880 5880http://www.warmia.fi Kartalle
 Varsinais-Suomen Rakennuspalvelu OyMaa-, vesi- ja talonrakennustoiminta, rakennustarvikkeiden kauppaHovikatu 2 A 2
 puh: +358 50 566 8402, +358 40 864 0291 Kartalle
 Veljet Per�m�ki AyKaikki rakennusalan korjaus- ja saneerausty�tKoskitie 1
 puh: +358 400�789 305 Kartalle
 Veljet Roitto OyNostokonepalvelu, koneurakointi, kurottajapalveluPL 38
 puh: +358 49 524 354 Kartalle
 VerkkomikkoVerkkokauppa. Pressutallit, pihavarastot ja autotallit, kasvihuoneet, kaivopumput jne. Verkkomikko toimittaa laadukkaita ratkaisuja kotiin, kes�m�keille ja kiinteist�ille, rakentamiseen ja pihaan sek� puutarhaan! Meilt� saatte my�s asiantuntijaneuvontaa ja ripe�� asennuspalveluakin n�in halutessanne!Hirsim�entie 10
 puh: +358 45 655 4545http://www.verkkomikko.fi Kartalle
 VT-Capital OyKaustakatu 1
 puh: +358 2 244 7619, +358 41 434 5470 Kartalle


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.3.2013
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 86/22
 Apelācijas sūdzība, ko par Civildienesta tiesas 2012. gada 14. novembra spriedumu lietā F-75/11 Bouillez/Padome 2013. gada 24. janvārī iesniedza Vincent Bouillez
 (Lieta T-31/13 P)
 2013/C 86/35
 Tiesvedības valoda — franču
 Lietas dalībnieki
 Apelācijas sūdzības iesniedzējs: Vincent Bouillez (Overijse, Beļģija) (pārstāvji — D. Abreu Caldas, A. Coolen, J.-N. Louis un É. Marchal, advokāti)
 Otra lietas dalībniece: Eiropas Savienības Padome
 Apelācijas sūdzības iesniedzēja prasījumi:
 —
 atcelt Civildienesta tiesas (trešā palāta) 2012. gada 14. novembra spriedumu lietā F-75/11 Vincent Bouillez/Padome;
 —
 atcelt lēmumu nepaaugstināt apelācijas sūdzības iesniedzēju amatā;
 —
 piespriest Padomei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus abās instancēs.
 Pamati un galvenie argumenti
 Savas apelācijas sūdzības pamatošanai apelācijas sūdzības iesniedzējs izvirza trīs pamatus.
 1)
 Pirmais pamats attiecas uz kļūdu tiesību piemērošanā tiktāl, ciktāl Civildienesta tiesa bez faktiskas kontroles esot atzinusi, ka pirmajā instancē apstrīdētais lēmums esot saderīgs ar pienākuma norādīt pamatojumu principu, lai gan Civildienesta tiesa Padomei neesot pieprasījusi nevienu pierādījumu attiecībā uz Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 45. pantā paredzēto kritēriju konkrētu piemērošanu, veicot apelācijas sūdzības iesniedzēja un citu amatā paaugstināmo ierēdņu salīdzinošo nopelnu izvērtējumu.
 2)
 Otrais pamats attiecas uz kļūdu tiesību piemērošanā, jo Civildienesta tiesa esot pamatojusies uz vienkāršiem Padomes apgalvojumiem, saskaņā ar kuriem, veicot salīdzinošo nopelnu novērtējumu, esot ņemts vērā atbildības līmenis, lai secinātu, ka apelācijas sūdzības iesniedzējs netika pierādījis pretējo, neraugoties uz informāciju, ko viņš bija iesniedzis procesa organizatorisko pasākumu ietvaros un no kuras izrietēja, ka vairākiem amatā paaugstinātajiem ierēdņiem nebija ne augstāks atbildības līmenis, ne augstāks kopējais novērtējums, ne arī lielāks izmantoto valodu skaits (saistībā ar pārsūdzētā sprieduma 45. un 46. punktu).
 3)
 Trešais pamats attiecas uz pretrunīgu argumentāciju tiktāl, ciktāl Civildienesta tiesa nevarēja vispirms apgalvot, ka Padome bija pamatoti nolēmusi veikt visu 2007. gadā amatā paaugstināmo AST 6 pakāpes ierēdņu jaunu salīdzinošo nopelnu novērtējumu, lai pēc tam apgalvotu, ka Padomei nebija pienākuma ņemt vērā tāda ierēdņa konkrētos nopelnus, kas jau bija paaugstināts amatā šīs paaugstināšanas amatā ietvaros un kura paaugstināšana amatā bija kļuvusi galīga (saistībā ar pārsūdzētā sprieduma 69. un 70. punktu).
 Apelācijas sūdzības iesniedzējs turklāt apgalvo, ka Civildienesta tiesa ir pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, jo tā, pamatojoties uz lietas materiāliem, neatzina faktus par tādiem, kas veido acīmredzamu kļūdu vērtējumā.


text:
14.7.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 223/58
 Sag anlagt den 30. april 2014 — Mat Foundries Europe mod Kommissionen
 (Sag T-309/14)
 2014/C 223/60
 Processprog: tysk
 Parter
 Sagsøger: Mat Foundries Europe GmbH (Neunkirchen, Tyskland) (ved advokaterne D. Greinacher, J. Martin og B. Scholtka)
 Sagsøgt: Europa-Kommissionen
 Sagsøgerens påstande
 —
 Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende støtte til el fra vedvarende energikilder og fra grubegas i henhold til loven om forrang for vedvarende energi (EEG) og reduceret EEG-afgift for energiintensive forbrugere over for Forbundsrepublikken Tyskland — Statsstøtte SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN) af 18. december 2013, offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 7. februar 2014, C 37, s. 73, annulleres i medfør af artikel 263, stk. 1, TEUF, for så vidt som Kommissionen kvalificerede den særlige godtgørelsesordning i EEG’s § § 40 og 41 som statsstøtte som omhandlet i artikel 107 TEUF.
 —
 Europa-Kommissionen tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Til støtte for søgsmålet har sagsøgeren fremsat tre anbringender.
 1.
 Første anbringende: tilsidesættelse af artikel 107 TEUF
 Sagsøgeren har gjort gældende, at Kommissionen med urette har kvalificeret støtten til vedvarende energi i form af den afgiftsbaserede ordning såvel som den særlige godtgørelsesordning til reduktion af EEG-afgiften som støtte og derfor ikke burde have indledt den formelle undersøgelsesprocedure.
 —
 Sagsøgeren har herved anført, at Kommissionen i forbindelse med den foreløbige vurdering af spørgsmålet, om den særlige godtgørelsesordning udgjorde støtte, anlagde et åbenbart ukorrekt skøn, eftersom den særlige godtgørelsesordning som en undtagelse til EEG-afgiften ikke indebærer nogen fordel, som energiintensive forbrugere ikke ville have opnået under normale markedsvilkår.
 —
 Sagsøgeren har videre anført, at statsmidler ikke var berørt. Eftersom allerede indtægterne fra EEG-afgiften ikke udgjorde statsmidler, kunne undtagelsen for energiintensive forbrugere heller ikke berøre statsmidler.
 —
 Sagsøgeren har desuden gjort gældende, at den særlige godtgørelsesordning heller ikke er konkurrencefordrejende. Den fastsætter højest de konkurrencebetingelser, som ville gøre sig gældende uden EEG-afgiften.
 2.
 Andet anbringende: tilsidesættelse af princippet om beskyttelse af den berettigede forventning
 Sagsøgeren har gjort gældende, at Kommissionen med vedtagelsen af afgørelsen ligeledes har tilsidesat princippet om beskyttelse af den berettigede forventning. Den tyske ordning til støtte af vedvarende energi er allerede blevet undergivet en indgående støtteretlig undersøgelse. I forbindelse med denne undersøgelse konkluderede Kommissionen i 2002, at ordningen ikke er forbundet med en overførsel af statsmidler. Eftersom EEG 2012 i denne henseende ikke indeholder nogen væsentlige ændringer af den daværende retstilstand, burde de berørte økonomiske operatører kunne forvente, at der ikke blev foretaget en fornyet undersøgelse, men at ordningen ville fortsætte.
