text:
 14.5.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 129/1
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 430/2013 AL CONSILIULUI
 din 13 mai 2013
 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de stabilire a perceperii cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda și de închidere a procedurii în ceea ce privește Indonezia
 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
 având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
 întrucât:
 A. PROCEDURA
 1. Măsuri provizorii
 (1)
 La 15 noiembrie 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare„Comisia”) a instituit, prin Regulamentul (UE) nr. 1071/2012 (2) (denumit în continuare„regulamentul provizoriu”), o taxă antidumping provizorie la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și Thailanda.
 (2)
 Procedura a fost lansată printr-un aviz de deschidere (3) publicat la 16 februarie 2012, în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2012 de către Comitetul de protecție pentru accesoriile turnate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, al Uniunii Europene (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă (denumite în continuare „accesorii filetate maleabile”).
 (3)
 În conformitate cu considerentul 15 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se referea la perioada 1 ianuarie 2011-31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor utile pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
 2. Procedura ulterioară
 (4)
 Ulterior comunicării datelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (denumite în continuare „concluziile provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. De asemenea, părțile care au cerut acest lucru au avut posibilitatea de a fi audiate.
 (5)
 Comisia a continuat să caute și să analizeze toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.
 B. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR
 (6)
 Una dintre părțile interesate a susținut că produsul pe care îl importă nu ar trebui să facă parte din produsul în cauză, deoarece prezintă anumite particularități tehnice. Aceste accesorii maleabile utilizează un filetaj conic, spre deosebire de alte accesorii filetate din fontă maleabilă importate, care prezintă un filetaj paralel.
 (7)
 Cu toate acestea, ancheta a indicat că, în afară de aceste specificații tehnice, aceste accesorii cu filetaj conic au aceleași caracteristici fizice și tehnice ca celelalte accesorii maleabile importate. În plus, ancheta a arătat că accesoriile cu filetaj conic sunt folosite în mod asemănător cu celelalte accesorii maleabile importate. Într-adevăr, într-un stat membru în care se utilizează ambele tipuri de produse, s-a constatat că ele sunt interșanjabile. Prin urmare, argumentul a fost respins.
 (8)
 O parte interesată a afirmat că accesoriile filetate maleabile cu inimă albă pot fi comercializate în întreaga Uniune, în timp ce accesoriile filetate maleabile cu inimă neagă pot fi comercializate numai în Regatul Unit, Irlanda, Malta și Cipru. Prin urmare, conform afirmațiilor, accesoriile filetate maleabile cu inimă neagră și cele cu inimă albă nu se află pe deplin în concurență pe piața Uniunii.
 (9)
 Ancheta a arătat însă că majoritatea importurilor de accesorii filetate maleabile cu inimă neagră originare din țările în cauză se îndreaptă către țări europene precum Germania, Italia, Polonia sau Spania. Se concluzionează, prin urmare, că accesoriile filetate maleabile cu inimă albă și cele cu inimă neagră concurează pe deplin pe piața Uniunii în ansamblu, nu numai într-un număr limitat de state membre.
 (10)
 Un importator a reiterat argumentul potrivit căruia componentele de fitinguri de compresie nu ar trebui să se încadreze în definiția produsului în cauză. Importatorul a afirmat că acestea au utilizări diferite și a furnizat dovezi justificative ilustrând faptul că filetajul componentelor de fitinguri de compresie poate fi ușor deosebit de cel al accesoriilor standard, deoarece este fabricat în conformitate cu un alt standard ISO (4). După analiza datelor care au fost transmise, s-a concluzionat că definiția produsului trebuie restrânsă în consecință.
 (11)
 Alte două părți interesate au susținut excluderea din definiția produsului a accesoriilor pentru tuburi izolatoare din fontă maleabilă, mai precis a cutiilor de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă care sunt componente esențiale ale tuturor instalațiilor compuse din tuburi izolatoare și accesorii de țevărie. Ele au afirmat că aceste de cutii de joncțiune sunt utilizate în scopuri diferite (de exemplu, izolarea și protecția sistemelor de cabluri electrice, spre deosebire de accesoriile standard analizate în cadrul acestei proceduri, care se folosesc pentru prevenirea scurgerilor de gaze sau apă). De asemenea, ele sunt ușor de diferențiat de alte accesorii (nu trebuie să fie neapărat etanșe pentru a împiedica scurgerea de gaze sau apă, ci mai degrabă trebuie să aibă capace ușoare care să faciliteze accesul la cabluri dacă, după import, sunt asamblate într-un sistem). După o examinare atentă a acestor argumente, s-a ajuns la următoarea concluzie: cutiile de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă care nu au capac trebuie excluse din definiția produsului.
 (12)
 Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat adecvată revizuirea definiției produsului stabilită în regulamentul provizoriu. Prin urmare, definiția definitivă a produsului în cauză include accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10, cu excepția componentelor de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și a cutiilor de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac.
