type: other

text:
Katedra národního hospodářství - ppt stáhnout
 Prezentace na téma: "Katedra národního hospodářství"— Transkript prezentace:
 1 Katedra národního hospodářství
 Eva Tomášková Katedra národního hospodářství Veřejné finance Charakteristika jednotlivých veřejných rozpočtů a mimorozpočtových fondů 2. Přednáška 6. března 2007
 2 Soustava veřejných rozpočtů ČR
 Zdroj: Strecková, Y., Malý, I. (1998)
 3 Rozpočet EU Rozpočet EU se horizontálně člení do osmi institucionálních sekcí: Sekce I: Evropský parlament Sekce II: Rada EU Sekce III: Evropská komise Sekce IV: Evropský soudní dvůr Sekce V: Evropský účetní dvůr Sekce VI: Hospodářský a sociální výbor Sekce VII: Výbor regionů Sekce VII: Evropský ombudsman a Evropský úřad pro dohled nad ochranou dat Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtvých pravidlech, zejména § 37
 4 Specifika rozpočtu EU Největší příjmy: Největší výdaje: příspěvky,
 cla, zemědělské dávky. (Zcela zde chybí příjmy z daní a z odvodů sociálního pojištění.) Největší výdaje: zemědělská politika
 5 Význam a podstata státního rozpočtu
 nejvýznamnější veřejný rozpočet soustřeďuje největší část příjmů rozpočtové soustavy (prochází jím 80 % příjmů soustavy veřejných rozpočtů) nejdůležitější finanční nástroj užívaný ústřední vládou v hospodaření státu k financování státních netržních činností nejvýznamnější nástroj stabilizační politiky prostřednictvím státního rozpočtu se nenávratným způsobem přerozděluje významná část HDP
 6 Státní rozpočet Nejdůležitější bilance státu finanční plán
 příjmy a výdaje st. rozpočtu závazně člení rozpočtová skladba rozpočtové provizorium vzhledem k objemu st. rozpočtu je významná výše jeho deficitu a výše tzv. skrytého dluhu finanční plán nabývá podoby rozpočtového zákona za plnění odpovídá ministerstvo financí vláda je většinou zmocněna provádět v případě potřeby dílčí úpravy rozpočtu po skončení období se sestavuje závěrečná bilance skutečného plnění st. rozpočtu – tzv. státní závěrečný účet významný nástroj rozpočtové politiky pokladní plnění se uskutečňuje na účtech ČNB
 7 Příjmy a výdaje SR Rozpočtová skladba třídí příjmy a výdaje z hlediska: odpovědnostního (do jednotlivých kapitol) druhového (následující snímek) Výdaje – dle druhu věci, služby, práce, výkonu nebo práva, které bylo daným výdajem pořízeno, u transferů - druh podpory, kterou transfer představuje. Příjmy - dle právního důvodu platby, která do rozpočtu plyne. odvětvového (funkčního) dle druhu činnosti, z níž příjmy plynou nebo na kterou se finanční prostředky vynakládají konsolidačního na příjmy a výdaje vznikající uvnitř soustavy veřejných rozpočtů § 2/1 vyhlášky č. 323/2002 Sb., o rozpočtové skladbě
 8 OS = organizační složka
 PO = příspěvková organizace
 9 Funkční třídění rozpočtové skladby (zkráceno)
 10 Konsolidační třídění rozp. skladby (zkráceno)
 11 Výdaje SR na vládní nákupy – zajištění veř. statků státem – tzv. alokační výdaje na financování běžných a kapitálových potřeb neziskových organizací, které stát zřídil pro zabezpečení veřejných statků na peněžní transfery pro obyvatelstvo formou dotací na výrobu některých výrobků pro domácnosti formou dotací ekologických redistribuční výdaje
 12 Rok 2006
 14 Rok 2007
 16 Dotace poskytované SR Účelové – převažují u kapitálových dotací