 3.
 Tredje anbringende: magtfordrejning
 Endelig er det sagsøgerens opfattelse, at Kommissionen har misbrugt de skønsbeføjelser, som den er tillagt i artikel 107 TEUF og 108 TEUF. Med indledningen af undersøgelsesproceduren forfølger Kommissionen i det væsentlige det mål at opnå en grundlæggende harmonisering af støtte til el fra vedvarende energi. Dette grundlæggende mål fremgår også af det nye udkast til retningslinjer for miljø- og energistøtte, hvori Kommissionen for første gang fastsætter detaljerede bestemmelser for støtte til vedvarende energi. Kommissionen skal imidlertid med henblik på en harmonisering anvende den til dette formål fastsatte procedure for tilnærmelse af lovgivningerne i henhold til artikel 116 TEUF og 117 TEUF.


type: legislation

text:
 |
 52014PC0129
 Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje je u ime Europske unije potrebno donijeti u Organizaciji za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO) /* COM/2014/0129 final - 2014/0074 (NLE) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 Uredbom (EEZ) br. 3179/78 Europska
 zajednica odobrila je Konvenciju iz 1979. o budućoj višestranoj suradnji u
 području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika (Konvencija NAFO) kojom je
 osnovana Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO) te koja je
 naknadno izmijenjena 2007., a Europska unija ju je ratificirala 2010. NAFO je
 regionalna organizacija za upravljanje u ribarstvu (RFMO) nadležna za
 očuvanje ribarstva i upravljanja njime u sjeverozapadnom Atlantiku.
 Europska unija postala je ugovorna strana NAFO-a 1979.
 U skladu s člankom 218. stavkom 9.
 Ugovora o funkcioniranju Europske unije, stajalište koje u ime Unije trebaju
 donijeti RFMO-ovi, kao u slučaju kada su pozvani donositi akte koji
 proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja
 njihov institucionalni okvir, mora biti doneseno odlukom Vijeća na
 prijedlog Komisije.
 Takvo stajalište u okviru RFMO-a
 trenutačno se temelji na dvostupanjskom pristupu. Odlukom Vijeća
 utvrđuju se vodeća načela i smjernice stajališta Unije na
 višegodišnjoj osnovi, uzimajući u obzir da se ono nakon toga
 usklađuje za svaki godišnji sastanak na temelju neslužbenih dokumenata
 Komisije o kojima će raspravljati radna skupina Vijeća.
 U pogledu NAFO-a, Odlukom Vijeća 12372/09
 od 14. rujna 2009. predviđa se revizija stajališta Unije prije godišnjeg
 sastanka 2014. Stoga se ovim prijedlogom nastoji utvrditi stajalište Unije u
 okviru NAFO-a za razdoblje od 2014. do 2019. te na taj način zamijeniti
 Odluku Vijeća 12372/09 od 14. rujna 2009. kojom je obuhvaćeno
 razdoblje od 2009. do 2014.
 Svrha revizije jest ugrađivanje
 načela i smjernica nove zajedničke ribarstvene politike (ZRP) kako je
 utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća[1],
 uzimajući u obzir i ciljeve Komunikacije Komisije o vanjskoj dimenziji
 ZRP-a[2].
 Osim toga, stajalište Unije usklađeno je s Ugovorom iz Lisabona.
 Konačno, stajalište je usklađeno u mjeri u kojoj je to moguće,
 uzimajući u obzir specifičnosti raznih RFMO-ova.
 Kao što je to slučaj s trenutačnim
 stajalištima, sljedeće stajalište sadržava načela i smjernice.
 Nadalje, uvodi se standardni postupak za godišnje utvrđivanje stajališta
 Unije, kako su zatražile države članice za nedavno usklađena
 stajališta.
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA
 ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
 Vanjska dimenzija ZRP-a bila je dijelom ocjene
 utjecaja za prijedloge reformi ZRP-a. Načela i smjernice dogovoreni za
 novi ZRP jednostavno se prenašaju u revidirana stajališta.
 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 Sljedeća Odluka temelji se na Ugovoru o
 funkcioniranju Europske unije, a posebno na članku 43. stavku 2. u vezi s
 člankom 218. stavkom 9. kojim se predviđa da Vijeće na prijedlog
 Komisije donosi odluku o utvrđivanju stajališta koja u ime Unije treba
 donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano
 donositi akte koji proizvode pravne učinke. To se primjenjuje na
 stajalište koje u ime Unije treba donijeti Komisija u okviru NAFO-a.
 Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog
 parlamenta i Vijeća[3]
 pravna je osnova za utvrđivanje načela koja će se odraziti u
 ovom pregovaračkom mandatu.
 Sljedeća Odluka kojom je obuhvaćeno
 razdoblje od 2014. do 2019. zamjenjuje Odluku Vijeća 12372/09 kojom je
 obuhvaćeno razdoblje od 2009. do 2014.
 2014/0074 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje je u ime Europske unije
 potrebno donijeti u Organizaciji za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO)
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2. u vezi s
 člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 komisije,
 budući da:
 (1) Člankom 38. Ugovora o
 funkcioniranju Europske unije u vezi s njegovim člankom 39. predviđa
 se da je jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene politike osigurati
 dostupnost opskrbe.
 (2) Uredbom (EU)
 br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[4] predviđa se da
 Unija osigurava da su aktivnosti u ribarstvu i akvakulturi dugoročno
 ekološki održive i da se njima upravlja na način koji je u skladu s
 ciljevima postizanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za
 zapošljavanje i pridonošenja dostupnosti opskrbe hranom. Osim toga
 predviđa se da Unija primjenjuje načelo opreza u pristupu upravljanju
 ribarstvom i nastoji osigurati da se iskorištavanjem živih morskih bioloških
 resursa obnavljaju i održavaju populacije izlovljavanih vrsta iznad razina koje
 mogu osigurati najviši održivi prinos. Njome se predviđa i da Unija
 nastoji poduzimati mjere upravljanja i očuvanja koje se temelje na
 najboljim dostupnim znanstvenim savjetima, promicati ribolovne metode koje
 pridonose selektivnijem ribolovu i izbjegavanju te smanjenju, koliko je
 moguće, neželjenih ulova, baviti se ribolovom s manjim utjecajem na morski
 ekološki sustav i ribolovne resurse te postupno eliminirati odbačene
 ulove. Osim toga, Uredbom se izričito predviđa da Unija ta
 načela primjenjuje u svojoj vanjskoj politici.
 (3) Uredbom (EEZ)
 br. 3179/78[5]
 Europska zajednica odobrila je Konvenciju iz 1979. o budućoj višestranoj suradnji
 u području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika (Konvencija NAFO) kojom je
 osnovana Organizacija za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (NAFO) te koja je
 naknadno izmijenjena 2007., a Europska unija ju je ratificirala 2010[6]. U okviru NAFO-a
 Opće vijeće nadležno je za unutarnje poslove i vanjske odnose, a
 Komisija za ribarstvo za donošenje mjera za očuvanje i provedbu koje su
 osmišljene kako bi se osiguralo dugoročno očuvanje i održivo
 iskorištavanje ribolovnih resursa u Regulacijskom području NAFO, kako je
 definirano u Konvenciji NAFO, te kako bi se smanjio utjecaj ribolovnih
 aktivnosti na morski ekološki sustav. Te mjere mogu za Uniju postati
 obvezujuće.
 (4) U skladu s člankom V.2
 izmijenjene Konvencije NAFO, Komisija za ribarstvo NAFO i Opće vijeće
 NAFO nakon ratifikacije te Konvencije udružit će se u Komisiju NAFO.
 (5) U skladu s člankom 218.
 stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, stajalište koje je u ime
 Unije potrebno donijeti u regionalnim organizacijama za upravljanje u ribarstvu
 kada su pozvane donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku
 akata kojima se dopunjuje ili mijenja njihov institucionalni okvir, mora biti
 doneseno odlukom Vijeća na prijedlog Komisije.
