type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 27.3.2013
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 89/1
 Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis aadressil
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 12 – ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral
 Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:
 04-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumise kuupäev: 26. juuli 2012
 SISUKORD
 EESKIRI
 1.
 Reguleerimisala
 2.
 Mõisted
 3.
 Tüübikinnituse taotlemine
 4.
 Tüübikinnitus
 5.
 Tehnilised nõuded
 6.
 Katsetamine
 7.
 Sõiduki- või rooliseadme tüübi muutmine ning tüübikinnituse laiendamine
 8.
 Toodangu vastavus nõuetele
 9.
 Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral
 10.
 Juhised
 11.
 Tootmise lõplik peatamine
 12.
 Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid
 13.
 Üleminekusätted
 LISAD
 1A LISA.
 Teatis sõidukitüübile tüübikinnituse andmise, laiendamise, sellest keeldumise või selle tühistamise või seda tüüpi sõiduki tootmise lõpliku peatamise kohta seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral vastavalt eeskirjale nr 12
 1B LISA.
 Teatis rooliseadme tüübile tüübikinnituse andmise, laiendamise, sellest keeldumise või selle tühistamise või seda tüüpi rooliseadme tootmise lõpliku peatamise kohta seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral vastavalt eeskirjale nr 12
 2. LISA.
 Tüübikinnitusmärkide kujundus
 3. LISA.
 Laupkokkupõrkekatse vastu tõket
 4. LISA.
 Mannekeeni ülakeha katse
 Liide.
 Mannekeeni ülakeha
 5. LISA.
 Pea vormi katse
 6. LISA.
 Mootorsõiduki istekohtade H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise kord
 1. liide.
 Kolmemõõtmelise H-punkti aparaadi kirjeldus
 2. liide.
 Kolmemõõtmeline teljestik
 3. liide.
 Istekohtade võrdlusandmed
 7. LISA.
 Katsemenetlused, mis käsitlevad elektrisõidukites viibijate kaitset kõrgepinge ja elektrolüütide väljavoolu eest
 1. liide.
 Liigestega katsesõrm (IPXXB)
 1. REGULEERIMISALA
 1.1.
 Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-kategooria mootorsõidukite ja alla 1 500 kg registrimassiga N1-kategooria sõidukite roolimehhanismide ja kõrgpingel töötava elektrilise jõuülekande suhtes ning nende kõrgpingel töötavate osade ja süsteemide töö suhtes, mis on elektrilise jõuülekande kõrgepingesiiniga galvaaniliselt ühendatud, seoses sõidukis viibijate kaitsmisega laupkokkupõrke korral.
 1.2.
 Tootja taotlusel võib käesoleva eeskirja alusel anda tüübikinnituse ka sõidukitele, mida ei ole punktis 1.1 nimetatud.
 2. MÕISTED
 Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:
 2.1. „Sõiduki tüübikinnitus” – sõidukitüübi kinnitamine seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral.
 2.2. „Sõidukitüüp” – mootorsõidukikategooria, mille sõidukid ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:
 2.2.1. Sisepõlemismootoriga sõidukid:
 2.2.1.1.
 rooliseadmest eespool oleva sõidukiosa ehitus, mõõtmed, kuju ja koostismaterjalid;
 2.2.1.2.
 sõidukorras sõiduki mass, nagu see on määratletud punktis 2.18.
 2.2.2. Elektrimootoriga sõidukid:
 2.2.2.1.
 rooliseadmest eespool oleva sõidukiosa ehitus, mõõtmed, kuju ja koostismaterjalid;
 2.2.2.2.
 laetava energiasalvestussüsteemi (RESS) asukoht, niivõrd kui see mõjutab negatiivselt käesolevas eeskirjas ettenähtud löökkatse tulemusi;
 2.2.2.3.
 sõidukorras sõiduki mass, nagu see on määratletud punktis 2.18.
 2.3. „Rooliseadme tüübikinnitus” – rooliseadme tüübi kinnitamine seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral.
 2.4. „Rooliseadme tüüp” – rooliseadme kategooria, kuhu kuuluvad rooliseadmed ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:
 2.4.1.
 ehitus, mõõtmed, kuju ja koostismaterjalid.
 2.5. „Rooliseade” – roolimisseade, tavaliselt rooliratas, mida liigutab juht.
 2.6. „Universaalne rooliseade” – rooliseade, mida saab paigaldada mitmele tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, mille puhul rooliseadme roolisamba külge kinnitamise erinevus ei mõjuta rooliseadme tööd.
 2.7. „Turvapadi” – elastne padi, mis rõhu all täitub gaasiga ja:
 2.7.1.
 on ette nähtud juhi kaitseks löögi eest vastu rooliseadet;
 2.7.2.
 täitub seadme abil, mis rakendub sõiduki kokkupõrke korral.
 2.8. „Roolirõngas” – ringikujuline rooliratta välisrõngas, mida juhi käsi juhtimise ajal tavaliselt hoiab.
 2.9. „Kodar” – roolirattarõngast roolirattarummuga ühendav varb.
 2.10. „Roolirattarumm” – tavaliselt rooliseadme keskosas asuv osa, mis:
 2.10.1.
 ühendab rooliseadet roolivõlliga,
 2.10.2.
 kannab rooliseadme jõumomendi üle roolivõllile.
 2.11. „Roolirattarummu kese” – roolirattarummu pinnal olev punkt, mis on roolivõlli teljel.
 2.12. „Rooliseadme tasapind” – rooliratta puhul sile pind, mis jagab roolirattarõnga võrdselt juhi ja sõiduki esiosa vahel.
 2.13. „Roolivõll” – osa, mis kannab rooliseadmele rakendatud jõumomendi üle rooliseadme korpusesse.
 2.14. „Roolisammas” – roolivõlli sisaldav korpus.
 2.15. „Roolimehhanism” – agregaat, mis koosneb rooliseadmest, roolisambast, koostemanustest, roolivõllist, rooliseadme korpusest ja kõigist muudest komponentidest, näiteks energia neeldumist soodustavad komponendid juhuks, kui midagi põrkub vastu rooliseadet.
 2.16. Sõitjateruum
 2.16.1. „Sõitjateruum sõitja kaitse tähenduses” – sõitjatele ettenähtud ruum, mida piiravad katus, põrand, külgseinad, uksed, välisseinte aknad ja esivahesein ning pagasiruumist eraldav tagumine vahesein või tagaistme seljatugi.
 2.16.2. „Sõitjateruum elektriohutuse hindamise tähenduses” – sõitjatele ettenähtud ruum, mida piiravad katus, põrand, külgseinad, uksed, välisseinte aknad, esivahesein ja tagavahesein või tagaluuk ning elektrilised kaitsetõkked ja -kestad, mis kaitsevad jõuülekandeseadmeid otsese kontakti eest pingestatud osadega.
 2.17. „Löökkeha” – jäik peakujuline 165 mm läbimõõduga katsekeha vastavalt käesoleva eeskirja 5. lisa punktile 3.
 2.18. „Sõidukorras sõiduki mass” – sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kusjuures kütusepaak on täidetud kütusega, sõiduk on varustatud jahutusvedeliku ja määrdeõliga ning tööriistakomplekti ja varurattaga (kui need kuuluvad sõiduki tootja kindlaks määratud tavapärasesse varustusse) ning laetava energiasalvestussüsteemiga.
 2.19. „Kõrgepinge” – sellise elektrilise komponendi või ahela klassifikaator, mille tööpinge ruutkeskmine (rms) on alalisvoolu korral > 60 V ja ≤ 1 500 V ning vahelduvvoolu korral > 30 V ja ≤ 1 000 V.
 2.20. „Laetav energiasalvestussüsteem (edaspidi ka „RESS”)” – elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergiat andev laetav energiasalvestussüsteem.
 2.21. „Elektri kaitsetõke” – osa, mis kaitseb mis tahes otsese kontakti eest kõrgpingestatud osadega.
 2.22. „Elektriline jõuülekanne” – vooluahel, mis hõlmab veomootorit/-mootoreid ja võib peale selle hõlmata laetavat energiasalvestussüsteemi, elektrienergia muundamissüsteemi, elektroonilisi muundureid, nendega seotud elektrijuhtmestikku ja pistmikke ning ühendussüsteemi laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks.
 2.23. „Pingestatud osad” – elektrit juhtiv(ad) osa(d), mida ettenähtud tavakasutuses läbib elektrivool.
 2.24. „Elektrit juhtiv katmata osa” – elektrit juhtiv osa, mida võib vastavalt kaitseastme IPXXB nõuetele puudutada ja mida võib isolatsiooni rikke korral läbida elektrivool. See hõlmab ka kaetud osi, mille katet saab eemaldada tööriistu kasutamata.
 2.25. „Otsene kontakt” – inimeste kontakt kõrgpingestatud osadega.
 2.26. „Kaudne kontakt” – inimeste kontakt elektrit juhtivate katmata osadega.
 2.27. „Kaitseaste IPXXB” – elektrilise kaitsetõkke või kaitsekesta pakutav kaitse kontakti eest kõrgpingestatud osadega; kaitset on kontrollitud 7. lisa punktis 4 kirjeldatud liigestega katsesõrme (IPXXB) abil.
 2.28. „Tööpinge” – vooluahela pinge ruutkeskmise (rms) suurim tootja ettenähtud väärtus, mis võib esineda avatud vooluahela korral või tavapärastes töötingimustes mis tahes elektrit juhtivate osade vahel. Kui vooluahel on galvaanilise isolatsiooni abil osadeks jagatud, määratletakse tööpinge iga jagatud osa kohta.
 2.29. „Ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi (RESS) laadimiseks” – vooluahel, sh sõiduki sisendkonnektor, mida kasutatakse laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks välisest elektritoiteallikast.