 podmíněné (nutnost spolufinancování) nepodmíněné umožňují vládě kontrolu omezují pravomoc místních orgánů Neúčelové – převažují u běžných dotací
 17 Trendy ve výdajích SR ČR
 Tok výdajů st. rozpočtu je během roku poměrně rovnoměrný, avšak v závěru roku objem výdajů vzrůstá. Rozhodující objem výdajů SR ČR představují běžné výdaje (1993 – 2000 cca 88 %, v poslední době tvoří cca 98 %). Celkové výdaje st. rozpočtu vzrostly za poslední roky o více jak 20 %, neinvestiční transfery obyvatelstvu vzrostly o téměř 30 %, příjmy st. rozpočtu vzrostly pouze o cca 15 %. V zemích, kde jsou součástí st. rozpočtu i výdaje na sociální zabezpečení, rostou výdaje na starobní důchody. Od roku 1995 stoupá podíl mandatorních výdajů (skupina peněžní transfery obyvatelstvu) a ostatních obligatorních výdajů – tzv. quasi mandatorní výdaje (výdaje na obranu, příspěvky do rozpočtů mezinárodních organizací, jichž je ČR členem). Quasi mandatorní výdaje vzrostly v období 1995 – 2004 téměř dvakrát. Důvodem tohoto vzrůstu je růst mezd pracovníků rozpočtové a příspěvkové sféry.
 18 Zdroj: www. czso. cz/csu/edicniplan. nsf/t/D000345F6C/$File/1525-04-06
 19 Příjmy SR Daňové Nedaňové daně
 pojistné na sociální zabezpečení (pojistné na důchodové pojištění a pojistné na nemocenské pojištění) příspěvek na státní politiku zaměstnanosti pojistné na veřejné zdravotní pojištění cla správní a soudní poplatky Nedaňové příjmy ve formě uživatelských poplatků z pronájmu a prodeje státního majetku
 22 Trendy v příjmech SR ČR běžné příjmy (daně cca 58 %) + příspěvky na soc. zabezpečení se podílejí (38 %) – tj. cca 95% na celkových příjmech tempo růstu daň. příjmů ve státním rozpočtu se snižuje (nejdynamičtější daň je daň z příjmu fyzických osob ze závislé činnosti) kapitálové příjmy jsou velmi malé
 23 Daňová kvóta jednoduchá (daně, poplatky a cla)
 složená (včetně povinných odvodů na sociální a zdravotní pojištění) Peková, J.: Veřejné finance, úvod do problematiky, Aspi Publishing, Praha 2002, str. 251
 24 Bilance příjmů a výdajů SR (rok 2006)
 25 Bilance příjmů a výdajů SR (rok 2007)
 26 Kraje územní společenství občanů, veřejnoprávní korporace s právem na samosprávu, jež mohou mít vlastní majetek a sestavený vlastní rozpočet s vlastními příjmy Trendy: decentralizace, dekoncentrace a deetatizace
 27 Rozpočty krajů Kraje mají vztah k:
 činnosti samosprávy i k výkonu státní správy v rámci tzv. přenesené působnosti regionálnímu veřejnému sektoru (úkolem regionálního veřejného sektoru je zabezpečování regionálních veřejných statků, jež se uskutečňuje pomocí neziskových organizací zřizovaných krajem) podnikatelským subjektům (např. poskytování dotací soukromým podnikatelům) státnímu rozpočtu, příp. státním fondům obcím, jež se nacházejí na území kraje k ostatním obcím, které se na území kraje nenacházejí jiným krajům k rozpočtům ostatních článků rozpočtové soustavy k ostatním subjektům
 29 Struktura příjmů rozpočtů krajů v roce 2003
 Příjmy krajů - § 6/ 1, 2 zákona č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů Šelešovský, J., Jahoda, R.: Veřejné finance v ČR a EU. Masarykova univerzita, Brno, 2004, str.56
 30 Výdaje krajů Výdaje krajů - § 10 zákona č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů Přes 90 % běžné výdaje (cca 1⁄2 z toho tvoří příspěvky příspěvkovým organizacím v oblasti školství, zdravotnictví, sociální péče a kultury). Necelých 10 % investiční výdaje.