 (6) Zbog razvojne prirode
 ribolovnih resursa u području primjene Konvencije NAFO i posljedične
 potrebe da se stajalištem Unije uzme u obzir novi razvoj događanja,
 uključujući statističke, biološke i druge podatke koji se
 predstavljaju prije ili tijekom godišnjeg sastanka Općeg vijeća i Komisije
 za ribarstvo NAFO (godišnji sastanak NAFO-a), za godišnje utvrđivanje
 stajališta Unije potrebno je uspostaviti postupke u skladu s načelom
 lojalne suradnje među institucijama Unije, sadržanom u članku 13.
 stavku 2. UEU-a,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti Europska unija na godišnjem sastanku NAFO-a
 kada je to tijelo pozvano donositi odluke koje imaju pravni učinak
 utvrđeno je u Prilogu I. ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Godišnje
 utvrđivanje stajališta Unije na godišnjem sastanku NAFO-a provodi se u
 skladu s Prilogom II. ovoj Odluci.
 Članak 3.
 Stajalište Unije utvrđeno u Prilogu I. ovoj Odluci Vijeće
 ocjenjuje i, ako je potrebno, revidira na prijedlog Komisije, najkasnije do
 godišnjeg sastanka NAFO-a 2019.
 Članak
 4.
 Ova Odluka zamjenjuje Odluku Vijeća 12372/09 od 14. rujna 2009.
 Članak 5.
 Ova Odluka
 stupa na snagu XXX.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za
 Vijeće
 Predsjednik
 [1] Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba
 Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage
 uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ
 (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).
 [2] COM(2011)424 od 13.7.2011.
 [3] Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba
 Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage
 uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ
 (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).
 [4] Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba
 Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage
 uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ
 (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).
 [5] SL L 378, 30.12.1978., str. 1.
 [6] Odluka Komisije od 8. studenoga 2010. o odobrenju, u ime
 Europske unije, izmjene Konvencije o budućoj višestranoj suradnji u
 području ribarstva sjeverozapadnog Atlantika, SL L 321, 7.12.2010., str.
 1. – 19.
 PRILOZI
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje je u ime Europske
 unije potrebno donijeti u Organizaciji za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika
 (NAFO)
 PRILOG I.
 Stajalište
 Unije u Organizaciji za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika
 1.
 Načela
 Unija u okviru Organizacije za ribarstvo
 sjeverozapadnog Atlantika (NAFO):
 a) djeluje u
 skladu s ciljevima koje Unija želi postići u okviru zajedničke
 ribarstvene politike, posebno primjenom načela opreza kako bi se osiguralo
 održivo iskorištavanje vrsta, koje uređuje NAFO, na razinama koje mogu
 osigurati najviši održivi prinos, kako bi se promicala primjena ekološki
 utemeljenog pristupa upravljanju ribarstvom kojim se ograničava
 ekološki utjecaj na ribolovne aktivnosti, kako bi se izbjegao i smanjio, koliko
 je moguće, neželjeni ulov i postupno eliminirali odbačeni ulovi, kako
 bi se smanjio na najmanju moguću mjeru utjecaj ribolovnih aktivnosti na
 morski ekološki sustav, kao i promicanjem gospodarski isplativog i konkurentnog
 ribolova Unije te kako bi se osigurao primjereni životni standard onima koji
 ovise o ribolovnim aktivnostima vodeći računa o interesima
 potrošača;
 b) osigurava
 da su mjere donesene u okviru NAFO-a u skladu s ciljevima Konvencije NAFO;
 c) osigurava
 da su mjere donesene u okviru NAFO-a usklađene s međunarodnim pravom,
 a posebno s odredbama Konvencije UN-a o pravu mora, Sporazuma UN-a u pogledu
 očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim naseljima i vrlo
 migratornim ribljim vrstama te Sporazuma o promicanju usklađivanja
 ribarskih plovila na otvorenom moru s međunarodnim mjerama za
 očuvanje i upravljanje, i Sporazuma o mjerama države luke Organizacije za
 hranu i poljoprivredu iz 2009.;
 d) promiče
 dosljedna stajališta u okviru regionalnih organizacija za upravljanje u
 ribarstvu (RFMO-ovi), posebno na području Atlantika, i, prema potrebi, s
 regionalnim konvencijama o moru na istom području;
 e) nastoji
 ostvariti sinergiju s politikom koju Unija provodi kao dio svojih bilateralnih
 odnosa u području ribarstva s trećim zemljama i osigurava
 usklađenost s njezinim drugim politikama, posebno s onima koje se odnose
 na vanjske odnose, okoliš, trgovinu, razvoj, istraživanje i inovacije i s
 drugima;
 f) osigurava
 poštovanje međunarodnih obveza Unije;
 g) poštuje
 zaključke Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o
 vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike[1].
 2.
 Smjernice
 Unija, prema potrebi, nastoji podupirati
 donošenje sljedećih mjera od strane NAFO-a:
 a) mjere za
 očuvanje ribolovnih resursa i upravljanje njima u Regulacijskom
 području NAFO-a, kako je definirano u Konvenciji, koje se temelje na
 najboljim dostupnim znanstvenim savjetima, uključujući ukupne
 dopuštene ulove (TAC-ovi) i kvote ili uređenje napora za vrste koje
 uređuje NAFO, čime bi se ostvarila ili održala proizvodnja najvišeg
 održivog prinosa najkasnije 2020. Prema potrebi, razmotrit će se posebne
 mjere za stokove koji su izloženi izlovljavanju kako bi ribolovni napor bio u
 skladu s dostupnim ribolovnim mogućnostima;
 b) mjere za
 sprječavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitih, neprijavljenih i
 nereguliranih (NNN) ribolovnih aktivnosti u Regulacijskom području NAFO-a,
 uključujući popis plovila koja obavljaju takav ribolov;
 c) mjere
 praćenja, kontrole i nadzora u Regulacijskom području NAFO-a kako bi
 se osigurala učinkovitost kontrole i usklađenost s mjerama donesenima
 u okviru NAFO-a;
 d) mjere za
 smanjenje negativnog utjecaja ribolovnih aktivnosti na morsku bioraznolikost i
 morski ekološki sustav, uključujući zaštitne mjere za ranjive morske
 ekološke sustave u Regulacijskom području NAFO-a, u skladu s Rezolucijama
 Opće skupštine Ujedinjenih naroda, koje sadržavaju mjere za izbjegavanje i
 smanjivanje, koliko je to moguće, neželjenih ulova, osobito ekološki
 povezanih vrsta, i mjere za postupno eliminiranje odbačenih ulova;
 e) mjere s
 ciljem zabrane ribolova koji se obavlja samo radi izlova peraja morskog psa uz
 zahtjev da se svi morski psi moraju iskrcati sa svim perajama prirodno
 povezanima s trupom;
 f) razvoj
 zajedničkih pristupa s ostalim RFMO-ovima, osobito s onima koji su
 uključeni u upravljanje ribarstvom u Atlantiku;
 g) dodatne
 tehničke mjere koje se temelje na savjetima tijela NAFO-a i radnih
 skupina.
 PRILOG II.
 Godišnje
 utvrđivanje stajališta Unije koje treba zauzeti
 na
 godišnjem sastanku Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika
 Prije svakoga godišnjeg sastanka Općeg
 vijeća i Komisije za ribarstvo NAFO (godišnji sastanak NAFO) moraju se
 poduzeti potrebni koraci kako bi se stajalištem koje se izražava u ime Unije
 uzeli u obzir najnoviji statistički, biološki i drugi relevantni podaci
 dostavljeni Europskoj komisiji, u skladu s načelima i smjernicama
 određenima u Prilogu I.
 U tu svrhu i na temelju tih podataka, Europska
 komisija dostavlja Vijeću ili svojim pripremnim tijelima pravovremeno
 prije svakoga godišnjeg sastanka NAFO-a pisani dokument u kojem se
 utvrđuju detalji prijedloga utvrđivanja stajališta Unije za raspravu
 i prihvaćanje detalja stajališta koje treba izraziti u ime Unije.