 2.30. „Elektriline šassii” – elektrit juhtivatest osadest koosnev elektriliselt ühendatud kogum, mille elektripotentsiaal võetakse võrdlusaluseks.
 2.31. „Vooluahel” – omavahel ühendatud kõrgpingestatud osade kogum, mida läbib tavapärastes töötingimustes elektrivool.
 2.32. „Elektrienergia muundamise süsteem” – elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergiat genereeriv ja edastav süsteem.
 2.33. „Elektrooniline muundur” – elektrilise käitamise eesmärgil elektrienergia reguleerimist ja/või muundamist võimaldav seade.
 2.34. „Kaitsekest” – siseosi ümbritsev ja neid mis tahes otsese kontakti eest kaitsev osa.
 2.35. „Kõrgepingesiin” – kõrgepingel töötav vooluahel, sh ühendussüsteem laetava energiasalvestussüsteemi laadimiseks.
 2.36. „Tahke isolaator” – elektrijuhtmestikku kattev isolatsioon, mis kaitseb kõrgpingestatud osasid mis tahes otsese kontakti eest. Siia kuulub ka pistmike pingestatud osasid isoleeriv kate ning isoleerimise eesmärgil kasutatav lakk või värv.
 2.37. „Automaatne lahtiühendamine” – seade, mis käivitamise korral eraldab elektrienergia allikad galvaaniliselt elektrilise jõuülekande kõrgepingeahela muudest osadest.
 2.38. „Avatud tüüpi veoaku” – vedelikupõhine aku, mis tekitab atmosfääri vabanevat gaasilist vesinikku.
 3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE
 3.1. Sõidukitüüp
 3.1.1.
 Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral esitab sõiduki tootja või tema ametlik esindaja.
 3.1.2.
 Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:
 3.1.2.1.
 sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus rooliseadmest eespool oleva sõidukiosa ehituse, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalide kohta;
 3.1.2.2.
 roolimehhanismi ning selle sõiduki šassiile ja kerele kinnitamise piisavalt üksikasjalikud joonised ettenähtud mõõtkavas;
 3.1.2.3.
 roolimehhanismi tehniline kirjeldus;
 3.1.2.4.
 sõidukorras sõiduki mass;
 3.1.2.5.
 tõend selle kohta, et rooliseade on saanud tüübikinnituse vastavalt eeskirja punktile 5.2, kui see on kohaldatav;
 3.1.2.6.
 tõend selle kohta, et roolimehhanism vastab eeskirja nr 94 punktis 5.2.2 esitatud tehnilistele nõuetele, kui taotleja esitab tüübikinnituse taotluse vastavalt punktile 5.1.2;
 3.1.2.7.
 tõend selle kohta, et rooliseade vastab eeskirja nr 94 punktides 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 esitatud tehnilistele nõuetele, kui taotleja esitab tüübikinnituse taotluse vastavalt punktile 5.2.1;
 3.1.2.8.
 elektrienergia allika tüübi, asukoha ja elektrilise jõuülekandesüsteemi (nt hübriid, elektriline) üldine kirjeldus.
 3.1.3.
 Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada järgmine katsematerjal:
 3.1.3.1.
 punktis 5.1 nimetatud katse tegemiseks kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk;
 3.1.3.2.
 tootja äranägemisel ning kokkuleppel tehnilise teenistusega kas veel üks sõiduk või sõiduki osad, mida loetakse punktides 5.2 ja 5.3 viidatud katsete seisukohast oluliseks.
 3.1.3.3.
 Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tõhus kontroll.
 3.2. Rooliseadme tüüp
 3.2.1.
 Rooliseadme tüübikinnituse taotluse seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral peab esitama roolimehhanismi tootja või tema ametlik esindaja.
 3.2.2.
 Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:
 3.2.2.1.
 rooliseadme tüübi üksikasjalik kirjeldus rooliseadme ehituse, mõõtmete ja koostismaterjalide osas;
 3.2.2.2.
 roolimehhanismi ning selle sõiduki šassiile ja kerele kinnitamise piisavalt üksikasjalikud joonised ettenähtud mõõtkavas;
 3.2.2.3.
 tõend selle kohta, et rooliseade vastab eeskirja nr 94 punktides 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 esitatud tehnilistele nõuetele, kui taotleja esitab tüübikinnituse taotluse vastavalt punktile 5.2.1.
 3.2.3.
 Punktides 5.2 ja 5.3 nimetatud katsete tegemiseks tuleb tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitada kinnitatava rooliseadme tüüpi esindav rooliseade ja tootja äranägemisel ning kokkuleppel tehnilise teenistusega need sõiduki osad, mis on katsete jaoks olulised.
 4. TÜÜBIKINNITUS
 4.1. Tüübikinnitustunnistusele tuleb lisada punktis 4.1.1 või 4.1.2 nimetatud näidisele vastav tunnistus:
 4.1.1.
 punktis 3.1 nimetatud taotluste puhul vastavalt 1A lisale;
 4.1.2.
 punktis 3.2 nimetatud taotluste puhul vastavalt 1B lisale.
 4.2. Sõidukitüüp
 4.2.1.
 Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja punktide 5 ja 6 ning 4., 5., ja 6. lisa nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.
 4.2.2.
 Igale kinnitatud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 04, mis viitavad 04-seeria muudatustele) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teist tüüpi roolimehhanismiga varustatud samale sõidukitüübile ega teisele punktis 2.2 määratletud sõidukitüübile.
 4.2.3.
 Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1.A lisas esitatud näidisele vastaval vormil.
 4.2.4.
 Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest:
 4.2.4.1.
 ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (1);
 4.2.4.2.
 käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber, mis asuvad punktis 4.2.4.1 nimetatud ringist paremal.
 4.2.5.
 Kui sõiduk vastab ühe või mitme lepingule lisatud muu eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on andnud sellele käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse, ei ole punktis 4.2.4.1 ettenähtud sümbolit tarvis korrata; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse number ning täiendavad sümbolid kõikide eeskirjade kohta, mille alusel on antud tüübikinnitus riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, vertikaalsete tulpadena punktis 4.2.4.1 ettenähtud sümbolist paremale.
 4.2.6.
 Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.
 4.2.7.
 Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja poolt sõidukile kinnitatud andmesildile või selle lähedusse.
 4.3. Rooliseadme tüüp
 4.3.1.
 Kui käesoleva eeskirja kohaselt eraldi kinnituse saamiseks esitatud rooliseade vastab punktide 5 ja 6 ning 4., 5. ja 6. lisa nõuetele, antakse sellele rooliseadme tüübile kinnitus. Seda kohaldatakse üksnes ilma turvapadjata rooliseadmete suhtes.
 4.3.2.
 Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 04, mis viitavad 04-seeria muudatustele) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele punktis 2.4 määratletud rooliseadme tüübile.
 4.3.3.
 Teade rooliseadme tüübile käesoleva eeskirja kohase kinnituse andmise, kinnituse laiendamise või kinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1.B lisas esitatud näidisele vastaval vormil.
 4.3.4.
 Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud rooliseadme tüübile vastavale rooliseadmele kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest:
 4.3.4.1.
 ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (1);
 4.3.4.2.
 ringi alla paigutatud tüübikinnitusnumber;
 4.3.4.3.
 punkti 5.2.1 kohase tüübikinnituse korral sümbol R94-02.
 4.3.5.
 Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.
 4.4. Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.
 5. TEHNILISED NÕUDED
 5.1. Kui sõidukorras ja mannekeenita tühimassiga sõiduk liigub kokkupõrkekatses kiirusega 48,3 km/h (30 miili/h), ei tohi roolisamba ülemine osa ja selle võll liikuda ei tahapoole, sõiduki pikiteljega horisontaalselt ega paralleelselt rohkem kui 12,7 cm ega vertikaalselt ülespoole mitte rohkem kui 12,7 cm sõidukipunkti suhtes, mida kokkupõrge ei ole mõjutanud (2).
 5.1.1. Peale selle peavad elektrilise jõuülekandesüsteemiga varustatud sõidukid vastama punktile 5.5. Selle tõendamiseks võib tootja taotlusel ja pärast tehnilise teenistuse poolset valideerimist teha eraldi laupkokkupõrkekatse, tingimusel et elektrilised komponendid ei mõjuta sõidukitüübi juhi kaitset, mille kriteeriumid on kindlaks määratud käesolevas eeskirjas.
 5.1.2. Punkti 5.1 nõudeid tuleb täita, kui sellise roolisüsteemiga varustatud sõiduk vastab eeskirja nr 94 punktis 5.2.2 esitatud tehnilistele nõuetele.
 5.2. Kui mannekeeni ülakeha põrkab vastu rooliseadet suhtelise kiirusega 24,1 km/h (15 miili/h), ei tohi rooliseadme poolt mannekeenile rakendatud jõud olla suurem kui 1,111 daN.
 5.2.1. Turvapadjaga varustatud rooliseadme puhul loetakse punkti 5.2 nõuded täidetuks, kui sellise roolisüsteemiga varustatud sõiduk vastab eeskirja nr 94 punktides 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 esitatud tehnilistele nõuetele.
 5.3. Kui löökkeha põrkab kooskõlas 5. lisa katsetuskorraga vastu rooliseadet suhtelise kiirusega 24,1 km/h, ei tohi löökkeha aeglustus ületada kumulatiivselt 80 g enam kui 3 millisekundi jooksul. Kanali sagedusklassis (CFC) 600 Hz peab aeglustus olema alati alla 120 g.
 5.4. Rooliseade peab olema konstrueeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et:
 5.4.1. enne punktides 5.2 ja 5.3 nõutavat kokkupõrkekatset ei tohi rooliseadme juhipoolsel pinnal, mida võib puutuda 165 mm läbimõõduga kera, olla mingeid ebatasasusi ega teravaid servi, mille kumerusraadius on alla 2,5 mm.