 (13)
 În absența altor comentarii referitoare la produsul în cauză și la produsul similar, concluziile enunțate la considerentele 17-21 și 23-28 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 C. EȘANTIONAREA
 (14)
 În urma comunicării concluziilor provizorii, producătorii-exportatori din RPC și importatorii neafiliați nu au formulat comentarii cu privire la eșantionarea producătorilor din Uniune. Prin urmare, concluziile enunțate la considerentele 29-31 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 D. DUMPINGUL
 1. Republica Populară Chineză
 1.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și tratamentul individual
 (15)
 În absența oricăror observații privind tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și tratamentul individual, concluziile provizorii menționate la considerentele 32-46 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 1.2. Țara analoagă
 (16)
 În lipsa oricăror observații privind țara analoagă, concluziile de la considerentele 47-53 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 1.3. Valoarea normală, prețul de export și comparația
 (17)
 Un producător-exportator chinez a susținut că valoarea normală ar trebui calculată pe baza vânzărilor interne ale unicului producător cooperant din țara analoagă, chiar dacă volumul acestor vânzări nu este reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Acest argument poate fi acceptat în cazul unei țări analoage. În consecință, au fost utilizate pentru stabilirea valorii normale vânzările interne realizate în cursul operațiunilor comerciale obișnuite de către singurul producător cooperant din țara analoagă.
 (18)
 Același producător-exportator chinez a susținut că marja de dumping ar trebui stabilită utilizându-se toate vânzările la export, și nu numai pentru tipurile de produs comparabile în mod direct cu tipurile de produs vândute de producătorul din țara analoagă pe piața sa internă. Acest argument a fost acceptat. Pentru tipurile de produs care nu sunt comparabile în mod direct, valoarea normală a fost calculată pe baza mediei aritmetice normale pentru tipurile de produs corespondente, ajustată cu valoarea de piață a diferențelor existente la nivelul caracteristicilor fizice, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază.
 (19)
 În absența oricăror alte observații privind valoarea normală, prețul de export și comparația, constatările de la considerentele 54, 59-61 și 64-67 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 1.4. Marje de dumping
 (20)
 Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar stabilită pentru țara analoagă s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
 (21)
 Pe această bază, marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
 Societate
 Marja de dumping (%)
 Hebei Jianzhi
 57,8
 Jinan Meide
 40,8
 Qingdao Madison
 24,6
 (22)
 Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. În consecință, respectiva marjă a fost determinată pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
 (23)
 Pe această bază, marja de dumping pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost stabilită la 41,1 %.
 (24)
 În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din RPC, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, nivelul de cooperare s-a stabilit în primul rând prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de producătorii-exportatori cooperanți cu volumul exporturilor din China, după cum se menționează în considerentul 51 de mai jos.
 (25)
 Întrucât producătorii-exportatori cooperanți realizau mai mult de 50 % din exporturile totale din China către Uniune și întrucât industria poate fi considerată fragmentată din cauza numărului mare de producători-exportatori din RPC, nivelul de cooperare poate fi considerat ca fiind important. Prin urmare, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul societății incluse în eșantion cu cea mai ridicată marjă de dumping.
 (26)
 Pe această bază, marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
 Societate
 Marja de dumping (%)
 Hebei Jianzhi
 57,8
 Jinan Meide
 40,8
 Qingdao Madison
 24,6
 Alte societăți cooperante
 41,1
 Toate celelalte societăți
 57,8
 2. Indonezia
 2.1. Valoarea normală, prețul de export și comparația
 (27)
 În lipsa oricăror observații cu privire la valoarea normală, prețul de export și comparația, concluziile din considerentele 75-87 și 91 din regulamentul provizoriu în ceea ce privește Indonezia se confirmă.
 2.2. Marje de dumping
 (28)
 Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ridicat (volumul exporturilor efectuate de singura societate cooperantă din Indonezia reprezenta mai mult de 80 % din totalul exporturilor indoneziene către Uniune în timpul perioadei de anchetă), marja de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori indonezieni a fost stabilită la același nivel cu cel al marjei stabilite pentru societatea cooperantă.
 (29)
 Pe această bază, marjele definitive de dumping pentru societățile indoneziene, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
 Societate
 Marja de dumping (%)
 PT. Tri Sinar Purnama
 11,0
 Toate celelalte societăți
 11,0
 3. Thailanda
 3.1. Valoarea normală, prețul de export și comparația
 (30)
 Nu s-au primit observații care ar putea duce la vreo schimbare în metodologia aplicată sau în determinarea dumpingului efectiv aplicate cu privire la Thailanda.
 (31)
 În consecință, constatările de la considerentele 75-88 din regulamentul provizoriu cu privire la valoarea normală, prețul de export și comparația în ceea ce privește Thailanda se confirmă.
 3.2. Marje de dumping
 (32)
 Revizuirea și perfecționarea calculului dumpingului a avut ca rezultat o marjă de dumping ușor mai redusă, de 15,5 %, pentru unul dintre producătorii-exportatori din Thailanda. Marja de dumping pentru celălalt producător-exportator cooperant se confirmă definitiv în stadiul provizoriu.