 Ako tijekom daljnjih sastanaka,
 uključujući sastanke na licu mjesta, nije moguće postići
 dogovor kako bi se stajalištem Unije uzeli u obzir novi elementi, pitanje se
 upućuje Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima.
 [1] vidi dok. 7086/12 PECHE 66


type: contracts

text:
 17.2.2006
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 40/2
 ACCORDO AMMINISTRATIVO TRA IL REGNO DI SPAGNA ED IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA
 (2006/C 40/02)
 Il Regno di Spagna, da un lato, e il Consiglio dell'Unione europea, dall'altro,
 Viste le conclusioni adottate dal Consiglio il 13 giugno 2005 relative all'impiego ufficiale di lingue aggiuntive in seno al Consiglio ed eventualmente ad alcune altre istituzioni e organi dell'Unione europea,
 Considerando l'esistenza in seno all'Unione di lingue diverse da quelle di cui al regolamento n. 1/1958 del Consiglio il cui status è riconosciuto dalla Costituzione di uno Stato membro in tutto o parte del proprio territorio o il cui impiego in quanto lingua nazionale è autorizzato dalla legge,
 Considerando che nel quadro degli sforzi impiegati per avvicinare l'Unione all'insieme dei suoi cittadini, la ricchezza della sua diversità linguistica deve essere ancor più presa in considerazione e che la possibilità per i cittadini di utilizzare queste altre lingue nei loro rapporti con le istituzioni è un fattore importante per rafforzare la loro identificazione al progetto politico dell'Unione europea,
 Hanno convenuto di concludere il presente ACCORDO AMMINISTRATIVO per consentire l'impiego ufficiale in seno al Consiglio delle lingue diverse dallo spagnolo/castigliano il cui status è riconosciuto dalla Costituzione spagnola.
 Comunicazioni scritte al Consiglio dell'Unione europea
 1.
 Se in applicazione del diritto spagnolo un cittadino spagnolo intende inviare al Consiglio una comunicazione scritta in una lingua diversa dallo spagnolo/castigliano il cui status è riconosciuto dalla Costituzione spagnola:
 a)
 Egli invia detta comunicazione all'organo competente a tal fine designato dal governo spagnolo che la trasmette al segretariato generale del Consiglio unitamente ad una traduzione della comunicazione in spagnolo/castigliano; la data di ricezione della comunicazione, segnatamente qualora il Consiglio disponga di un termine per rispondere al cittadino, è la data in cui il Consiglio riceve la traduzione da tale organo.
 b)
 Il Consiglio invia la sua risposta in spagnolo/castigliano a tale organo, al quale il governo spagnolo ha affidato il compito di fornire al cittadino una traduzione di tale risposta nella lingua della comunicazione.
 c)
 In nessun caso tali traduzioni impegnano la responsabilità del Consiglio; il testo delle traduzioni conterrà una menzione esplicita al riguardo.
 2.
 Se il cittadino autore della comunicazione dispone di un termine per dar seguito alla risposta del Consiglio, il Consiglio, in deroga al punto 1 lettera a), invia la sua risposta in spagnolo/castigliano direttamente al cittadino nonché all'organo competente. In tale risposta il Consiglio richiamerà l'attenzione del cittadino sul fatto che il termine per dar seguito alla sua risposta decorre dalla data di ricezione della risposta in spagnolo/castigliano. Il Consiglio invierà copia della risposta all'organo competente al quale il governo spagnolo ha affidato il compito di fornire al cittadino una traduzione della medesima nella lingua della comunicazione. Il Consiglio informerà il cittadino in questione di tale invio. In nessun caso tali traduzioni impegnano la responsabilità del Consiglio; il testo delle traduzioni conterrà una menzione esplicita al riguardo.
 3.
 Se un cittadino spagnolo invia una comunicazione direttamente al Consiglio in una delle lingue di cui al punto 1, il Consiglio rispedisce tale comunicazione al mittente informandolo della possibilità di inviare la comunicazione in tale lingua tramite l'organo competente a tal fine designato dal governo spagnolo.
 4.
 Le parti del presente accordo amministrativo si impegnano ad adottare le misure necessarie perché siano osservate in qualsiasi momento le norme relative alla riservatezza delle comunicazioni interessate dal presente accordo, segnatamente per quanto riguarda la traduzione effettuata dall'organo competente designato dal governo spagnolo.
 Interventi orali durante una sessione del Consiglio
 5.
 L'impiego, ove necessario, da parte di un rappresentante della Spagna durante una sessione del Consiglio di una delle lingue che, oltre lo spagnolo/castigliano, hanno uno status riconosciuto dalla Costituzione spagnola, è ammesso alle seguenti condizioni:
 a)
 La Rappresentanza Permanente della Spagna fornisce al segretariato generale del Consiglio, all'inizio di ogni semestre, un elenco indicativo delle sessioni del Consiglio per le quali può essere presentata la domanda di far uso di una delle lingue suddette.
 b)
 La Rappresentanza Permanente della Spagna trasmette al segretariato generale del Consiglio, almeno sette settimane prima della sessione del Consiglio, la domanda del rappresentante della Spagna che desidera esprimersi in una delle lingue suddette durante uno dei suoi interventi orali (interpretazione passiva); la conferma definitiva della domanda avverrà al massimo 14 giorni calendario prima della sessione del Consiglio.
 c)
 In linea di massima verrà dato seguito a tale domanda, a meno che il segretariato generale del Consiglio, dopo aver consultato la DG SCIC, non informi la Rappresentanza Permanente della Spagna che i mezzi necessari in personale e materiale non sono disponibili.
 6.
 I costi diretti e indiretti dell'interpretazione passiva, compreso in caso di annullamento, quali fatturati al Consiglio dalla DG SCIC, saranno sostenuti dalla Rappresentanza Permanente della Spagna, conformemente ai punti 11 e 12 del presente accordo.
 Pubblicità degli atti adottati in codecisione
 7.
 Il governo spagnolo, o l'organo da esso a tal fine designato, può effettuare traduzioni certificate nelle lingue suddette degli atti dell'Unione europea adottati in codecisione, quali pubblicati nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, e trasmetterle per posta elettronica al segretariato generale del Consiglio.
 8.
 Il Consiglio inserisce tali traduzioni certificate nei propri archivi e ne fornisce copia su richiesta di qualsiasi cittadino dell'Unione, possibilmente in forma elettronica.
 9.
 Il Consiglio crea un link a partire dal suo sito Internet verso il sito del governo spagnolo su cui saranno disponibili le suddette traduzioni. Una menzione che tali traduzioni non impegnano la responsabilità delle istituzioni dell'Unione e non hanno valore giuridico figura sul sito Internet del Consiglio nelle lingue ufficiali e di lavoro.
 10.
 In ogni traduzione certificata verrà richiamata l'attenzione sul fatto che essa non impegna la responsabilità delle istituzioni dell'Unione e non ha valore giuridico. A tal fine, una menzione siffatta sarà inserita, nella lingua in causa, sulla prima pagina di ogni traduzione certificata e nell'intestazione di ciascuna delle pagine successive, nonché sulla Home Page del sito Internet del governo spagnolo su cui tali traduzioni sono disponibili.
 Costi
 11.
 Il governo spagnolo assume i costi diretti e indiretti connessi all'attuazione del presente accordo amministrativo per quanto riguarda il Consiglio.
 12.
 A tal fine il segretariato generale del Consiglio presenta ogni semestre alla Rappresentanza Permanente della Spagna una nota spese che precisa i costi suddetti. Il loro importo deve essere rimborsato dalla Rappresentanza Permanente della Spagna entro il termine di un mese a decorrere da tale notifica.
 Disposizioni finali
 13.
 Il presente accordo si applica alla data in cui il governo spagnolo comunica al segretariato generale del Consiglio qual è l'organo designato per effettuare le traduzioni di cui ai punti 1, 2 e 7, a condizione che il segretariato generale del Consiglio abbia informato il governo spagnolo che sono state adottate le misure necessarie per l'attuazione del presente accordo da parte del segretariato generale del Consiglio.
 14.