 Turvapadjaga varustatud rooliseadme puhul loetakse see nõue täidetuks, kui ükski osa, mida võib puutuda 165 mm läbimõõduga kera, ei sisalda eeskirja nr 21 punktis 2.18 määratletud ohtlikke teravaid servi, mis võivad suurendada sõidukis viibijate tõsise vigastamise riski.
 5.4.1.1. Pärast punktides 5.2 ja 5.3 nõutavat kokkupõrkekatset ei tohi rooliseadme juhipoolsel pinnal olla teravaid ega ebatasaseid servi, mis võiksid suurendada juhi vigastuste saamise või nende tõsiduse ohtu. Väikestele pindmistele lõhedele ja pragudele ei pöörata tähelepanu.
 5.4.1.1.1. Väljaulatuva osa puhul, mis koosneb osast, mille materjali Shore’i kõvadus A on alla 50 ja mis on paigaldatud jäigale alusele, kohaldatakse punkti 5.4.1.1 nõudeid ainult jäiga aluse suhtes.
 5.4.2. Rooliseade tuleb konstrueerida, valmistada ja paigaldada nii, et sellel ei ole selliseid osi või lisaseadmeid, kaasa arvatud helisignaali kontrollseade ja koostemanused, mis võiksid tavaliste juhtimisliigutuste puhul haakuda juhi riietesse või ehetesse.
 5.4.3. Rooliseadmed, mis ei kuulu originaalvarustuse hulka, peavad vastama tehnilistele nõuetele, kui neid katsetatakse kooskõlas 4. lisa punktiga 2.1.3 ja 5. lisa punktiga 2.3.
 5.4.4. Universaalsete rooliseadmete puhul peavad nõuded olema täidetud:
 5.4.4.1.
 roolisamba iga nurga puhul; selle all mõistetakse, et katsed tuleb teha vähemalt roolisamba suurima ja väikseima nurga juures kõigi tüübikinnitusega sõidukitüüpide puhul, mille jaoks need rooliseadmed on ette nähtud;
 5.4.4.2.
 löökkeha ja mannekeeni ülakeha igas võimalikus asendis rooliseadme suhtes; selle all mõistetakse, et katsed tuleb teha vähemalt keskmises asendis kõikide tüübikinnituse saanud sõidukitüüpide puhul, mille jaoks need rooliseadmed on ette nähtud. Kui kasutatakse roolisammast, peab see olema sellist tüüpi, millega saadakse halvim tulemus.
 5.4.5. Kui üht tüüpi rooliseadme kohandamiseks erinevatele roolisammastele kasutatakse adapterit ning kui suudetakse näidata, et nende adapteritega on süsteemi energiat neelavad omadused samad, võib kõik katsed teha üht tüüpi adapteriga.
 5.5. Käesoleva eeskirja 3. lisas kindlaksmääratud korra kohaselt tehtud katse tulemusena vastavad kõrgepingel töötav elektriline jõuülekandesüsteem ning kõrgepingel töötavad osad ja süsteemid, mis on elektrilise jõuülekande kõrgepingesiiniga galvaaniliselt ühendatud, järgmistele nõuetele.
 5.5.1. Kaitse elektrilöögi vastu
 Pärast kokkupõrget on täidetud vähemalt üks punktides 5.5.1.1–5.5.1.4.2 esitatud neljast kriteeriumist.
 Kui sõidukil on automaatse lahtiühendamise funktsioon või seade, mis eraldab elektrilise jõuülekandesüsteemi sõidu ajal galvaaniliselt osadeks, kohaldatakse pärast lahtiühendamise funktsiooni aktiveerimist lahtiühendatud ahela või iga eraldatud ahela suhtes eraldi vähemalt üht järgmistest kriteeriumidest.
 Punktis 5.5.1.4 määratletud kriteeriumi ei kohaldata, kui rohkem kui ühe kõrgepingesiini osa potentsiaal ei ole kaitseastme IPXXB nõuete kohaselt kaitstud.
 Kui katse tehakse nii, et kõrgepingesüsteemi osa(d) ei ole pingestatud, tõendatakse asjaomas(t)e osa(de) kaitse elektrilöögi vastu kas punkti 5.5.1.3 või punkti 5.5.1.4 kohaselt.
 5.5.1.1. Kõrgepinge puudumine
 Kõrgepingesiinide pinge Vb, V1 ja V2 on võrdne või väiksem kui 30 VAC või 60 VDC, nagu on täpsustatud 7. lisa punktis 2.
 5.5.1.2. Vähene elektrienergia
 Kõrgepingesiinide koguenergia (TE) on väiksem kui 2,0 džauli mõõdetuna 7. lisa punktis 3 määratletud katsemenetluse valemi a kohaselt. Koguenergia (TE) võib arvutada ka kõrgepingesiinis mõõdetud pinge Vb ja X-kondensaatori tootja määratud elektrimahtuvuse (Cx) alusel, kasutades 7. lisa punktis 3 esitatud valemit b.
 Y-kondensaatorites salvestatud energia (TEy1, TEy2) peab samuti olema väiksem kui 2,0 džauli. Selle arvutamiseks mõõdetakse kõrgepingesiini ja elektrilise šassii pinged V1 ja V2 ning Y-kondensaatori tootja määratud elektrimahtuvus, kasutades 7. lisa punktis 3 esitatud valemit c.
 5.5.1.3. Füüsiline kaitse
 Kaitseks otsese kontakti eest kõrgpingestatud osadega on ette nähtud kaitseaste IPXXB.
 Kaitseks kaudse kontakti tagajärjel tekkida võiva elektrilöögi eest peab kõikide elektrit juhtivate katmata osade ja elektrilise šassii vaheline takistus vähemalt 0,2 ampri suuruse voolutugevuse juures olema alla 0,1 oomi.
 See nõue on täidetud, kui galvaaniline ühendus luuakse keevisliite abil.
 5.5.1.4. Isolatsioonitakistus
 Punktides 5.5.1.4.1 ja 5.5.1.4.2 esitatud kriteeriumid peavad olema täidetud.
 Mõõtmine tuleb teha 7. lisa punkti 5 kohaselt.
 5.5.1.4.1. Eraldatud alalisvoolu- ja vahelduvvoolusiinidest koosnev elektriline jõuülekanne
 Kui vahelduvvoolul töötavad kõrgepingesiinid ja alalisvoolul töötavad kõrgepingesiinid on üksteisest galvaaniliselt isoleeritud, on kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse (Ri, nagu see on määratletud 7. lisa punktis 5) minimaalne väärtus alalisvoolul töötavate kõrgepingesiinide puhul 100 Ω tööpinge iga voldi kohta ja vahelduvvoolul töötavate kõrgepingesiinide puhul 500 Ω tööpinge iga voldi kohta.
 5.5.1.4.2. Kombineeritud alalisvoolu- ja vahelduvvoolusiinidest koosnev elektriline jõuülekanne
 Kui vahelduvvoolul töötavad kõrgepingesiinid ja alalisvoolul töötavad kõrgepingesiinid on omavahel galvaaniliselt ühendatud, on kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse (Ri, nagu see on määratletud 7. lisa punktis 5) minimaalne väärtus 500 Ω tööpinge iga voldi kohta.
 Kui kõikide vahelduvvoolul töötavate kõrgepingesiinide puhul on tagatud kaitseaste IPXXB või kui vahelduvpinge on kokkupõrke järgselt maksimaalselt 30 V, on kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse (Ri, määratletud 7. lisa punktis 5) minimaalne väärtus 100 Ω tööpinge iga voldi kohta.
 5.5.2. Elektrolüütide väljavool
 30 minuti jooksul pärast kokkupõrget ei või laetavast energiasalvestussüsteemist voolata sõitjateruumi elektrolüüte ning väljapoole sõitjateruumi võib laetavast energiasalvestussüsteemist voolata maksimaalselt 7 % elektrolüüte, v.a avatud tüüpi veoakude puhul. Avatud tüüpi veoakudest võib väljapoole sõitjateruumi voolata maksimaalselt 7 % elektrolüüte, s.o kokku mitte rohkem kui 5,0 liitrit. Tootja tõendab nõuetele vastavust 7. lisa punkti 6 kohaselt.
 5.5.3. Laetava energiasalvestussüsteemi paigalpüsimine
 Sõitjateruumis asuv laetav energiasalvestussüsteem peab jääma oma kohale ning süsteemi komponendid peavad jääma süsteemi piiridesse.
 Ükski mis tahes laetava energiasalvestussüsteemi osa, mis on elektriohutuse hindamiseks paigaldatud väljapoole sõitjateruumi, ei või kokkupõrkekatse ajal või pärast seda tungida sõitjateruumi.
 Tootja tõendab nõuetele vastavust 7. lisa punkti 7 kohaselt.
 5.6. Punktide 5.5–5.5.3 nõudeid tuleb täita, kui kõrgpingel töötava elektrilise jõuülekandesüsteemiga varustatud sõiduk vastab eeskirja nr 94 muudatuste 02-seeria punktides 5.2.8–5.2.8.3 esitatud tehnilistele nõuetele.
 6. KATSETAMINE
 6.1.
 Punktides 5.1–5.4 ettenähtud nõuete täitmist kontrollitakse kooskõlas käesoleva eeskirja 3., 4. ja 5. lisas esitatud meetoditega. Punktis 5.5 ettenähtud nõuete täitmist kontrollitakse kooskõlas käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud meetoditega. Kõik mõõtmised tuleb teha ISO 6487 1987 alusel.
 6.2.
 Tüübikinnitusasutuse äranägemisel võib lubada ka muude katsete tegemist, kui nende samaväärsust saab tõendada. Sellisel juhul lisatakse tüübikinnitusdokumentidele protokoll, milles kirjeldatakse kasutatud meetodeid ja saadud tulemusi.