 (33)
 Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ridicat (volumul exporturilor celor două societăți cooperante din Thailanda a reprezentat mai mult de 80 % din exporturile thailandeze totale către Uniune în cursul perioadei de anchetă), marja de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori din Thailanda a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate marje de dumping a celor două societăți cooperante.
 (34)
 Pe această bază, marjele definitive de dumping pentru societățile thailandeze, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
 Societate
 Marja de dumping (%)
 BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
 15,5
 Siam Fittings Co., Ltd
 50,7
 Toate celelalte societăți
 50,7
 E. PREJUDICIUL
 1. Producția din Uniune
 (35)
 În absența oricăror observații cu privire la producția din Uniune, considerentul 94 din regulamentul provizoriu se confirmă. Se adaugă faptul că, în perioada examinată, produsul similar a fost fabricat de încă trei producători din Uniune care și-au încetat producția în perioada 2008-2009 și de un alt producător care și-a încetat producția către sfârșitul perioadei examinate.
 2. Definiția industriei din Uniune
 (36)
 Părțile interesate au susținut că ambele grupuri de producători din Uniune incluse în eșantion importă produsul în cauză și, prin urmare, nu trebuie considerate ca făcând parte din industria din Uniune, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a).
 (37)
 În acest sens, s-a stabilit că ambele grupuri de producători din Uniune incluse în eșantion importă într-adevăr produsul în cauză. Cu toate acestea, trebuie remarcat în primul rând faptul că, dacă se constată că un producător din Uniune este și importator al produsului în cauză, aceasta nu înseamnă că el este automat exclus din industria Uniunii și, în al doilea rând, faptul că pentru fiecare dintre producătorii din Uniune aceste importuri erau minore în comparație cu volumul total al producției și al vânzărilor grupurilor de societăți. Prin urmare, se confirmă că ambele grupuri de societăți sunt considerate parte din industria Uniunii.
 (38)
 În plus, una dintre părțile interesate a susținut că un producător din Uniune nu ar trebui să fie considerat ca făcând parte din industria Uniunii, deoarece se presupune că acesta ar fi afiliat unui importator al produsului în cauză. Trebuie însă remarcat în primul rând faptul că existența unei relații/legături între un producător din Uniune și un exportator nu duce în mod automat la excluderea acestui producător din Uniune din industria Uniunii și, în al doilea rând, faptul că nu a fost furnizată nicio dovadă a faptului că relația/legătura dintre producătorul din Uniune și importator, dacă există, ar îndeplini criteriile menționate la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, cantitățile importate de respectivul importator afiliat reprezintă numai o mică parte a cantităților produse și vândute de presupusul producător afiliat din Uniune. Prin urmare, chiar dacă s-ar fi constatat existența unei relații/legături între producătorul din Uniune și importator, producătorul din Uniune ar continua să fie considerat ca făcând parte din industria Uniunii.
 (39)
 Cu privire la definiția industriei din Uniune în scopul evaluării prejudiciului, toți producătorii din Uniune care fabricau produsul similar în perioada examinată sunt considerați a constitui industria din Uniune și, prin urmare, vor fi denumiți „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
 3. Consumul la nivelul Uniunii
 (40)
 O parte interesată a făcut observații în legătură cu faptul că în cursul întregii perioade examinate producția industriei din Uniune a depășit vânzările sale. În același timp, a fost raportată o scădere a stocurilor, fapt neverosimil deoarece atunci când producția depășește vânzările, stocurile ar trebui să crească.
 (41)
 Se observă în acest sens că, într-adevăr, deși în etapa provizorie s-a constatat că producția și stocurile au fost raportate corect, s-a produs o eroare în raportarea vânzărilor industriei din Uniune la nivelul Uniunii, iar anumite volume ale vânzărilor producătorilor din Uniune neincluși în eșantion nu au fost complet luate în considerare. Acest lucru a fost corectat și, în consecință, a fost necesar să fie revizuite în acest sens consumul din Uniune și cotele de pe piața Uniunii. Având în vedere faptul că trei producători din Uniune și-au încetat operațiunile în cursul perioadei examinate menționate în considerentul 113 din regulamentul provizoriu, revizuirea cu privire la consumul Uniunii are un impact mai semnificativ la începutul perioadei examinate.
 (42)
 Consumul la nivelul Uniunii a scăzut semnificativ, cu 28 %, între 2008 și 2009, crescând ulterior cu 7 puncte procentuale, până la un nivel cu 21 % mai mic față de consumul de la începutul perioadei examinate.
 Consumul la nivelul Uniunii (tone)
 2008
 2009
 2010
 PA
 Consumul la nivelul Uniunii
 84 270
 60 807
 60 640
 66 493
 Indice
 100
 72
 72
 79
 Sursa:
 datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.
 4. Importurile originare din țările în cauză
 4.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză
 (43)
 În ceea ce privește volumul importurilor din Indonezia care fac obiectul unui dumping, s-a confirmat definitiv că acestea reprezentau doar aproximativ 2,5 % din totalul importurilor de produs similar efectuate în Uniune pe parcursul PA. Prin urmare, acestea nu pot fi considerate drept o cauză a prejudiciului material adus industriei Uniunii în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază sau al dispozițiilor Acordului antidumping al OMC.