 Le parti possono convenire di comune accordo di rivedere o denunciare il presente accordo amministrativo. Le parti procedono ad un esame della sua attuazione un anno dopo l'entrata in vigore.


text:
Advokaten 1 - Til grin for egne penge
 Det ædle danske retsprincip om fri proces har for flere advokater udviklet sig til en møllesten, det ikke er værd at beskæftige sig med. Højesteret fordobler med ny kendelse advokatsalæret, men ændrer det noget som helst?
 I København har flere advokater fra Lett Advokatfirma taget den beslutning, at de ikke længere vil tage hverken retshjælpssager eller civile sager, hvor borgerne har fået fri proces. Det er ganske enkelt for dårlig en forretning.
 Ifølge advokaterne selv handler det ikke bare om forkælede eller grådige advokater og “mere vil have mere”.
 Det er simpelthen ren tilsætning for praktiserende advokat i det private at føre den slags sager, mener advokat Vivi Bruhn Knudsen, der er medlem af Advokatrådets ekspertudvalg vedrørende miljøret. Vivi Bruhn Knudsen er én af landets førende eksperter på sit felt og har blandt andet kørt højtprofilerede sager for Amager Metro-gruppen og A/S Dansk Shell.
 Hun har også en hovedrolle i en langtrukken miljøsag, som hun tabte i landsretten, men nu verserer ved Højesteret. Spørgsmålet om hendes honorar har udviklet sig til en selvstændig sag. Resten af den historie følger om lidt.
 Gang på gang oplever advokaterne ifølge Vivi Bruhn Knudsen, at retterne fastsætter salærer, der ikke tager tilstrækkelig hensyn til sagens karakter, kompleksitet, sværhedsgrad, den tid advokaten har brugt på sagen, og om sagen har principiel betydning.
 Resultatet er en fornemmelse blandt advokater af at være usædvanligt altruistiske, hvis man kaster sig over sager, hvor en borger har fået fri proces, eller hvor der er tale om en sag dækket af en privat forsikring med retshjælp.
 Eneste problem: Advokaterne mangler endnu at overbevise resten af verden om, at der er tale om andet end pekuniære mavesmerter.
 Fordobler hyren
 I oktober 2009 skriver Højesteret et nyt kapitel i føljetonen om fri proces og advokaternes salærer: Vivi Bruhn Knudsen får i Højesteret medhold i, at Østre Landsret havde tildelt hende et for lavt salær i en maraton-miljøsag om forurenet jord.
 Vivi Bruhn Knudsen repræsenterer en privat virksomhed. På den anden side af bordet er en offentlig myndighed: Region Hovedstaden. Sagen har været fem år undervejs. Landsretten fastsatte hendes salær til 165.000 kroner, men Højesteret forhøjede beløbet til 350.000 kroner.
 Ifølge Højesteretsdommer Niels Grubbe er der ikke tale om nogen ny og ændret praksis. I kendelsen står udtrykkeligt, at det også i tre tidligere kendelser er fastslået, at der ved udmåling af salæret også kan tages hensyn til “det opnåede resultat, sagens beskaffenhed og arbejdets omfang” – udover de vejledende salærtakster, som retterne bruger.
 Og ved denne ny kendelse har man fastholdt det princip.
 - Man kan sige, at denne kendelse kun har principiel betydning i den forstand, at den føjer endnu en facet til. Hver gang vi har en ny konkret afgørelse, er der måske noget, der bliver klarere. Højesteret lægger megen vægt på, hvad landsretten har vurderet. Det er landsretten, der kender sagen bedst. Men vi skal også kunne gå ind og censurere afgørelsen. Og i denne sag har vi skønnet, at det var for lidt, landsretten tildelte advokaten i salær, siger Niels Grubbe.
 Taber på sagen
 Men selv om Vivi Bruhn Knudsen fik forhøjet sit salær i den konkrete sag, er hun stadig utilfreds. Både med beløbet – hun havde krævet 600.000 kroner i salær for sagen – men også med principperne bag tildelingen af salæret.
 - I praksis betyder det, at vi i de store og meget komplicerede og tidskrævende sager får et decideret tab ved at føre sagerne eller i bedste fald går i “nul”. Og når man som jeg er med i et firma, hvor vi både skal betale løn til sekretærer og bogholdere og udgifter til leje af kontor osv. ud af salæret, så går det ikke at blive ved med at sige ja til den slags sager – selvom jeg tidligere har haft den opfattelse, at “det var bare noget, man gjorde”. Men det går jo ud over ens kolleger, siger Vivi Bruhn Knudsen.
 Ud over det rent økonomiske føler hun sig også stødt på sin faglighed over at se sine advokat-kolleger hos myndighederne som f.eks. Kammeradvokaten få en større betaling end hun selv gør i de samme sager.
 - Det støder mig, når jeg arbejder lige så intenst med miljøret, som mine gode kolleger hos Kammeradvokaten gør, at jeg så får en dårligere betaling. Det er jo ikke sådan, at de er bedre end mig. Vi er bare i den situation, at jeg har sagt ja til at tage en fri proces-sag, siger Vivi Bruhn Knudsen.
 Og nu nærmer vi os problemets kerne set i et større perspektiv.
 Desværre, gå igen
 For advokaterne er måske ikke de primære tabere, når det handler om fri proces og størrelsen af de salærer, advokaterne tilkendes for arbejdet, mener Vivi Bruhn Knudsen. Det er borgerne.
 For hvor skal de gå hen, hvis advokaterne siger nej til at tage deres sager for ikke at tabe penge. For at blive ved eksemplet Vivi Bruhn Knudsen: Så mange advokater med årelang ekspertise i miljøret findes der heller ikke i kongeriget Danmark. Og hvis nu de få eksperter findes på store advokatkontorer, som siger nej til sager med fri proces. Er det så et problem?
 - Jeg tror, at det i løbet af nogle år vil være et spørgsmål om, hvorvidt der overhovedet er nogle advokatkontorer, der vil tage de her sager. Og mit gæt er, at borgerne får svært ved at finde en advokat til sager med fri proces – især i sager af mindre økonomisk betydning. De vil sige nej, uanset om det er et lille eller stort kontor, siger Vivi Bruhn Knudsen.
 I så fald vil det gå ud over borgernes retssikkerhed. Og det vil underminere retsfølelsen i befolkningen, mener hun:
 - Folk vil opleve at kunne komme til en advokat med deres sag og få at vide, at “du har formentlig ret, men du kan ikke få prøvet den, for det kan vi ikke forsvare økonomisk”, siger Vivi Bruhn Knudsen.
 Netop det scenarie har fået retsordfører for Dansk Folkeparti og formand for Folketingets retsudvalg, Peter Skaarup, på banen. Han vil nu rejse spørgsmålet i retsudvalget og se, hvad justitsministeren siger til dilemmaet.
 - Hvis den lille mands mulighed for at kæmpe mod systemet besværliggøres utroligt meget, fordi han ikke har mulighed for at få de eksperter, der skal til, for at han kan føre sagen – mens myndighederne kan køre det store ensemble frem, fordi advokaterne der får de penge, de skal have. Så tyder det på, at der er noget galt, siger Peter Skaarup.
 Han mener, at det er vigtigt, at der er et bredt udsnit af advokater, som borgerne kan vælge imellem.
 - Og hvis alt for mange advokater falder fra på grund af salærerne, så risikerer man at stå tilbage med de mindre kvalificerede advokater, siger Peter Skaarup.
 Til gengæld er juraprofessor Eva Smith fra Københavns Universitet ikke foruroliget over borgernes retssikkerhed.
 - Det er klart, at man skal holde øje med – om denne problematik udvikler sig. Men jeg synes ikke, at der er noget, der tyder på, at retssikkerheden er truet, som situationen er i øjeblikket, siger Eva Smith.
 Hun anerkender, at der kan være nogle af de store advokatkontorer, der ikke tager den slags sager.