 7. SÕIDUKI VÕI ROOLISEADME TÜÜBI MUUTMINE NING TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE
 7.1.
 Igast sõiduki või rooliseadme tüübi või nende mõlema muutmisest tuleb teatada sõiduki või rooliseadme tüübi kinnitanud asutusele. Seejärel võib kõnealune asutus kas:
 7.1.1.
 võtta seisukoha, et tehtud muudatustel ei ole tõenäoliselt arvestatavat negatiivset mõju ja et sõiduk vastab endiselt nõuetele, või
 7.1.2.
 nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katseprotokolli.
 7.2.
 Ilma et see piiraks punkti 7.1 sätete kohaldamist, ei peeta sõidukitüübi muutmiseks sõiduki varianti, mille mass sõidukorras olekus on väiksem kui sõidukil, millele on tehtud tüübikinnituse katse.
 7.3.
 Muudetud tüübi kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.2.3 või 4.3.3 kindlaksmääratud korras.
 7.4.
 Tüübikinnituse laiendanud pädev asutus määrab sellisele laiendamisele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1.A või 1.B lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 8. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE
 8.1.
 Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduk või rooliseade peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktides 5 ja 6 sätestatud nõudeid.
 8.2.
 Selleks et veenduda punkti 8.1 nõuete täitmises, tuleb toodangut asjakohaselt kontrollida.
 8.3.
 Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:
 8.3.1.
 tagama sõiduki ja rooliseadme kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra olemasolu;
 8.3.2.
 pääsema ligi katseseadmetele, mis on vajalikud iga kinnitatud tüübi vastavuse kontrollimiseks;
 8.3.3.
 tagama, et katsetulemused registreeritakse ning et lisatud dokumendid oleksid kättesaadavad ajavahemikus, mis lepitakse kokku tüübikinnitusasutusega;
 8.3.4.
 analüüsima iga liiki katsete tulemusi, et kontrollida sõiduki või rooliseadme omadusi ja tagada nende vastavus nõuetele, võttes arvesse tööstuslikus tootmises lubatud kõrvalekaldeid;
 8.3.5.
 tagama, et iga sõiduki- või rooliseadme tüübi puhul tehakse vähemalt mõõtmistega seotud katsed;
 8.3.6.
 tagama, et kui kõnealust liiki katse käigus ilmneb mis tahes näidise või katseeksemplari nõuetele mittevastavus, valitakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb astuda kõik vajalikud sammud, et taastada asjaomase toodangu vastavus nõuetele.
 8.4.
 Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid.
 8.4.1.
 Väliskontrollijale esitatakse iga kontrolli puhul katseandmed ja andmed tootmise kohta.
 8.4.2.
 Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste miinimumarvu võib kindlaks määrata tootja enda tehtud kontrollimiste tulemuste alusel.
 8.4.3.
 Kui kontrollimisel ei osutunud kvaliteedi tase rahuldavaks või kui on vaja kontrollida punkti 8.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija välja näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatsed teinud tehnilisele teenistusele.
 8.4.4.
 Pädev asutus võib korraldada mis tahes käesoleva eeskirjaga ette nähtud katseid. Kontrollimiste tavapärane, pädeva asutuse kinnitatud sagedus on kord aastas. Kui mõne kõnealuse kontrolli tulemused ei osutu rahuldavaks, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud.
 9. KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL
 9.1.
 Sõiduki- või rooliseadme tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tunnistada kehtetuks, kui punktis 8.1 kehtestatud nõuded ei ole täidetud või kui väljavalitud sõiduk (sõidukid) või rooliseade (rooliseadmed) ei soorita punktis 8.2 nimetatud kontrolli edukalt.
 9.2.
 Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab talle varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades vastavalt vajadusele kas käesoleva eeskirja 1.A või 1.B lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 10. JUHISED
 Kui rooliseadme tüüp tarnitakse sõidukist eraldi, peab pakkimis- ja paigaldusjuhistel olema selgelt märgitud, millisele sõidukitüübile see on ette nähtud.
 11. TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE
 Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud sõiduki- või rooliseadme tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teatise saamisel teatab asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades vastavalt vajadusele kas käesoleva eeskirja 1.A või 1.B lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.
 12. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID
 Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised esitavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusi andvate asutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides väljaantud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, sellest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.
 13. ÜLEMINEKUSÄTTED
 13.1. Alates käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste jõustumise kuupäevast ei tohi ükski kokkuleppeosaline lükata tagasi tüübikinnitustaotlust, mis on esitatud vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.
 13.2. Alates 04-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast välja tüübikinnitust vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 04-seeria muudatustega.
 13.3. Sõiduki tüübikinnitus
 13.3.1.
 36 kuu möödumisel punktis 13.1 nimetatud ametlikust jõustumiskuupäevast annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse M1-kategooria eestjuhitavatele sõidukitele ja alla 1,5-tonnistele N1-kategooria sõidukitele ainult juhul, kui sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 03-seeria muudatustega; see ei hõlma käesoleva eeskirja punkti 5.1 sätteid, milles käsitletakse roolisamba suurimat püstsuunalist nihet ning mida kohaldatakse uute tüübikinnituste suhtes pärast täiendava 12 kuu möödumist.
 13.3.2.
 48 kuu möödumisel punktis 13.1 nimetatud ametlikust jõustumiskuupäevast annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse M1-kategooria sõidukitele, mis ei ole eestjuhitavad, ainult juhul, kui sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.
 13.3.3.
 60 kuu möödumisel punktis 13.1 nimetatud ametlikust jõustumiskuupäevast võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tunnustamast sõidukite tüübikinnitusi, mis ei ole antud käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste kohaselt.
 13.3.4.
 24 kuu möödumisel 04-seeria muudatuste jõustumise kuupäevast annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse üksnes neile sõidukitüüpidele, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 04-seeria muudatustega.
 Kõrgepingel töötava elektrilise jõuülekandesüsteemiga sõidukite puhul pikendatakse kõnealust tähtaega 12 kuu võrra, kui tootja näitab tehnilist teenistust rahuldaval viisil, et sõiduki pakutav kaitse on samaväärne kaitsega, mis vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 04-seeria muudatustega.
 13.3.5.
 Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaste tüübikinnituste laienduste andmisest, kui laiendusega ei kaasne muudatusi sõiduki käitussüsteemis. 48 kuu möödumisel 04-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei anta varasemate seeriate muudatuste kohaste tüübikinnituste laiendusi sõidukitele, mis on varustatud kõrgepingel töötava elektrilise jõuülekandesüsteemiga.
 13.3.6.
 Kui käesoleva eeskirja 04-seeria muudatuste jõustumise ajal on jõus riiklikud ohutusnõuded kõrgepingel töötava elektrilise jõuülekandesüsteemiga sõidukite kohta, võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda sellistele sõidukitele riikliku tüübikinnituse andmisest või nende registreerimisest, kui sõidukid ei ole kooskõlas riiklike nõuetega, välja arvatud juhul, kui sõidukid on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja 04-seeria muudatuste kohaselt.
 13.3.7.
 48 kuu möödumisel käesoleva eeskirja 04-seeria muudatuste jõustumisest võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisest kõrgepingel töötava elektrilise jõuülekandesüsteemiga sõidukitele ning selliste sõidukite riiklikust või piirkondlikust esmaregistreerimisest (esmasest kasutuselevõtust), kui sõidukid ei vasta käesoleva eeskirja 04-seeria muudatuste nõuetele.
 13.3.8.
 Kehtima jäävad käesoleva eeskirja 03-seeria muudatustele vastavad sõidukitele antud tüübikinnitused, mida 04-seeria muudatused ei mõjuta, ning käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised aktsepteerivad neid jätkuvalt.
 13.4. Rooliseadme tüübi kinnitamine
 13.4.1.
 Rooliseadmetele antud tüübikinnitused, mis vastavad käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele, jäävad kehtima isegi pärast 04-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ja käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised aktsepteerivad neid jätkuvalt, samuti võivad kokkuleppeosalised jätkata 03-seeria muudatuste kohaste tüübikinnituste laienduste andmist.
 13.4.2.
 Alates 03-seeria muudatuste 2. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast ei anna kokkuleppeosalised eraldi tüübikinnitusi turvapadjaga varustatud rooliseadme tüübile.
 13.4.3.
 Alates 03-seeria muudatuste 2. täienduse ametlikust jõustumiskuupäevast võivad kokkuleppeosalised keelduda tunnustamast turvapadjaga varustatud rooliseadme tüübi eraldi tüübikinnitusi.
 (1) 1985. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).
 (2) Vt 3. lisa punkt 3.1.
 1A LISA
 TEATIS
 (suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))
 1.B LISA
 TEATIS
 (suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))
 2. LISA
 TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS
 Näidis A
 (Vt käesoleva eeskirja punkt 4.2.4.)
 Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 12. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus anti vastavalt eeskirjale nr 12, mida on muudetud 04-seeria muudatustega.
 Näidis B
 (Vt käesoleva eeskirja punkt 4.2.5.)
 Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirjade nr 12 ja 42 kohaselt (1). Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et asjaomaste tüübikinnituste andmise kuupäeval sisaldas eeskiri nr 12 04-seeria muudatusi ja eeskiri nr 42 00-seeria muudatusi.
 Näidis C
 (Vt käesoleva eeskirja punkt 4.3.4.)
 Rooliseadmele kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rooliseadme tüüp on seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 12, mida on muudetud 04-seeria muudatustega.
 Näidis D
 (Vt käesoleva eeskirja punkt 4.3.4.3.)