 (44)
 Având în vedere cele de mai sus, s-a hotărât cu titlu definitiv să nu se cumuleze importurile respective cu importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC și Thailanda.
 (45)
 În ceea ce privește evaluarea cumulativă a importurilor din RPC și Thailanda, în contextul analizei prejudiciului și a legăturii de cauzalitate, părțile interesate au afirmat că importurile thailandeze nu ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative alături de importurile originare din China, din mai multe motive.
 (46)
 În primul rând, s-a afirmat că volumul vânzărilor aferente importurilor din Thailanda este mult mai mic decât cel corespunzător importurilor din China și că volumul vânzărilor aferente importurilor din Thailanda este în scădere în termeni absoluți. Cu toate acestea, volumul importurilor din Thailanda nu este neglijabil fiind, prin urmare, suficient pentru a permite cumularea. În plus, chiar dacă importurile din Thailanda sunt în scădere în termeni absoluți, după cum reiese din tabelul de la considerentul 51 de mai jos, ele au câștigat 19% la nivelul cotei de piață în cursul perioadei examinate, după cum reiese din tabelul de la considerentul 52 de mai jos.
 (47)
 În privința prețurilor, s-a afirmat că produsele provenite din importurile din Thailanda sunt vândute, în medie, la prețuri mai mari decât cele importate din China. Deși acest lucru este corect, prețurile produselor importate din Thailanda sunt totuși semnificativ mai mici decât cele practicate de industria din Uniune. În plus, diferența de preț dintre produsele importate din Thailanda și cele importate din China a scăzut constant în cursul perioadei examinate, de la 698 EUR/tonă în 2008 la 472 EUR/tonă în timpul PA, după cum se arată în tabelul de la considerentul 108 din regulamentul provizoriu.
 (48)
 În absența oricăror alte afirmații sau observații, conținutul considerentelor 98-105 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 4.2. Volumul, cota de piață a importurilor în cauză, prețurile lor de import și subcotarea acestora
 (49)
 Anumite părți interesate au susținut că volumele importurilor din RPC menționate la considerentul 106 din regulamentul provizoriu sunt prea ridicate, deoarece codul NC corespunzător include toate tipurile de accesorii din fontă maleabilă, nu doar pe cele filetate.
 (50)
 În acest sens, trebuie remarcat faptul că nu toate produsele raportate la codul NC au fost considerate ca fiind accesorii filetate. Volumele raportate în regulamentul provizoriu au fost deja corectate în scădere, pe baza informațiilor furnizate de către autoritățile vamale naționale. Aceste volume au fost conforme cu informațiile cuprinse în plângere. Părțile interesate au avut timp suficient pentru a-și prezenta observațiile privind acest aspect. Cu toate acestea, nu au fost transmise informații în acest sens de către nicio parte interesată, nici înainte de publicarea regulamentului provizoriu, nici în termenul acordat pentru prezentarea observațiilor cu privire la regulamentul provizoriu. Camera de Comerț din China a furnizat unele informații cuantificate privind nivelul presupus corect al importurilor din această țară foarte târziu în decursul procedurii, aproape la două luni după termenul-limită pentru prezentarea observațiilor referitoare la regulamentul provizoriu; cu alte cuvinte informațiile au fost furnizate la aproape un an de la inițierea anchetei, când cifrele cu privire la importuri au fost comunicate pentru prima dată în versiunea extinsă a plângerii. Prezentarea acestor informații în afara termenelor nu permite verificarea lor printr-un proces obiectiv de examinare fără a se prelungi în mod nejustificat perioada de anchetă dincolo de termenul maxim de 15 luni prevăzut la articolul 6 alineatul (9) din regulamentul de bază. În orice caz, aceste informații prezintă un volum al importurilor din China substanțial mai redus, întrucât se bazează pe estimări referitoare doar la exporturi ale societăților cooperante și, ca atare, nu au putut fi considerate corecte. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
 (51)
 Cu toate acestea, o serie de importatori au furnizat informații cu privire la importurile lor de alte produse decât produsul în cauză, importate la același cod NC în cursul perioadei examinate. Această informație a putut fi luată în considerare, iar volumele importurilor din țările în cauză au fost, în consecință, revizuite în scădere.
 Volumul de importuri ale Uniunii (tone)
 2008
 2009
 2010
 PA
 RPC
 24 180
 20 876
 20 416
 28 894
 Indice
 100
 86
 84
 119
 Thailanda
 3 723
 2 681
 3 331
 3 485
 Indice
 100
 72
 89
 94
 Cele două țări în cauză
 27 903
 23 558
 23 747
 32 379
 Indice
 100
 84
 85
 116
 Sursa:
 datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.
 (52)
 Ca urmare a problemei privind vânzările realizate în Uniune de industria din Uniune, ridicată la considerentul 41 de mai sus, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză a trebuit să fie, la rândul ei, revizuită. Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză a crescut, în cursul perioadei examinate, cu 15,6 puncte procentuale, de la 33,1 % până la 48,7 %. Această creștere a cotei de piață a avut loc, în mare măsură, între 2010 și PA, pe parcursul unei perioade de redresare a cererii.