 - Men jeg har endnu ikke hørt om, at der skulle være sager, som ingen advokater vil tage. Vi må alle sætte tæring efter næring. Og det betyder så, at vi måske ikke altid kan få en stjerneadvokat, siger Eva Smith og uddyber:
 - Jeg har svært ved at mene, at fri proces skulle indebære, at borgeren også skal have ret til en af de dyreste advokater fra de største kontorer. En almindelig habil advokat kan også gøre det. Og bare det, at du som borger har fået fri proces, er jo et skub i den rigtige retning – det betyder, at der er nogen der tror på, at du kan vinde sagen, siger Eva Smith.
 Hun medgiver, at der er det dilemma i vores retssystem, at den part, der har masser af penge, også har mulighed for at lade advokaterne grave mere rundt og bruge mere tid på sagen. Eller har råd til de meget dyre og dygtige advokater.
 - Men det gælder jo både for de danskere, der tjener så lidt, at de får bevilget fri proces – som for de danskere, der måske ikke tjener de store penge men dog så meget, at de ikke er berettiget til fri proces, siger Eva Smith.
 I normale sager vil en klient have aftalt et salær med sin advokat – det gælder også i de sager, hvor staten er klienten. Her vil man diskutere, hvor meget sagen kan bære – og om der f.eks. skal bruges tid – og dermed penge – på, at der stilles ekstra spørgsmål.
 - Men den situation foreligger ikke i fri processager, hvor klienten jo vil ønske, at advokaten gør det hele uanset omkostningerne. Derfor er der brug for, at man også tænker lidt på, hvad der er i samfundets interesse. Så man ikke ender med, at advokaten har brugt alt for meget tid i forhold til, hvad sagen kunne bære, siger Eva Smith.
 Løsningen kan ifølge advokat Vivi Bruhn Knudsen være at lade de civile sager med fri proces følge en model, som tidligere fungerede for skattesager. Her fik skatteyderne dækket alle omkostningerne til advokat, hvis skatteyderen vandt sagen eller staten videreførte skattesagen i klagesystemet.
 Sådan en model ville give de private advokater samme vilkår som de advokater, der repræsenterede staten.
 Alternativet kunne være en model, hvor advokaterne ved en fri proces estimerede omkostningerne og fik godkendt det estimat af retten, foreslår Vivi Bruhn Knudsen.
 De forslag er højesteretsdommer Niels Grubbe skeptisk overfor:
 - Hvis man tænkte sig, at staten skulle indgå en sådan aftale med advokaten. Hvem er så staten i denne sammenhæng? Er det en jurist ansat i en offentlig myndighed, der vil have et meget lille kendskab til sagen? Eller er det retten, der jo ikke kender sagen på forhånd. Ingen af løsningerne er gode. Derfor er ordningen efter loven den, at retten fastsætter salæret efterfølgende, når den kender sagen og advokatens indsats. Denne ordning forekommer mig meget fornuftig, siger Niels Grubbe.
 Borgere kan søge om fri proces i sager, hvor borgeren ikke selv har penge til at føre sagen – eller sagen er af principiel betydning, f.eks. hvis der opstår tvivl om en fortolkning. Her er det ikke rimeligt, at det er den enkelte borger, der skal betale for at få prøvet sagen for retten, lyder begrundelsen.
 Det er retten, der fastsætter salæret til den beskikkede advokat. Det sker efter en konkret vurdering, men med udgangspunkt i et takstsæt baseret på sagens værdi.
 Vivi Bruhn Knudsens sag
 Højesteret forhøjede salæret - men beløbet dækker kun lige omkostningerne, mener Vivi Bruhn Knudsen.
 Hun fik i oktober 2009 Højesterets ord for, at hun fik for lidt i salær i en miljøsag, der omhandler forurenet jord og foreløbigt har varet fem år. Her var private borgere oppe imod først Frederiksborg Amt, der senere blev til region Hovedstaden. Region Hovedstadens advokater fik hjælp fra Kammeradvokaten og fra Miljøstyrelsen.
 Sagens værdi er opgivet til at være på mellem 200.000-300.000 kroner, men den principielle værdi er adskillige millioner kroner.
 Oprindeligt havde Østre Landsret tildelt Vivi Bruhn Knudsen 165.000 kroner ekskl. moms i salær. Men advokaten fik lov til at indbringe salærspørgsmålet for Højesteret.
 Hun krævede i stedet 600.000 kroner i salær – men så langt ville Højesteret ikke give hende medhold. De tilkendte hende 350.000 kroner.
 Selve sagen verserer nu ved Højesteret, hvor der også er givet fri proces.
 Vivi Bruhn Knudsen har oplyst, at hun har arbejdet 200 timer på sagen – herudover har hendes sekretær brugt 135 timer.
 Nu hvor Højesteret har hævet salæret, har advokaten lige nok til at dække udgifterne på sagen, siger hun.


type: wikipedia

text:
SP Tre Penne huwa klabb tal-futbol minn San Marino bbażat fil-Belt ta' San Marino.
 Il-klabb beda il-futbol fl-1956. Tre Penne attwalment jilgħabu f Girone B'' tal-Campionato Sammarinese di Calcio. Kuluri tat-tim huma bojod u blu meta jilgħabu f'darhom u aħmar meta jilgħabu barra min darhom.
 UnuriCampionato Sammarinese di Calcio: 4 2011-12, 2012-2013, 2015-2016, 2018-19Coppa Titano: 5 1967, 1970, 1982, 1983, 2000San Marino Federal Trophy: 1'''
 2005
 Rekord ewropew
 Referenzi
 Ħoloq Esterni
 Sit Uffiċjali
 Paġna FSGC
 Tre Penne fuq EUFO.DE
 Profil fuq Soccerway
 Tre Penne
 Tre Penne


text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 16.9.2019
 COM(2019) 413 final
 2019/0193(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li trid tittieħed f’isem l-Unjoni Ewropea fit-tielet laqgħa tal-Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju b’rabta mal-adozzjoni prevista ta’ Deċiżjoni li tistabbilixxi l-limiti għall-iskart tal-merkurju, f’konformità mal-paragrafu 2 tal-Artikolu 11 ta’ dik il-Konvenzjoni
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.Suġġett tal-proposta
 Din il-proposta tikkonċerna d-deċiżjoni li tistabbilixxi l-pożizzjoni li trid tittieħed f’isem l-Unjoni waqt it-tielet laqgħa tal-Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju b’rabta mal-adozzjoni prevista ta’ Deċiżjoni li tistabbilixxi l-limiti għall-iskart tal-merkurju, kif imsemmi fil-paragrafu 2, tal-Artikolu 11 ta’ dik il-Konvenzjoni.
 2.Kuntest tal-proposta
 2.1.Il-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju
 Il-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju (“il-Ftehim”) hija l-qafas legali internazzjonali ewlieni maħsub biex jipproteġi s-saħħa tal-bniedem u l-ambjent mill-emissjonijiet antropoġeniċi u mir-rilaxxi tal-merkurju u tal-komposti tal-merkurju fl-arja, fl-ilma u fuq l-art. Hija tindirizza ċ-ċiklu sħiħ tal-ħajja tal-merkurju mill-estrazzjoni minerarja primarja tal-merkurju għar-rimi tal-iskart tal-merkurju.
 Il-paragrafu 2 tal-Artikolu 11 tal-Ftehim, jistipula li, għall-fini ta’ dan il-Ftehim, “skart tal-merkurju” tfisser, sustanzi jew oġġetti (a) li jikkonsistu minn jew (b) li fihom jew (c) li huma kkontaminati bil-merkurju jew b’komposti tal-merkurju, fi kwantità li taqbeż il-limiti li għandhom jiġu definiti mill-Konferenza tal-Partijiet, u li jintremew jew li huma maħsuba jew meħtieġa li jintremew f’konformità mal-liġi nazzjonali jew mal-Ftehim. Din id-dispożizzjoni żżid li din id-definizzjoni ta’ “skart tal-merkurju” teskludi l-iskart mill-estrazzjoni minerarja (saff ta’ materjal żejjed , skart tal-blat u rmied tat-tlissija), ħlief skart tal-minjieri mill-minjieri tal-merkurju primarju, li jkun fih il-merkurju jew komposti tal-merkurju fi kwantità inqas mil-limiti li għandhom jiġu definiti mill-Konferenza tal-Partijiet.