 Rooliseadmele kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rooliseadme tüüp on seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) vastavalt 03-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 12 punktidele 5.2.1 ja/või 5.3.1.
 (1) Teine number on esitatud vaid näitena.
 3. LISA
 LAUPKOKKUPÕRKEKATSE VASTU TÕKET
 1. EESMÄRK
 Katse eesmärk on kindlaks teha, kas sõiduk vastab punktis 5.1 sätestatud nõuetele.
 2. SEADELDISED, KATSEKORD JA MÕÕTEVAHENDID
 2.1. Katsetusala
 Katsetusala peab olema piisavalt suur, et sellele mahuks kiirendusrada, tõke ja katseks vajalikud tehnilised seadeldised. Raja viimane osa vähemalt 5 m enne tõket peab olema horisontaalne (kalle meetri kohta alla 3 %), tasane ja sile.
 2.2. Tõke
 Tõke on raudbetoonplokk, mille esikülg on vähemalt 3 m laiune ja mis on vähemalt 1,5 m kõrgune. Tõke peab olema nii paks, et selle mass oleks vähemalt 70 tonni. Esikülg peab olema tasane, vertikaalne ja kiirendusraja teljega risti. See peab olema kaetud heas seisukorras 20 ± 2 mm paksuste vineertahvlitega. Vineertahvlite ja tõkke vahele võib paigutada 25 mm paksuse terasplaadi. Võib kasutada ka teistsuguste omadustega tõket, tingimusel et kokkupõrkepind on suurem kui katsetatava sõiduki laupkokkupõrke pind, ning tingimusel, et sellega saadakse samaväärsed tulemused.
 2.3. Sõiduki liikumine
 Kokkupõrke hetkel ei tohi ükski rooli- ega käivitusseadme lisaseade sõidukile mõju avaldada. Sõiduk jõuab takistuseni tõkkega risti; sõiduki esiosa keskvertikaaljoone ja tõkke keskvertikaaljoone vaheline maksimaalne lubatud põikihälve on ± 30 cm.
 2.4. Sõiduki seisund
 2.4.1. Katseteks tuleb sõiduk varustada kas kõigi tavapäraste osade ja varustusega, mis kuuluvad selle tühimassi hulka, või peab sõiduk olema sellises seisukorras, et see nõue oleks täidetud sõitjateruumi oluliste komponentide ja varustuse ning sõidukorras sõiduki kui terviku massi jaotuse puhul.
 Olenemata käesoleva eeskirja punktist 5.1 võib tootja taotluse korral teha katse oma kohale paigutatud mannekeenidega, tingimusel et need ei takista mitte mingil moel roolimehhanismi liikumist. Katse tegemisel ei võeta mannekeenide massi arvesse.
 2.4.2. Kui sõiduk liigub väliste vahendite abil, täidetakse kütusetoitesüsteem vähemalt 90 % ulatuses süttimatu vedelikuga, mille tihedus on 0,7-1.
 See nõue ei kehti vesinikkütuse kohta.
 Kõik muud süsteemid (pidurivedeliku mahutid, radiaator jne) võivad olla tühjad.
 2.4.3. Kui sõiduk sõidab oma mootori jõul, peab kütusepaak olema vähemalt 90 % ulatuses täis. Kõik muud mahutid peavad olema täis.
 Tootja ja tehnilise teenistuse kokkuleppel võib muuta toitesüsteemi, et mootori või elektrienergia muundamise süsteemi käitamiseks oleks olemas vajalik kogus kütust.
 Sellisel juhul täidetakse kütusepaak vähemalt 90 % ulatuses süttimatu vedelikuga, mille tihedus on 0,7–1.
 See nõue ei kehti vesinikkütuse paakide kohta.
 2.4.4. Elektrilise jõuülekandesüsteemi reguleerimine
 2.4.4.1.
 RESS peab olema laetud määral, mis võimaldab jõuülekandesüsteemi töötamist tootja soovituste kohaselt.
 2.4.4.2.
 Elektriline jõuülekandesüsteem pingestatakse algseid toiteallikaid (mootoriga generaator, RESS või elektrienergia muundamise süsteem) kasutades või neid kasutamata.
 2.4.4.2.1.
 Tootja ja tehnilise teenistuse kokkuleppel võib katse teha ka nii, et kogu elektriline jõuülekandesüsteem või selle osad ei ole pingestatud, kui see ei avalda negatiivset mõju katse tulemustele. Elektrilise jõuülekandesüsteemi pingestamata osade puhul tõendatakse kaitset elektrilöögi eest kas füüsilise kaitse või isolatsioonitakistuse ja asjakohaste lisatõendite abil.
 2.4.4.2.2.
 Kui sõiduk on varustatud automaatse lahtiühendamise seadega, võib tootja taotluse korral katse teha nii, et automaatse lahtiühendamise seade on aktiveeritud. Sellisel juhul näidatakse, et automaatse lahtiühendamise seade oleks kokkupõrkekatse ajal toiminud. Kokkupõrke ajal ilmnenud tingimusi arvesse võttes hõlmab see automaatse aktiveerumise signaali ja galvaanilist eraldamist.
 2.4.5. Tootja taotlusel võib katsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus lubada muude eeskirjadega ette nähtud katseteks (sealhulgas katsed, mis võivad mõjutada sõiduki konstruktsiooni) kasutatavat sõidukit kasutada ka käesoleva eeskirjaga ette nähtud katsete tegemiseks.
 2.4.6. Reguleeritav rooliratas tuleb panna tootja poolt ettenähtud normaalasendisse, kõnealuste andmete puudumise korral keskasendisse reguleerimisulatuse piirväärtuste vahel.
 2.5. Kiirus kokkupõrkel
 Kiirus peab olema kokkupõrke ajal 48,3 km/h (30 miili/h) kuni 53,1 km/h (33 miili/h). Katse loetakse rahuldavaks ka siis, kui sõiduki kiirus kokkupõrkel on olnud suurem ja sõiduk on vastanud sätestatud nõuetele.
 2.6. Mõõtevahendid
 Punktis 2.5 nimetatud kiiruse registreerimiseks kasutatava vahendi täpsus peab olema 1 %.
 3. TULEMUSED
 3.1. Rooliseadme tahapoole ja ülespoole liikumise kindlakstegemiseks tuleb kokkupõrke ajal registreerida (1) roolisamba (ja -võlli) ning sõidukil kokkupõrkest mõjutamata punkti vahelise vahemaa muutus; seda mõõdetakse sõiduki pikiteljega horisontaalselt (2) ja paralleelselt ning vertikaalselt selle teljega ristisuunas. Tahapoole ja ülespoole liikumiseks loetakse selle muutuse registreerimisest saadud suurim väärtus.
 3.2. Pärast katset kirjeldatakse sõiduki purustusi kirjalikus protokollis; sõiduki järgmistest vaadetest tuleb teha vähemalt üks foto:
 3.2.1.
 küljed (vasak ja parem),
 3.2.2.
 esiosa,
 3.2.3.
 põhi,
 3.2.4.
 mõjutatud ala sõitjateruumis.
 4. PARANDUSTEGURID
 4.1. Märkused
 V
 registreeritud kiirus km/h
 mo
 käesoleva lisa punktis 2.4 määratletud seisukorras oleva tüübinäidise mass
 m1
 katseseadmega tüübinäidise mass
 Do
 kokkupõrke ajal mõõdetud vahemaa muutus, nagu see on määratletud käesoleva lisa punktis 3.1
 D1
 katsetulemuste kindlaksmääramiseks kasutatud vahemaa muutus
 K1 =
 väärtuste ja 0,83 seast suurim
 K2 =
 väärtuste ja 0,8 seast suurim
 4.2. Korrigeeritud muutus D1, mida kasutatakse selleks, et kontrollida tüübinäidise vastavust käesoleva eeskirja nõuetega, arvutatakse järgmise valemi abil:
 4.3. Laupkokkupõrkekatse vastu tõket ei ole vajalik siis, kui sõiduk on vaatlusaluse tüübinäidisega identne käesoleva eeskirja punktis 2.2 määratletud omaduste poolest, kuid kui selle mass m1 on suurem kui mo, kui m1 ei ole suurem kui 1,25 mo ja kui muutusest D1 valemi abil saadud korrigeeritud muutus D2 on selline, mis näitab, et see uus sõiduk vastab siiski käesoleva eeskirja punkti 5 nõuetele.
 5. SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODID
 5.1. Tüübikinnitusasutuse äranägemisel võib lubada alternatiivsete katsete tegemist, kui nende samaväärsust saab tõendada. Tüübikinnitusdokumentidele lisatakse protokoll, milles kirjeldatakse kasutatud meetodit ja saadud tulemusi või esitatakse põhjus, miks katset ei tehtud.
 5.2. Alternatiivse meetodi samaväärsuse peab tõendama tootja või tema esindaja, kes seda meetodit kasutada soovib.
 (1) Registreeringu võib asendada maksimaalsete mõõtmistega.
 (2) „Horisontaalselt” tähendab sõitjateruumi suhtes, kui sõiduk on enne katset liikumatu, mitte sõiduki liikumise ajal maapinna suhtes, ja „vertikaalselt” tähendab horisontaalsuunaga risti ülespoole.
 4. LISA
 MANNEKEENI ÜLAKEHA KATSE
 1. EESMÄRK
 Katse eesmärk on kindlaks teha, kas sõiduk vastab käesoleva eeskirja punktis 5.2 sätestatud nõuetele.
 2. SEADELDISED, KATSEKORD JA MÕÕTEVAHENDID
 2.1. Rooliseadme paigaldamine
 2.1.1. Seade paigaldatakse sõiduki esiossa, mis saadakse, lõigates kere esiistmete tasandil risti, ning võimaluse korral kõrvaldatakse katus, tuuleklaas ja uksed. Osa kinnitatakse tugevasti katsestendi külge, et see mannekeeni ülakeha mõjul ei liiguks.