 Cota de piață a Uniunii
 2008
 2009
 2010
 PA
 RPC
 28,7 %
 34,3 %
 33,7 %
 43,5 %
 Indice
 100
 120
 117
 151
 Thailanda
 4,4 %
 4,4 %
 5,5 %
 5,2 %
 Indice
 100
 100
 124
 119
 Cele două țări în cauză
 33,1 %
 38,7 %
 39,2 %
 48,7 %
 Indice
 100
 117
 118
 147
 Sursa:
 datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.
 (53)
 O parte interesată a cerut să se divulge informații agregate cu privire la prețul de vânzare în funcție de tipul de produs pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere că eșantionul de producători din Uniune nu a fost alcătuit decât din două grupuri de producători, după cum se indică în considerentul 111 din regulamentul provizoriu, din motive de confidențialitate, informațiile agregate reale nu au putut fi dezvăluite. Acest motiv este valabil și în cazul comunicării prețului de vânzare agregat în funcție de tipul de produs.
 (54)
 Părțile interesate au susținut că importurile din țările vizate sunt introduse în Uniune în alt stadiu comercial decât produsele vândute de producătorii din Uniune. Într-adevăr, s-a confirmat că așa stau lucrurile, industria din Uniune și importatorii având, de regulă, un număr important de clienți comuni. Argumentul a putut fi așadar acceptat și a fost aplicată o ajustare pentru stadiul comercial.
 (55)
 Ca urmare, marjele de subcotare prezentate la considerentul 110 din regulamentul provizoriu au fost revizuite în sens descrescător. Cu toate acestea, marjele de subcotare constatate de regulă rămân ridicate, între 25 % și 45 %, cu singura excepție a unui exportator thailandez în cazul căruia marja de subcotare a fost de aproximativ 10 %.
 (56)
 În absența oricăror alte afirmații sau observații, conținutul considerentelor 108-109 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 5. Situația industriei din Uniune
 (57)
 În absența oricăror afirmații sau observații, considerentul 111 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 5.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
 (58)
 În absența observațiilor cu privire la producție, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție, considerentele 112-114 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 5.2. Stocurile
 (59)
 În absența oricăror observații cu privire la stocuri, considerentul 115 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 5.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
 (60)
 Ca o consecință a aspectului menționat la considerentul 41, a fost necesar ca volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune să fie, la rândul lor, revizuite. Volumul vânzărilor tuturor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii a scăzut semnificativ cu 36 % între 2008 și 2009, din cauza scăderii cererii. După 2009, cererea din Uniune a crescut totuși cu aproximativ 6 000 de tone, după cum se menționează în considerentul 42, dar vânzările Uniunii au continuat să scadă cu încă 5 puncte procentuale sau 2 440 tone până la sfârșitul perioadei examinate.
 Volumul de vânzări ale Uniunii (tone)
 Toți producătorii
 2008
 2009
 2010
 PA
 Vânzările Uniunii
 48 823
 31 069
 30 466
 28 629
 Indice
 100
 64
 62
 59
 Sursa:
 răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion, plângerea.
 (61)
 Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut continuu cu 26 % sau 14,8 puncte procentuale în perioada examinată, în timp ce importurile care fac obiectul unui dumping au crescut cu 15,6 puncte procentuale din cota de piață în decursul aceleiași perioade, astfel cum se menționează în considerentul 52 de mai sus.
 Cota de piață a Uniunii
 Toți producătorii
 2008
 2009
 2010
 PA
 Cota de piață
 57,9 %
 51,1 %
 50,2 %
 43,1 %
 Indice
 100
 88
 87
 74
 Sursa:
 datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar.
 (62)
 Conform afirmațiilor unei părți interesate, cotele aferente segmentului de piață externă din Regatul Unit prezintă diferențe, industria din Uniune deținând o cotă de piață mai mare, în timp ce cota de piață a importurilor din China ar fi mai mică pe acest segment.
 (63)
 Este foarte posibil ca industria din Uniune să dețină o cotă de piață mai mare pe un anumit segment de piață într-un singur stat membru. De altfel, este normal ca diferiții operatori economici să nu aibă aceleași cote de piață pe toate segmentele în toate statele membre. Prezenta analiză a prejudiciului se referă însă la piața Uniunii în ansamblu. În acest sens, s-a confirmat că, într-adevăr, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut semnificativ, după cum se explică mai sus.
 6. Concluzie privind prejudiciul
 (64)
 În absența oricăror alte argumente sau observații, se confirmă conținutul considerentelor 118-133 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia potrivit căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
 F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
 1. Efectul altor factori
 1.1. Importurile din alte țări terțe
 (65)
 Ca o consecință a problemei privind vânzările realizate în Uniune de industria din Uniune, ridicată la considerentul 41 de mai sus, cota de piață a celorlalte țări terțe a trebuit să fie, la rândul său, revizuită. Pentru celelalte țări terțe, s-au efectuat importuri limitate pe parcursul întregii perioade examinate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări decât cele două țări vizate a scăzut în perioada examinată cu 0,8 puncte procentuale, de la 9,0 % la 8,2 %.