 Il-paragrafu 3, tal-Artikolu 11 tal-Ftehim, jispeċifika li l-iskart li jikkwalifika bħala skart tal-merkurju skont l-Artikolu 11(2) tiegħu, irid jiġi immaniġjat b’mod ambjentalment korrett (“ESM”).
 Il-Ftehim daħal fis-seħħ fis-16 ta’ Awwissu 2017.
 L-Unjoni Ewropea hija parti għall-Ftehim
 1
 bħalma huma ħafna mill-Istati Membri
 2
 .
 2.2.Il-Konferenza tal-Partijiet
 Il-Konferenza tal-Partijiet għall-Ftehim (“is-COP”) twettaq il-funzjonijiet assenjati lilha mill-Ftehim u, għal dak il-għan, għandha tqis u twettaq, fost l-oħrajn, kull azzjoni addizzjonali li tista’ tkun meħtieġa biex jinkisbu l-objettivi tal-Ftehim, inkluż l-adozzjoni ta’ linji gwida rilevanti.
 Skont l-Artikolu 28 tal-Ftehim u d-Deċiżjoni MC-1/1 dwar ir-Regoli ta’ Proċeduri adottati mis-COP waqt l-ewwel laqgħa tagħha (bejn l-24 u d-29 ta’ Settembru 2017), kull Parti għandha vot wieħed. Madankollu, l-Unjoni, bħala organizzazzjoni ta’ integrazzjoni reġjonali ekonomika, teżerċita d-dritt tagħha li tivvota, dwar kwistjonijiet fil-kompetenza tagħha, b’numru ta’ voti ugwali għan-numru tal-Istati Membri tagħha li huma partijiet għall-Ftehim. L-Unjoni ma għandhiex teżerċita d-dritt għall-vot tagħha jekk xi ħadd mill-Istati Membri tagħha jeżerċita d-dritt għall-vot tiegħu, u viċe versa.
 2.3.L-att previst tal-Konferenza tal-Partijiet
 Is-COP, matul it-tieni laqgħa tagħha (19-23 ta’ Novembru 2018), adottat id-Deċiżjoni MC-2/2
 3
 li tistabbilixxi grupp ta’ esperti tekniċi biex jipproċedu bid-diskussjonijiet dwar il-limiti tal-iskart tal-merkurju matul il-perjodu intersessjonali qabel it-tielet laqgħa tagħha (“COP3”). Il-mandat tal-grupp imsemmi hawn fuq ippreveda b’mod partikolari l-iżvilupp ta’ approċċi u metodoloġiji biex jiġu stabbiliti limiti għall-iskart tal-merkurju, inkluż għal skart tal-minjieri rilevanti.
 Fid-dawl tal-eżitu tal-ħidma esperta, is-COP3 hija mistennija li tadotta deċiżjoni dwar din il-kwistjoni (l-att previst).
 L-att previst se jistabbilixxi limiti li jippermettu l-identifikazzjoni ta’ skart (a) li jkun jikkonsisti minn jew (b) li jkun fih jew (c) li jkun ikkontaminat bil-merkurju jew b’komposti tal-merkurju li jaqgħu taħt l-Artikolu 11 tal-Ftehim. Għaldaqstant, l-att previst ser jiddefinixxi l-kamp ta’ applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet dwar l-iskart tal-Ftehim, u b’mod partikolari tal-paragrafu 3 tal-Artikolu 11 tiegħu, dwar id-dmir li l-iskart tal-merkurju rilevanti jiġi ttrattat skont l-ESM.
 3.Il-pożizzjoni li trid tittieħed f’isem l-Unjoni
 Il-pożizzjoni proposta li trid tittieħed f’isem l-Unjoni hija li waqt it-tielet laqgħa tas-COP tiġi appoġġata l-adozzjoni ta’ Deċiżjoni li tkun konsistenti mal-acquis tal-UE.
 L-iskart tal-merkurju huwa rregolat fil-livell tal-UE, b’mod partikolari mir-Regolament (UE) 2017/852 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta’ Mejju 2017 dwar il-Merkurju u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 1102/2008
 4
 , bid-Direttiva 2008/98/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Novembru 2008 dwar l-iskart
 5
 , permezz tad-Direttiva 2006/21/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Marzu 2006 dwar l-immaniġġjar tal-iskart mill-industriji ta’ estrazzjoni u li temenda d-Direttiva 2004/35/KE
 6
 u d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2000/532/KE tat-3 ta’ Mejju 2000 li tissostitwixxi d-Deċiżjoni 94/3/KE li tistabbilixxi lista ta’ skart skont l-Artikolu 1(a) tad-Direttiva tal-Kunsill 75/442/KEE dwar l-iskart u d-Deċiżjoni tal-Kunsill 94/904/KE li tistabbilixxi lista ta’ skart perikoluż skont l-Artikolu 1(4) tad-Direttiva tal-Kunsill 91/689/KEE dwar skart perikoluż
 7
 .
 Il-liġi tal-UE dwar l-iskart tiddependi fuq l-obbligu ewlieni stabbilit fl-Artikoli 13 u 17 tad-Direttiva 2008/98/KE msemmija hawn fuq, li skontu l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jiżguraw li l-immaniġjar tal-iskart jitwettaq mingħajr ma tiġi pperikolata s-saħħa tal-bniedem u mingħajr ma ssir ħsara lill-ambjent. Dawn id-dispożizzjonijiet jimplimentaw l-obbligu tal-ESM stabbilit fil-paragrafu 3 tal-Artikolu 11 tal-Ftehim.
 Fil-fatt, filwaqt li l-UE kienet strumentali fir-rigward tal-iżvilupp tal-Ftehim, inklużi d-dispożizzjonijiet tiegħu dwar l-iskart tal-merkurju u billi l-esperti tal-UE kkontribwew b’mod sinifikanti għall-att previst, l-acquis tal-UE dwar l-iskart imur lil hinn mill-Artikolu 11 tal-Ftehim peress li l-iskart tal-merkurju kollu msemmi f’din id-dispożizzjoni huwa rregolat fil-livell tal-UE u soġġett għall-ESM irrispettivament mill-kontenut tiegħu f’merkurju jew f’komposti tal-merkurju.
 Għalhekk, fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq, l-UE tista’ tappoġġa l-adozzjoni ta’ att previst li tkun konsistenti mal-acquis tal-UE.
 Għaldaqstant, fit-tielet laqgħa tal-Konferenza tal-Partijiet tal-Ftehim, l-UE tista’ biss tappoġġa l-adozzjoni ta’ Deċiżjoni li tkun konsistenti mal-acquis tal-UE.
 Hija meħtieġa pożizzjoni tal-Unjoni peress li, ladarba tiġi adottata, il-Partijiet għall-Ftehim ser ikollhom jimplimentaw l-att previst .
 4.Bażi ġuridika
 4.1.Bażi ġuridika proċedurali
 4.1.1.Il-Prinċipji
 L-Artikolu 218(9) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jipprevedi deċiżjonijiet li jistabbilixxu “l-pożizzjonijiet li għandhom jiġu adottati f’isem l-Unjoni f’sede stabbilita fi ftehim, meta dik is-sede tintalab tadotta atti li jkollhom effetti legali, sakemm dawn ma jkunux atti li jissupplimentaw jew jemendaw il-qafas istituzzjonali tal-ftehim”.
 Il-kunċett ta’ “atti li jkollhom effetti legali” jinkludi l-atti li jkollhom effetti legali bis-saħħa tar-regoli tad-dritt internazzjonali li jirregolaw il-korp inkwistjoni. Jinkludi wkoll l-istrumenti li ma għandhomx effett vinkolanti skont id-dritt internazzjonali, iżda li “jistgħu jinfluwenzaw b’mod determinanti l-kontenut tal-leġiżlazzjoni adottata mil-leġiżlatur tal-Unjoni”
 8
 .
 4.1.2.Applikazzjoni għal dan il-każ
 Is-COP hija korp imwaqqaf bi ftehim, jiġifieri l-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju.