 Rooliseadme paigaldusnurga lubatud hälve on valmistajapoolsest kaldenurgast ± 2 kraadi.
 2.1.2. Tootja taotlusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega võib rooliseadme paigaldada raamistikule, mis simuleerib roolimehhanismi paigaldust, eeldusel et raamistikul/roolimehhanismil on võrreldes tegeliku kere esiosa/roolimehhanismiga:
 2.1.2.1.
 samasugune geomeetriline paigutus ja
 2.1.2.2.
 suurem jäikus.
 2.1.3. Rooliseadme paigaldus, kui taotletakse ainult rooliseadme tüübikinnitust. Rooliseadet katsetatakse koos kattega. Rooliseadme ja katsestendi vahel peab olema vähemalt 100 mm vaba ruumi. Roolivõll kinnitatakse kindlalt katsestendi külge, et roolivõll löögi tagajärjel ei liiguks (vt 5. lisa joonis 1).
 2.2. Rooliseadme paigaldus katseteks
 2.2.1. Esimese katse ajal pööratakse rooliseadet nii, et selle kõige jäigem kodar on mannekeeni ülakeha kokkupuutepunktiga risti; kui rooliseade on rooliratas, korratakse katset rooliratta kõige painduvama osaga, mis asetatakse selle kokkupuutepunktiga risti. Reguleeritava rooliseadme puhul tehakse mõlemad katsed nii, et ratas on tootja poolt ettenähtud normaalasendis, kõnealuste andmete puudumise korral keskasendis reguleerimisulatuse piirväärtuste vahel.
 2.2.2. Kui sõiduk on varustatud rooliratta kallet ja asendit reguleeriva seadmega, tehakse katse nii, et rooliratas on tootja poolt ettenähtud normaalasendis, mida labor peab energia neeldumise seisukohast representatiivseks.
 2.2.3. Kui rooliseade on varustatud turvapadjaga, tehakse katse täispuhutud turvapadjaga. Tootja taotlusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega võib katse teha täispuhumata turvapadjaga.
 2.3. Mannekeeni ülakeha
 Mannekeeni ülakeha kuju, mõõtmed, mass ja omadused peavad vastama käesoleva lisa liites kirjeldatule.
 2.3.1. Täiendavad vabatahtlikud suunised mannekeeni ülakeha mehhaaniliste omaduste kohta:
 a)
 koormuskiirus jäikuse mõõtmisel: min 250 ± 50 mm;
 b)
 raskuskese: 551,2 ± 6 mm mannekeeni ülakeha ülemisest otsast;
 c)
 inertsimoment lateraaltelje raskuskeskmes:
 2,26 ± 0,23 kg × m2.
 2.4. Jõudude mõõtmine
 2.4.1. Mõõtmisi tehakse horisontaalselt ja sõiduki pikitelje suhtes paralleelselt mõjuva maksimaalse jõuga, mis rakendub mannekeeni ülakehale kokkupõrke tagajärjel vastu rooliseadet.
 2.4.2. Seda jõudu võib mõõta otse või kaudselt või arvutada katse käigus registreeritud väärtuste põhjal.
 2.5. Mannekeeni ülakeha tõukamine
 2.5.1. Tõukamiseks võib kasutada mis tahes meetodit eeldusel, et kui mannekeeni ülakeha lööb vastu rooliseadet, puudub sellel igasugune ühendus tõukava seadmega. Mannekeeni ülakeha peab lööma seda seadet sõiduki pikiteljega paralleelsel umbes sirgjoonelisel trajektooril.
 2.5.2. Mannekeeni ülakeha eritähisega märgistatud H-punkti kohandatakse nii, et enne lööki on see sõiduki tootja osutatud R-punkti läbival horisontaaltasapinnal.
 2.6. Kiirus
 Mannekeeni ülakeha lööb rooliseadet kiirusega 24,1 km/h + 1,2 (15 miili/h + 0,8). Katse loetakse rahuldavaks ka siis, kui sõiduki kiirus kokkupõrkel on suurem ja rooliseade vastab sätestatud nõuetele.
 2.7. Mõõtevahendid
 2.7.1. Käesoleva eeskirja punktis 5.2 viidatud parameetrite registreerimiseks kasutatavate vahenditega peab saama mõõta järgmise täpsusega:
 2.7.1.1. mannekeeni ülakeha kiirus: 2 %;
 2.7.1.2. aja mõõtmine: 1/1 000 sekundit.
 2.7.1.3. Katse analüüsimiseks kasutatavatel registreeringutel ja filmidel märgitakse ära löögi algus (nullpunkt) hetkel, mil mannekeeni ülakeha puutub esmakordselt kokku rooliseadmega.
 2.7.1.4. Jõu mõõtmine
 Kasutatavad vahendid peavad vastama standardile ISO 6487-1987, kui käesolevas eeskirjas ei ole sätestatud teisiti.
 2.7.1.4.1.
 Kui roolimehhanismile on lisatud koormusandurid,
 peab kanali amplituudiklass olema 1 960 daN (2 000 kg) ja kanali sagedusklass 600 Hz.
 2.7.1.4.2.
 Mannekeeni ülakehale lisatud kiirendusmõõturid või koormusandurid. Kaks samasuunalist kiirendusmõõturit tuleb asetada sümmeetriliselt mannekeeni ülakeha raskuskeskmega risti olevale tasapinnale. Kanali amplituudiklass peab olema 60 g ja kanali sagedusklass 180 Hz. Kiirendusmõõturite arvu ja asukohaga seoses on lubatud kasutada muid meetodeid, näiteks võib katseseadmed jagada üksikosadeks raskuskeskmes, kuhu kiirendusmõõturid on sõiduki pikiteljega horisontaalse ja paralleelse kiirenduse mõõtmiseks asetatud.
 Saadud jõud on jõud, mis vastab mannekeeni ülakeha kõikide osade arvutuslikule või mõõdetud maksimaalsele kogujõule.
 2.8. Ümbritsev temperatuur: stabiliseeritud 20 °C ± 5 °C.
 3. TULEMUSED
 3.1. Pärast katset tehakse roolimehhanismi tekitatud purustused kindlaks ja neid kirjeldatakse kirjalikus protokollis; rooliseadme/roolisamba/armatuurlaua piirkonnast tehakse vähemalt üks külg- ja esivaateline foto.
 3.2. Jõu suurim väärtus mõõdetakse või arvutatakse punkti 2.4 kohaselt.
 Liide
 Mannekeeni ülakeha
 5. LISA
 PEA VORMI KATSE
 1. EESMÄRK
 Katse eesmärk on kindlaks teha, kas rooliseade vastab käesoleva eeskirja punktis 5.3 sätestatud nõuetele.
 2. SEADELDISED, KATSEKORD JA MÕÕTEVAHENDID
 2.1. Üldosa
 2.1.1.
 Rooliseadet katsetatakse koos kattega.
 2.1.2.
 Kui rooliseade on varustatud turvapadjaga, tehakse katse täispuhutud turvapadjaga. Tootja taotlusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega võib katse teha täispuhumata turvapadjaga.
 2.2. Rooliseadme paigaldus, kui taotletakse rooliseadme tüübikinnitust seoses sõiduki tüübikinnitusega
 2.2.1.
 Seade paigaldatakse sõiduki esiossa, mis saadakse, lõigates kere esiistmete tasandil risti, ning võimaluse korral kõrvaldatakse katus, tuuleklaas ja uksed.
 Osa kinnitatakse tugevasti katsestendi külge, et see peakujulise katseseadme mõjul ei liiguks.
 Rooliseadme paigaldusnurga lubatud hälve on valmistajapoolsest kaldenurgast ± 2 kraadi.
 2.2.2.
 Tootja taotlusel ja kokkuleppel tehnilise teenistusega võib rooliseadme paigaldada raamistikule, mis simuleerib roolimehhanismi paigaldust, eeldusel et raamistikul/roolimehhanismil on võrreldes tegeliku kere esiosa/roolimehhanismiga:
 2.2.2.1.
 samasugune geomeetriline paigutus ja
 2.2.2.2.
 suurem jäikus.
 2.3. Rooliseadme paigaldus, kui taotletakse ainult rooliseadme tüübikinnitust
 Rooliseadet katsetatakse koos kattega. Rooliseadme ja katsestendi vahel peab olema vähemalt 100 mm vaba ruumi. Roolivõll kinnitatakse kindlalt katsestendi külge, et roolivõll löögi tagajärjel ei liiguks (vt joonis 1).
 2.3.1.
 Tootja taotlusel võib katse siiski teha punktis 2.2 kirjeldatud tingimustel. Sellisel juhul kehtib tüübikinnitus ainult kindlaksmääratud sõidukitüübile (sõidukitüüpidele).
 3. KATSESEADE
 3.1. Seade koosneb täielikult juhitavast lineaarsest jäigast löökkehast, mille mass on 6,8 kg. Sellel on poolkerakujuline löögipind läbimõõduga 165 mm.
 3.2. Peakujulisel katseseadmel on kaks kiirendusmõõdikut, mis on suutelised tegema mõõtmisi löögi suunas.
 3.3. Mõõtevahendid
 3.3.1.
 Kasutatavad mõõtevahendid peavad vastama standardile ISO 6487: 1987. Peale selle peavad neil olema järgmised omadused:
 3.3.2.
 Kiirendus:
 kanali amplituudiklass 150 g
 kanali sagedusklass 600 Hz.
 3.3.3.
 Kiirus:
 täpsus ± 1 %
 3.3.4.