 31 Bilance příjmů a výdajů krajů (mil. Kč)
 Obec & finance, 3/2004, str. 12
 32 Příjmy obcí Daňové (přes 50 %) Příjmy plynoucí z vlastní činnosti
 sdílené daně, svěřené daně, místní poplatky poplatek ze psů, poplatek za lázeňský nebo rekreační pobyt, poplatek za užívání veřejného prostranství, poplatek ze vstupného, poplatek z ubytovací kapacity Příjmy plynoucí z vlastní činnosti příjmy z prodeje neinvestičního majetku příjmy z uživatelských poplatků za veřejné statky Příjmy z jiných veřejných rozpočtů Nárokovatelné dotace Nenárokovatelné dotace
 33 vybrané kraje
 34 Výdaje obcí Běžné (cca 2/3) kapitálové výdaje (cca 1/3)
 alokační výdaje - výdaje na zabezpečení potřeb veřejného sektoru, tyto výdaje mají charakter mandatorních výdajů (např. likvidace komunálního odpadu, oprava a údržba pozemních komunikací apod. redistribuční výdaje – výdaje v podobě sociální výpomoci (poskytování výpomoci nad rámec dávek státní sociální podpory) kapitálové výdaje (cca 1/3) financování investic
 35 Mimorozpočtové fondy jsou zřizovány podle zákona (v ČR je každý fond zřizován zvláštním předpisem) hospodaří s veřejnými prostředky mohou mít finanční vztah k příslušnému veřejnému rozpočtu (např. v ČR platby veřejného zdrav. pojištění za tzv. stát. pojištěnce)
 36 Specifika mimorozpočtových fondů
 Výhody: Realizace potřeb, k jejichž účelu je fond vytvořený Nepropadávání nevyužitých prostředků z dotací Nevýhody: zvolit vhodné příjmy s ohledem na jejich objem a dynamiku v čase přísná účelovost – možnost financování pouze předem stanovených druhů potřeb
 37 Členění mimorozpočtových fondů
 Státní (účelové) fondy o oblasti, které jsou významné pro vládu oblasti, kde chce vláda ovlivnit tržní podmínky Fondy podpory podnikání různé vládní agentury, jež podporují podnikání finančním i nefinančním způsobem dotace z kapitoly Všeobecná pokladní správa Privatizační (majetkové) fondy úspěšnost transformace ekonomiky pouze přechodná existence Svěřenecké (pojistné) fondy prostředky určené na sociální a zdravotní pojištění
 38 Státní fondy Státní fond životního prostředí Státní fond kultury
 zákon č. 388/1991 Sb., o Státním fondu životního prostředí České republiky Státní fond kultury zákon č. 239/1992 Sb., o Státním fondu kultury České republiky Státní fond pro podporu a rozvoj české kinematografie zákon č. 241/1992 Sb., o Státním fondu České republiky pro podporu a rozvoj české kinematografie Státní zemědělský intervenční fond (nahradil Státní fond tržní regulace) zákon č. 256/2000 Sb., o Státním zemědělském intervenčním fondu Státní fond dopravní infrastruktury zákon č. 104/2000 Sb., o Státním fondu dopravní infrastruktury Státní fond rozvoje bydlení zákon č. 211/2000 Sb., o Státním fondu rozvoje bydlení
 39 Fondy podpory podnikání
 Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s. poskytování finančních operací malým a středním podnikům Podpůrný a garanční rolnický a lesnický fond, a.s. poskytování záruk a bankovních úvěrů subjektům podnikajícím v zemědělské či lesnické výrobě Exportní a garanční pojišťovací společnost, a.s. pojišťování krátkodobých a dlouhodobých vývozních úvěrů českých subjektů Česká exportní banka, a.s. podpora střednědobých a dlouhodobých vývozních úvěrů podle pravidel OECD Česká konsolidační agentura (nahradila Konsolidační banku) správa dlouhodobých pohledávek státu
 40 Děkuji za Vaši pozornost. 
 Stáhnout ppt "Katedra národního hospodářství"