 (66)
 Celelalte principale surse de importuri din cursul PA au fost Brazilia, Indonezia și Turcia, care dețineau cote de piață cuprinse între 1,3 % și 1,5 %, toate aceste țări având cote de piață stabile sau în scădere pe parcursul perioadei examinate.
 Cota de piață a importurilor
 2008
 2009
 2010
 PA
 Brazilia
 3,1 %
 3,6 %
 3,9 %
 1,5 %
 Indonezia
 1,5 %
 2,4 %
 1,9 %
 1,5 %
 Turcia
 1,3 %
 1,9 %
 1,8 %
 1,3 %
 Alte țări
 3,0 %
 2,3 %
 3,1 %
 3,9 %
 Total
 9,0 %
 10,2 %
 10,6 %
 8,2 %
 Indice
 100
 114
 118
 92
 Sursa:
 Eurostat.
 (67)
 Ținând cont de volumele limitate și de tendințele de stabilizare, se poate concluziona că importurile din țări terțe, altele decât țările în cauză, nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
 1.2. Evoluția consumului din Uniune
 (68)
 Părțile interesate au susținut că, la nivelul Uniunii, consumul a evoluat negativ din cauza apariției unor produse de substituție fabricate din alte materiale decât din fontă maleabilă, cum ar fi plastic, oțel inoxidabil, oțel carbon și cupru, precum și a unor noi tehnologii de conexiune. Ca urmare, unii producători din Uniune și-au extins gama de produse, care include în prezent și unele dintre aceste produse de substituție.
 (69)
 În acest sens, este de remarcat faptul că problema efectelor de substituție a fost abordată la considerentul 146 din regulamentul provizoriu. Aceste efecte de substituție au avut un impact negativ asupra consumului la nivelul Uniunii, care a avut, la rândul său, un efect asupra producției și a volumului de vânzări înregistrate de producătorii din Uniune.
 (70)
 Cu toate acestea, după cum s-a indicat deja în regulamentul provizoriu, efectul prejudiciabil al scăderii consumului din Uniune a fost agravat de creșterea constantă a importurilor care fac obiectul unui dumping, a căror cotă de piață a înregistrat o creștere de 15,6 puncte procentuale, pe o piață aflate în scădere. Așa cum s-a indicat la considerentul 60 de mai sus, cererea din Uniune a crescut cu aproximativ 6 000 tone între 2009 și PA, dar vânzările realizate de industria din Uniune au continuat să scadă cu încă 2 440 de tone până la sfârșitul perioadei examinate, pe o piață în curs de redresare.
 (71)
 Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că evoluția negativă a consumului din Uniune nu rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
 1.3. Scăderea capacității de producție necauzată de importurile care fac obiectul unui dumping
 (72)
 Unele părți interesate au susținut că scăderea capacității de producție a Uniunii menționate la considerentul 113 din regulamentul provizoriu este cauzată de încetarea activității a trei producători din Uniune între 2008 și 2009, din cauza crizei economice. Prin urmare, ele susțin că această scădere nu poate fi pusă pe seama importurilor din țările vizate.
 (73)
 În această privință, se subliniază că s-a menționat deja în considerentul 113 din regulamentul provizoriu că principalul motiv pentru reducerea capacității de producție a fost încetarea activității a trei producători din Uniune.
 (74)
 Cu toate acestea, încetarea activității a trei producători din Uniune nu poate fi considerată doar un efect al scăderii cererii. În cursul perioadei examinate, piața Uniunii în curs de contractare, menționată la considerentul 42, a făcut obiectul unui număr din ce în ce mai mare de importuri din țările vizate, a căror cotă de piață a crescut cu 15,6 puncte procentuale, după cum se explică la considerentul 52. Este așadar clar că nu numai scăderea cererii a contribuit la încetarea activității a trei producători din Uniune, și, prin urmare, la scăderea capacității de producție a industriei din Uniune. Există, de asemenea, o legătură clară între scăderea capacității de producție a Uniunii și creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping.
 1.4. Importurile produsului în cauză realizate de producătorii din Uniune
 (75)
 Unele părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de producătorii din Uniune a fost autoprovocat, deoarece aceștia ar fi importat cantități semnificative din produsul în cauză. Această afirmație nu a fost susținută de constatările anchetei. Informațiile furnizate atât de producătorii din Uniune, cât și de exportatorii cooperanți au arătat că, pentru fiecare dintre grupurile de producători din Uniune incluși în eșantion, aceste importuri au fost minore în comparație cu producția lor totală și cu vânzările de produse proprii, după cum s-a indicat deja la considerentul 37 de mai sus. Date fiind volumele scăzute ale importurilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune, s-a concluzionat că aceste importuri nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, argumentul a fost respins.