 Aja registreerimine
 Mõõteriistad peavad võimaldama registreerida tegevust kogu selle kestuse jooksul ning võtta näitusid ühe tuhandiku sekundi täpsusega. Katse analüüsimiseks kasutatavatel registreeringutel märgitakse ära löögi algus hetkel, mil löökkeha puutub esmakordselt rooliseadmega kokku.
 4. KATSE TEOSTAMINE
 4.1. Rooliseadme tasapind pannakse löögisuunaga risti.
 4.2. Löökkatse tehakse iga rooliseadme tüübiga maksimaalselt neljas ja minimaalselt kolmes asendis. Iga löökkatse jaoks tuleb võtta uus rooliseade. Järjestikuste löökkatsete puhul peab löökkeha keskjooneline telg ühtima ühega järgmistest punktidest:
 4.2.1.
 roolirattarummu kese;
 4.2.2.
 kõige jäigema või enim toestatud kodara ja roolirõnga siseserva ühenduskoht;
 4.2.3.
 roolirõnga lühima toestamata ja kodarata kaare keskpunkt;
 4.2.4.
 tüübikinnitusasutuse äranägemisel rooliseadme halvim asend.
 4.3. Löökkeha lööb vastu rooliseadet kiirusel 24,1 km/h; kiirus saavutatakse ainult liikumapaneva jõu abil või kasutades liikumapanevat lisaseadet.
 5. TULEMUSED
 5.1. Eespool kirjeldatud korra kohaselt tehtud katsetes loetakse löökkeha aeglustusmääraks kahe aeglustusmõõdiku üheaegse näidu keskmine.
 6. SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODID
 6.1. Tüübikinnitusasutuse äranägemisel võib lubada alternatiivsete katsete tegemist, kui nende samaväärsust saab tõendada. Sellisel juhul lisatakse tüübikinnitusdokumentidele protokoll, milles kirjeldatakse kasutatud meetodit ja saadud tulemusi.
 6.2. Alternatiivse meetodi samaväärsust peab tõendama tootja või tema esindaja, kes seda meetodit kasutada soovib.
 Joonis 1a
 Katsestend
 Joonis 1b
 Katsestendi jäikuse mõõtmine
 6. LISA
 MOOTORSÕIDUKI ISTEKOHTADE H-PUNKTI JA TORSO TEGELIKU KALDENURGA KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD
 (1)
 (1) Seda on kirjeldatud ka ehitusmasinaid käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (RE.3) I lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2).
 1. liide
 Kolmemõõtmelise H-punkti aparaadi (3-dh-aparaadi) kirjeldus (1)
 2. Liide
 Kolmemõõtmeline teljestik (1)
 3. liide
 Istekohti käsitlevad võrdlusandmed (1)
 7. LISA
 KATSEMENETLUSED, MIS KÄSITLEVAD ELEKTRISÕIDUKITES VIIBIJATE KAITSET KÕRGEPINGE JA ELEKTROLÜÜTIDE VÄLJAVOOLU EEST
 Käesolevas lisas kirjeldatakse katsemenetlust, millega tõendatakse vastavust punktis 5.5 sätestatud elektriohutuse nõuetele. Näiteks megaoommeetri või ostsillograafi abil tehtud mõõtmised on asjakohane alternatiiv allpool kirjeldatud isolatsioonitakistuse mõõtmise menetlusele. Sellisel juhul võib olla vajalik isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi deaktiveerimine.
 Enne sõiduki kokkupõrkekatse tegemist mõõdetakse ja registreeritakse kõrgepingesiini pinge (Vb) (vt joonis 1), et teha kindlaks, kas see on sõiduki tootja määratud talitluspinge piirides.
 1. KATSE ETTEVALMISTAMINE JA KATSESEADMED
 Kui kasutatakse kõrgepinge lahtiühendamise funktsiooni, tehakse mõõtmised lahtiühendamisseadme mõlemal poolel.
 Kui kõrgepinge lahtiühendamisseade on laetava energiasalvestussüsteemi või energia muundamise süsteemi lahutamatu osa ning laetava energiasalvestussüsteemi kõrgepingesiin või energia muundamise süsteem on kokkupõrkekatse järgselt kaitstud kaitseastme IPXXB kohaselt, võib mõõtmisi teha üksnes lahtiühendamisseadme ja elektrikoormuste vahel.
 Selles katses kasutatav voltmeeter võimaldab mõõta alalispinge väärtusi ja selle sisetakistus on vähemalt 10 ΜΩ.
 2. PINGE MÕÕTMISEL VÕIB KASUTADA JÄRGMISI JUHISEID
 Pärast kokkupõrkekatset määrake kõrgepingesiini pinged (Vb, V1, V2) (vt joonis 1).
 Pinget mõõdetakse mitte varem kui 5 sekundit, ent mitte hiljem kui 60 sekundit pärast kokkupõrget.
 Seda menetlust ei kohaldata, kui katse tehakse tingimustes, kus elektriline jõuülekandesüsteem ei ole pingestatud.
 Joonis 1
 Vb, V1 ja V2 mõõtmine
 3. VÄHESE ELEKTRIENERGIA PUHUL KOHALDATAV HINDAMISMENETLUS
 Enne kokkupõrget ühendatakse lüliti S1 ja teadaolev väljakustutustakisti Re paralleelselt asjaomase elektrimahtuvusega (vt joonis 2).
 Kõige varem 5 sekundit ja mitte hiljem kui 60 sekundit pärast kokkupõrget suletakse lüliti S1 ning mõõdetakse ja registreeritakse pinge Vb ja vool Ie. Pinge Vb ja voolu Ie mõõtmise tulemus ühendatakse ajavahemikuga, mis algab lüliti S1 sulgemise hetkest (tc) ja kestab kuni hetkeni, mil pinge Vb langeb allapoole kõrgepinge piiri 60 V alalisvoolu korral (th). Tulemusena saadakse koguenergia (TE) džaulides.
 a)
 Kui Vb mõõdetakse 5–60 sekundi jooksul pärast kokkupõrget ja X-kondensaatori elektrimahutavus (Cx) on tootja poolt kindlaks määratud, arvutatakse koguenergia (TE) järgmise valemi järgi:
 b)
 Kui V1 ja V2 (vt joonis 1) mõõdetakse 5–60 sekundi jooksul pärast kokkupõrget ja Y-kondensaatori elektrimahutavused (Cy1, Cy2) on tootja poolt kindlaks määratud, arvutatakse koguenergia (TEy1, TEy2) järgmiste valemite järgi:
 c)
 Seda menetlust ei kohaldata, kui katse tehakse tingimustes, kus elektriline jõuülekandesüsteem ei ole pingestatud.
 Joonis 2
 X-kondensaatoris salvestatud kõrgepingesiini energia mõõtmise näide
 4. FÜÜSILINE KAITSE
 Pärast sõiduki kokkupõrkekatset avatakse, võetakse lahti või eemaldatakse tööriistu kasutamata kõik kõrgepinge all olevaid komponente ümbritsevad osad. Kõiki ülejäänud ümbritsevaid osi käsitatakse füüsilise kaitse osana.
 Elektriohutuse hindamiseks surutakse 1. liite joonisel 1 kujutatud liigestega katsesõrm füüsilise kaitse aukudesse ja avadesse katsejõuga 10 N ± 10 %. Kui liigestega katsesõrm läbib füüsilise kaitse osaliselt või täielikult, seatakse liigestega katsesõrm kõikidesse allpool kirjeldatud asenditesse.
 Katsesõrme mõlemaid liigeseid painutatakse sirgest asendist alustades kõrvalasuva sõrmesegmendi telje suhtes kuni 90° ning need seatakse kõikidesse võimalikesse asenditesse.
 Sisemisi tõkkeid peetakse kaitsekesta osaks.
 Vajaduse korral tuleb elektrilise kaitsetõkke või kaitsekesta sees asuva liigestega katsesõrme ja kõrgpingestatud osade vahele ühendada madalpingeallikas (pingega vähemalt 40 V ja mitte üle 50 V) jadamisi sobiva lambiga.
 4.1. Nõuetele vastavuse tingimused
 Punkti 5.5.1.3 nõuded loetakse täidetuks, kui 1. liite joonisel 1 kujutatud liigestega katsesõrm ei puutu kokku kõrgpingestatud osadega.
 Vajaduse korral võib kasutada peeglit või fiiberskoopi, et kontrollida, kas liigestega katsesõrm puutub vastu kõrgepingesiini.
 Kui selle nõude kontrollimiseks kasutatakse liigestega katsesõrme ja kõrgpingestatud osade vahelist signaaliahelat, ei tohi lamp süttida.
 5. ISOLATSIOONITAKISTUS
 Kõrgepingesiini ja elektrilise šassii vahelise isolatsioonitakistuse määramiseks võib kasutada mõõtmist või mõõtmiste ja arvutuste kombinatsiooni.
 Kui isolatsioonitakistus määratakse mõõtmise teel, tuleks järgida järgmisi juhiseid.
 Mõõdetakse ja registreeritakse kõrgepingesiini miinus- ja plusspooluse vaheline pinge (Vb) (vt joonis 1).
 Mõõdetakse ja registreeritakse kõrgepingesiini miinuspooluse ja elektrilise šassii vaheline pinge (V1) (vt joonis 1).
 Mõõdetakse ja registreeritakse kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vaheline pinge (V2) (vt joonis 1).
 Kui V1 on suurem või sama suur kui V2, ühendatakse kõrgepingesiini miinuspooluse ja elektrilise šassii vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Seejärel mõõdetakse kõrgepingesiini miinuspooluse ja sõiduki elektrilise šassii vaheline pinge (V1’) (vt joonis 3). Isolatsioonitakistus (Ri) arvutatakse järgmise valemi järgi.
 või
 Saadud tulemus Ri, mis on elektrilise isolatsiooni takistus oomides (Ω), jagatakse kõrgepingesiini tööpingega voltides (V).