 L-att previst, li s-COP hija mitluba tadotta, jikkostitwixxi att li għandu effetti legali. L-att previst għandu effetti legali minħabba li l-Partijiet għall-Ftehim għandhom jieħdu miżuri biex jiżguraw li jiġi implimentat u li jkun hemm konformità miegħu .
 L-att previst ma jissupplimentax jew ma jemendax il-qafas istituzzjonali tal-Ftehim.
 Għaldaqstant, il-bażi ġuridika proċedurali għad-deċiżjoni proposta hija l-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 4.2.Bażi ġuridika sostantiva
 4.2.1.Il-Prinċipji
 Il-bażi ġuridika sostantiva biex tittieħed deċiżjoni skont l-Artikolu 218(9) tat-TFUE tiddependi primarjament mill-objettiv u mill-kontenut tal-att previst li dwaru tittieħed pożizzjoni f’isem l-Unjoni. Jekk l-att previst ikollu żewġ għanijiet jew żewġ komponenti, u jekk wieħed minn dawk l-għanijiet jew il-komponenti jkun jista’ jiġi identifikat bħala dak ewlieni, filwaqt li l-ieħor ikun sempliċement inċidentali, id-deċiżjoni skont l-Artikolu 218(9) tat-TFUE trid tkun ibbażata fuq bażi ġuridika sostantiva waħda, jiġifieri dik meħtieġa mill-għan jew mill-komponent ewlieni jew predominanti.
 4.2.2.Applikazzjoni għal dan il-każ
 L-objettiv u l-kontenut ewlenin tal-att previst huma marbuta mal-ambjent.
 Għaldaqstant, il-bażi ġuridika sostantiva tad-deċiżjoni proposta hi l-Artikolu 192(1) tat-TFUE.
 4.3.Konklużjoni
 Jenħtieġ li l-bażi ġuridika tad-deċiżjoni proposta tkun l-Artikolu 192(1) tat-TFUE flimkien mal-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 2019/0193 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li trid tittieħed f’isem l-Unjoni Ewropea fit-tielet laqgħa tal-Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju b’rabta mal-adozzjoni prevista ta’ Deċiżjoni li tistabbilixxi l-limiti għall-iskart tal-merkurju, f’konformità mal-paragrafu 2 tal-Artikolu 11 ta’ dik il-Konvenzjoni
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 192(1), flimkien mal-Artikolu 218(9) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Il-Konvenzjoni ta’ Minamata
 9
 dwar il-Merkurju (“il-Ftehim”) ġiet konkluża mill-Unjoni permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2017/939
 10
 u daħlet fis-seħħ fis-16 ta’ Awwissu 2017.
 (2)Skont id-Deċiżjoni MC-1/1 dwar ir-Regoli ta’ Proċedura adottati mill-Konferenza tal-Partijiet tal-Ftehim waqt l-ewwel laqgħa tagħha, il-Partijiet għandhom jagħmlu kull sforz biex jilħqu ftehim b’kunsens dwar il-materji kollha ta’ sustanza.
 (3)Il-Konferenza tal-Partijiet tal-Ftehim, matul it-tielet laqgħa tagħha tal-25-29 ta’ Novembru 2019, hija mistennija tadotta Deċiżjoni (“id-Deċiżjoni proposta”) dwar limiti minimi għall-iskart tal-merkurju, kif imsemmi fil-paragrafu 2 tal-Artikolu 11 tal-Ftehim, li, bħala riżultat, jiddefinixxi l-kamp ta’ applikazzjoni tal-Artikolu 11 tal-Ftehim dwar l-iskart; filwaqt li jenħtieġ li l-iskart tal-merkurju li għandu jaqa’ taħt il-paragrafu 2 tal-Artikolu 11 tal-Ftehim ikun soġġett għal immaniġjar ambjentalment korrett bis-saħħa tal-paragrafu 3 tal-Artikolu 11 tal-Ftehim.
 (4)Huwa xieraq li tiġi stabbilita l-pożizzjoni li trid tittieħed f’isem l-Unjoni fil-Konferenza tal-Partijiet tal-Ftehim, billi din id-Deċiżjoni proposta, jekk tiġi approvata, se jkollha effetti legali peress li l-Partijiet tal-Ftehim se jkollhom jieħdu miżuri biex jimplimentawha fil-livelli nazzjonali u/jew reġjonali.
 (5)L-Unjoni kkontribwiet b’mod sinifikanti għall-iżvilupp tad-dispożizzjonijiet dwar l-iskart u għall-ħidma intersessjonali tal-esperti li tnediet bid-Deċiżjoni MC-2/2
 11
 adottata mill-Konferenza tal-Partijiet tal-Ftehim waqt it-tieni laqgħa tagħha u li wasslet għad-Deċiżjoni proposta. L-acquis tal-Unjoni diġà jesiġi li l-iskart kollu tal-merkurju msemmi fl-Artikolu 11, il-paragrafu 2 tal-Ftehim, jiġi mmaniġġjat mingħajr ma jipperikola s-saħħa tal-bniedem u mingħajr ma ssir ħsara lill-ambjent irrispettivament mill-kontenut ta’ merkurju tiegħu;
 (6)Jenħtieġ li l-Unjoni tappoġġa biss l-adozzjoni ta’ Deċiżjoni mill-Konferenza tal-Partijiet għall-Ftehim li tkun konsistenti mal-acquis tal-Unjoni.
 ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-pożizzjoni li trid tittieħed f’isem l-Unjoni fit-tielet laqgħa tal-Konferenza tal-Partijiet tal-Ftehim għandha tkun li tappoġġa l-adozzjoni ta’ Deċiżjoni li tistabbilixxi l-limiti għall-iskart tal-merkurju li tkun konsistenti mal-acquis tal-Unjoni.
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Kummissjoni.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 (1)
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2017/939 tal-11 ta’ Mejju 2017 dwar il-konklużjoni f’isem l-Unjoni Ewropea tal-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju (ĠU L 142, 2.6.2017, p. 4).
 (2)
 Fl-20 ta’ Ġunju 2019, 23 Stat Membru kienu rratifikaw il-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju, jiġifieri l-Awstrija, il-Belġju, il-Bulgarija, il-Kroazja, ir-Repubblika Ċeka, id-Danimarka, l-Estonja, il-Finlandja, Franza, il-Ġermanja, l-Ungerija, l-Irlanda, il-Latvja, il-Litwanja, il-Lussemburgu, Malta, in-Netherlands, il-Portugall, ir-Rumanija, is-Slovakkja, is-Slovenja, l-Iżvezja u r-Renju Unit.
 (3)
 Id-Deċiżjoni MC-2/2 Il-limiti tal-iskart tal-merkurju, rapport tal-Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju fuq il-ħidma tat-tieni laqgħa tagħha, UNEP/MC/COP2/19 tas-06.12.2018, disponibbli hawnhekk:
 http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP2/tabid/6355/language/en-US/Default.aspx
 (4)
 ĠU L 137, 24.05.2017, p. 1.
 (5)
 ĠU L 312, 22.11.2008, p. 3.
 (6)
 ĠU L 102, 11.4.2006, p. 15.
 (7)
 ĠU L 226, 6.9.2000, p. 3.
 (8)
 Il-paragrafi 61 sa 64 tas-Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja tas-7 ta’ Ottubru 2014 fil-Kawża C-399/12, Il-Ġermanja vs Il-Kunsill (ECLI:EU:C:2014:2258).
 (9)
 Kopja ċċertifikata tal-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju hija disponibbli fuq:
 https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf
 (10)
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2017/939 tal-11 ta’ Mejju 2017 dwar il-konklużjoni f’isem l-Unjoni Ewropea tal-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju (ĠU L 142, 2.6.2017, p. 4).
 (11)
 Id-Deċiżjoni MC-2/2 Il-limiti tal-iskart tal-merkurju, rapport tal-Konferenza tal-Partijiet għall-Konvenzjoni ta’ Minamata dwar il-Merkurju fuq il-ħidma tat-tieni laqgħa tagħha, UNEP/MC/COP2/19 tas-06.12.2018.