 1.5. Utilizarea anului 2008 ca punct de plecare
 (76)
 Unele părți interesate au susținut că tendința de deteriorare a industriei UE se bazează în mare măsură pe utilizarea anului 2008 ca punct de referință pentru perioada examinată, deoarece se presupune că 2008 a fost un an deosebit de bun pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, informațiile incluse în plângere sugerează că situația industriei UE în 2007 a fost similară sau mai bună decât situația din 2008. Se concluzionează așadar că stabilirea unui prejudiciu nu depinde de utilizarea anului 2008 ca punct de plecare.
 2. Concluzie privind legătura de cauzalitate
 (77)
 Ținând cont de elementele de mai sus și în absența altor afirmații sau observații, conținutul considerentelor 134-153 din regulamentul provizoriu se confirmă.
 (78)
 În concluzie, se confirmă că prejudiciul material suferit de industria din Uniune, care se caracterizează prin scăderea rentabilității, a volumelor producției, a utilizării capacității, a volumelor de vânzări și a cotei de piață a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping. Într-adevăr, efectul reducerii cererii asupra evoluțiilor negative înregistrate de industria din Uniune în ceea ce privește capacitatea de producție, producția și vânzările a fost limitat.
 (79)
 Având în vedere analiza de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă faptul că factorii respectivi nu pot schimba concluzia conform căreia prejudiciul evaluat a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.
 G. INTERESUL UNIUNII
 (80)
 În absența oricăror observații, considerentele 154-164 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, se confirmă.
 H. MĂSURI DEFINITIVE
 1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
 (81)
 Nivelurile de eliminare a prejudiciului au fost adaptate pentru a se ține seama de nivelul de ajustare pentru stadiul de comercializare, aplicat calculul subcotării, astfel cum se precizează la considerentele 54 și 55 de mai sus. În absența oricărei observații specifice, se confirmă considerentele 165-170 din regulamentul provizoriu.
 2. Măsuri definitive
 (82)
 Luând în considerare concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, în conformitate cu articolul 9 din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile produsului în cauză originar din RPC și Thailanda, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile cu excepția unuia, marja de prejudiciu.
 (83)
 Având în vedere nivelul înalt de cooperare al producătorilor-exportatori din China și din Thailanda, taxa pentru toate celelalte societăți a fost stabilită, în cazul ambelor țări, la nivelul celei mai ridicate taxe instituite pentru societățile din țara respectivă care au fost incluse în eșantion sau care au cooperat la anchetă. Taxa pentru toate celelalte societăți va fi aplicată societăților care nu au cooperat la anchetă și societăților care nu au avut exporturi ale produsului în cauză către Uniune în decursul PA.
 (84)
 Pentru societățile cooperante neincluse în eșantion enumerate în anexa la prezentul regulament, nivelul taxei definitive se stabilește la nivelul mediei ponderate a taxelor aplicabile societăților incluse în eșantion.
 (85)
 Nivelul taxelor antidumping definitive se stabilește după cum urmează:
 Republica Populară Chineză
 Societate
 Marja de dumping (%)
 Marja de prejudiciu (%)
 Nivelul taxei (%)
 Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
 57,8
 96,1
 57,8
 Jinan Meide Casting Co., Ltd.
 40,8
 84,4
 40,8
 Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
 24,6
 89,4
 24,6
 Alte societăți cooperante
 41,1
 86,3
 41,1
 Toate celelalte societăți
 57,8
 Thailanda
 Societate
 Marja de dumping (%)
 Marja de prejudiciu (%)
 Nivelul taxei (%)
 BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
 15,5
 43,1
 15,5
 Siam Fittings Co., Ltd
 50,7
 14,9
 14,9
 Toate celelalte societăți
 15,5
 (86)
 Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Astfel, ele reflectă situația constatată pe parcursul prezentei anchete cu privire la aceste societăți. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel, în mod exclusiv, importurilor de produs vizat originar din RPC și Thailanda, fabricat de societățile respective, și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsul importat vizat fabricat de orice altă societate care nu este precizată în mod explicit în dispozitivul prezentului regulament cu denumirea și adresa, inclusiv de entitățile asociate cu cele menționate explicit, nu poate beneficia de aceste niveluri ale taxelor și li se aplică nivelul taxelor aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
 (87)
 Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (5) și să conțină toate informațiile relevante, mai ales cu privire la eventuala modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Dacă este cazul, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxelor.
 (88)
 În ceea ce privește RPC, în vederea asigurării tratamentului egal al noilor exportatori și al societăților cooperante neincluse în eșantion, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice noilor exportatori, care ar fi altfel îndreptățiți la o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, întrucât acesta nu se aplică în cazul în care s-a folosit eșantionarea.
 (89)
 Tuturor părților li s-au comunicat datele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se recomande instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din RPC și Thailanda, precum și a perceperii definitive a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie (denumite în continuare „concluzii finale”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma concluziilor comunicate.
 (90)
 Întrucât în urma comunicării concluziilor finale nu a fost prezentat nici un argument nou care să influențeze rezultatul evaluării cazului, nu se efectuează nicio modificare a constatărilor detaliate mai sus.
 I. ANGAJAMENTUL
 (91)
 Un producător-exportator cooperant thailandez a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, produsul în cauză există într-o multitudine de tipuri (producătorul-exportator a comunicat peste 900 de tipuri de produs vândute în UE) ale căror prețuri variază semnificativ (cu până la 200 % pentru cele mai vândute tipuri, în timp ce produsele mai puțin vândute pot fi chiar de 10 ori mai scumpe decât altele), ceea ce implică un risc foarte ridicat de compensare încrucișată. În plus, tipurile de produs pot evolua în ceea ce privește aspectul și finisajele. Prin urmare, s-a considerat că produsul nu este adecvat pentru un angajament de preț. De asemenea, în ultimii ani, practica constantă a Comisiei a fost de a nu accepta angajamente în cazurile în care produsul există într-o multitudine de tipuri. În consecință, oferta de angajament a fost respinsă.
 J. COLECTAREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
 (92)
 Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și nivelul prejudiciului provocat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită prin regulamentul provizoriu să fie percepute cu titlu definitiv. În cazul în care taxele definitive sunt superioare taxelor provizorii, numai sumele depuse cu titlu de taxe provizorii ar trebui să fie percepute definitiv, în timp ce sumele care depășesc nivelul taxei antidumping definitive sunt returnate.
 (93)
 Deoarece componentele de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac sunt în prezent excluse din definiția produsului (a se vedea considerentele 8 și 11 de mai sus), sumele depuse în mod provizoriu pentru importurile de componente de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac ar trebui restituite.
 K. ÎNCHIDEREA PROCEDURII ÎN CEEA CE PRIVEȘTE INDONEZIA
 (94)
 După cum s-a explicat în considerentul 43 de mai sus, se poate considera că volumele importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din Indonezia nu constituie o cauză a prejudiciului material adus industriei din Uniune. În consecință, se consideră că nu sunt necesare măsuri de protecție și că procedura în ceea ce privește Indonezia ar trebui să fie închisă.
 (95)
 Tuturor părților li s-au comunicat datele și considerentele pe baza cărora s-a intenționat să se recomande închiderea procedurii și nu s-a ridicat nicio obiecție,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 (1) Se instituie o taxă antidumping definitivă impusă în cazul importurilor de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, cu excepția componentelor de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 (cod TARIC 7307191010) și originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și din Thailanda.
 (2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate mai jos este următorul:
 Țara
 Societate
 Nivelul taxei (%)
 Cod adițional TARIC
 RPC
 Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. — Yutian
 57,8
 B335
 Jinan Meide Casting Co., Ltd. — Jinan
 40,8
 B336
 Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. — Qingdao
 24,6
 B337
 Hebei XinJia Casting Co., Ltd. — XuShui
 41,1
 B338
 Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. — Xizhaotong
 41,1
 B339
 Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. — Linyi
 41,1
 B340
 China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. — Taigu
 41,1
 B341
 Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. — Yutian
 41,1
 B342
 Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. — LangFang, Hebei
 41,1
 B343
 Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. —Hongqiao Town, Yutian
 41,1
 B344
 Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. — Tangshan
 41,1
 B345
 Taigu Tongde Casting Co., Ltd. — Nanyang Village, Taigu
 41,1
 B346
 Toate celelalte societăți
 57,8
 B999
 Thailanda
 BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd — Samutsakorn
 15,5
 B347
 Siam Fittings Co., Ltd — Samutsakorn
 14,9
 B348
 Toate celelalte societăți
 15,5
 B999
 (3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
 Articolul 2
 (1) Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1071/2012 pentru importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, cu excepția componentelor de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 (cod TARIC 7307191010) și originare din RPC și din Thailanda se percep definitiv. Se restituie sumele depuse în plus față de nivelul taxelor antidumping definitive.
 (2) Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1071/2012 pentru importurile de componente de fitinguri de compresie care utilizează filetaje metrice conforme cu standardul ISO DIN 13 și cutii de joncțiune circulare filetate din fontă maleabilă fără capac originare din RPC și Thailanda se restituie.
 Articolul 3
 În cazul în care un nou producător-exportator din RPC prezintă Comisiei suficiente dovezi care să demonstreze faptul că:
 —
 nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 ianuarie 2011 până la 31 decembrie 2011);
 —
 nu este afiliat niciunui exportator sau producător din RPC care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament;
 —
 a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune,
 articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion, aplicându-i-se astfel media ponderată a taxei, de 41,1 %.
 Articolul 4
 Procedura antidumping privind importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 și originare din Indonezia se închide.
 Articolul 5
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 13 mai 2013.
 Pentru Consiliu
 Președintele
 S. COVENEY
 (1) JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
 (2) JO L 318, 15.11.2012, p. 10.
 (3) JO C 44, 16.2.2012, p. 33.
 (4) Fitingurile de compresie utilizează un filetaj metric conform standardului ISO DIN 13, în timp ce accesoriile cu filetaj standard utilizează de obicei filetaje conforme cu standardele ISO 7/1 și ISO 228/1.
 (5) Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, biroul N105, 1049 Bruxelles, BELGIA.