 Joonis 3
 V1’ mõõtmine
 Kui V2 on suurem kui V1, ühendatakse kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vahele teadaoleva takistusega (Ro) standardtakisti. Kui Ro on paigaldatud, mõõdetakse kõrgepingesiini plusspooluse ja elektrilise šassii vaheline pinge (V2’) (vt joonis 4).
 Isolatsioonitakistus (Ri) arvutatakse järgmise valemi järgi.
 or
 Saadud tulemus Ri, mis on elektrilise isolatsiooni takistus oomides (Ω), jagatakse kõrgepingesiini tööpingega voltides (V).
 Joonis 4
 V2’ mõõtmine
 Märkus. Teadaoleva standardtakistuse väärtus Ro (Ω) peaks võrduma minimaalse nõutava isolatsioonitakistuse (Ω/V) ja sõiduki tööpinge (V) korrutisega, ± 20 %. Ro ei pea võrduma täpselt selle väärtusega, sest võrrandid kehtivad kõikide Ro väärtuste kohta; kuid sellises vahemikus oleva Ro väärtuse puhul on saavutatud pinge mõõtmisel piisav täpsus.
 6. ELEKTROLÜÜTIDE VÄLJAVOOL
 Füüsilisele kaitsele lisatakse vajaduse korral asjakohane kate, et vältida elektrolüütide leket laetavast energiasalvestussüsteemist kokkupõrkekatse järel.
 Kui tootja ei ole ette näinud vahendeid eri vedelike lekete eristamiseks, käsitatakse kõiki lekkinud vedelikke elektrolüütidena.
 7. LAETAVA ENERGIASALVESTUSSÜSTEEMI PAIGALPÜSIMINE
 Nõuetele vastavus määratakse kindlaks visuaalse kontrollimise teel.
 Liide
 Liigestega katsesõrm (IPXXB)
 Joonis 1
 Liigestega katsesõrm
 Materjal: metall, kui ei ole teisiti ette nähtud.
 Lineaarsed mõõtmed millimeetrites
 Mõõtmete lubatud hälbed konkreetsete lubatud hälvete puudumisel:
 a)
 nurkade puhul: 0/– 10°
 b)
 lineaarsete mõõtmete puhul: kuni 25 mm: 0/– 0,05 mm; üle 25 mm: ± 0,2 mm
 Kumbki liiges võimaldab samas tasapinnas ja samas suunas liikumist kuni 90° ulatuses lubatud hälbega 0 kuni + 10°.


type: caselaw

text:
 15.6.2013
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 171/41
 Sentencia del Tribunal de la Función Pública (Sala Tercera) de 24 de abril de 2013 — CB/Comisión
 (Asunto F-73/11) (1)
 (Función pública - Funcionarios - Oposición general - Anuncio de oposición EPSO/AD/181/10 - Inadmisión a participar en las pruebas de evaluación)
 2013/C 171/84
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Demandante: CB (Bruselas, Bélgica) (representantes: S. Rodrigues, C. Bernard-Glanz y A. Blot, abogados)
 Demandada: Comisión Europea (representantes: J. Currall, agente, asistido por A. Dal Ferro, abogado)
 Objeto
 Recurso de anulación de la decisión de no admitir a la parte demandante a las pruebas de evaluación de la oposición EPSO/AD/181/10.
 Fallo
 1)
 Desestimar el recurso.
 2)
 La Comisión Europea cargará con sus propias costas y con la mitad de las costas de CB.
 3)
 CB cargará con la mitad de sus costas.
 (1) DO C 282, de 24.9.2011, p. 53.


text:
 Avis juridique important
 |
 21977A1205(01)
 Accord entre la Communauté économique européenne et la République de l'Inde concernant le commerce des produits de coco
 Journal officiel n° L 017 du 21/01/1978 p. 0002
 ++++ACCORD entre la Communauté économique européenne et la république de l'Inde concernant le commerce des produits de coco LE CONSEIL DES COMMUNAUTES EUROPEENNES , d'une part , LE GOUVERNEMENT DE LA REPUBLIQUE DE L'INDE , d'autre part , DESIREUX d'assurer l'accroissement de l'utilisation des produits de coco et le développement ordonné du commerce de ces produits entre la Communauté économique européenne , ci-après dénommée " Communauté " , et la république de l'Inde , SE REFERANT à la déclaration commune d'intention concernant le développement des relations commerciales avec Ceylan , l'Inde , la Malaysia , le Pakistan et Singapour , annexée à l'acte final du traité relatif à l'adhésion à la Communauté économique européenne et à la Communauté européenne de l'énergie atomique du royaume de Danemark , de l'Irlande , du royaume de Norvège et du Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d'Irlande du Nord , TENANT COMPTE de l'accord de coopération commerciale entre la Communauté économique européenne et la république de l'Inde , CONSCIENTS des dispositions de l'accord général sur les tarifs douaniers et le commerce , ONT DECIDE , dans un esprit de coopération mutuelle , de conclure le présent accord : Article premier Le présent accord s'applique aux produits manufacturés de coco originaires et en provenance de l'Inde , indiqués à l'article 2 . Article 2 A titre autonome et dans le cadre de son offre relative à l'octroi de préférences tarifaires généralisées , la Communauté applique aux produits manufacturés de coco , originaires et en provenance de l'Inde , les droits du tarif douanier commun suspendus dans les proportions et selon le calendrier indiqués ci-dessous : Numéro du tarif douanier commun * Désignation des marchandises * Taux de réduction appliqué * * * 1 . 7 . 1976 * 1 . 1 . 1978 * 58.02 * Autres tapis , même confectionnés ; tissus dits " Kélim " ou " Kilim " , " Schumacks " ou " Soumak " , " Karamanie " et similaires , même confectionnés : * * * * A . Tapis : * * * * I . Tapis de coco et tapis " tufted " * 80 % * 100 % * Article 3 La Communauté ne soumet pas les importations des produits visés à l'article 2 , originaires et en provenance de l'Inde , à des restrictions quantitatives nouvelles . Les parties contractantes conviennent de prendre toute disposition utile pour faciliter la pleine utilisation des possibilités d'importation offertes dans le cadre des restrictions quantitatives existantes . Article 4 La république de l'Inde et la Communauté échangent toutes les informations utiles pour les parties contractantes en ce qui concerne les échanges de produits de coco . Article 5 L'application du présent accord ne doit pas perturber les courants commerciaux normaux entre l'Inde et la Communauté pour les produits en question . Si l'une des parties contractantes informe l'autre que des difficultés particulières sont survenues au sujet de l'utilisation des courants commerciaux normaux , les parties contractantes se consultent à propos des mesures nécessaires pour remédier à cette situation . Article 6 Sans préjudice des politiques du gouvernement de la république de l'Inde relatives à la réglementation de ses exportations en fonction de la situation de sa production et de la demande extérieure des produits cités , la république de l'Inde s'engage à prendre toute disposition utile pour assurer que les besoins du marché et de l'industrie de la Communauté soient satisfaits de façon non discriminatoire . Article 7 1 . Il est institué un comité mixte de coopération , qui est chargé : - d'examiner tout problème que pourrait soulever l'exécution du présent accord , y compris la question des solutions appropriées en ce qui concerne les problèmes découlant des restrictions quantitatives existantes , - d'explorer les possibilités et de formuler des suggestions en matière de coopération dans les domaines - des méthodes de production existantes , - de la recherche et du développement de nouveaux procédés de préparation et de traitement du coco et de fabrication de produits de coco , afin de développer les utilisations finales du coco , - de développer les contacts et de faciliter la mise en oeuvre de projets et de programmes communs mutuellement convenus entre les représentants du commerce et des industries du coco de l'Inde et de la Communauté . 2 . Le comité mixte de coopération est composé , d'une part , de représentants de la république de l'Inde et , d'autre part , de représentants de la Communauté . 3 . Le comité mixte de coopération se réunit à la demande de l'une des parties contractantes et au moins une fois par an . Article 8 Le présent accord entre en vigueur le premier jour du mois suivant la date à laquelle les parties contractantes se sont notifié l'accomplissement des procédures nécessaires à cet effet . Sous réserve des modifications qui pourraient être convenues d'un commun accord pendant la période de validité , le présent accord est valable jusqu'au 31 décembre 1979 . Article 9 L'annexe fait partie intégrante du présent accord . Article 10 Le présent accord est rédigé en double exemplaire , en langues allemande , anglaise , danoise , française , italienne , néerlandaise et hindi , tous les textes faisant également foi . ANNEXE Déclaration commune 1 . Les parties contractantes conviennent de faire un effort particulier en vue d'accomplir les tâches visées à l'article 7 de l'accord . A cet effet , elles s'efforceront de faciliter l'organisation de réunions annuelles , sous forme de tables rondes , entre des représentants des secteurs de l'industrie , du commerce et de la recherche des deux parties contractantes et elles s'engagent à examiner la possibilité d'apporter leur soutien à tous programmes ou projets proposés à la suite de ces réunions et susceptibles de présenter un intérêt réciproque pour les secteurs susmentionnés . 2 . Les parties contractantes suivront l'évolution des politiques fiscales et l'influence de ces dernières sur les possibilités d'accroissement de l'utilisation des produits de coco et sur le développement ordonné du commerce et des possibilités de coopération , en tenant dûment compte des besoins et programmes de développement de la république de l'Inde dans le secteur du coco , ainsi que des perspectives de l'industrie du coco dans les Etats membres de la Communauté .


type: wikipedia

text:
1940-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1940 ja päättyi 31. joulukuuta 1949. Vuosikymmen oli 1900-luvun viides vuosikymmen.
 Vuosikymmenen teemoja olivat toinen maailmansota ja sen aiheuttamat maailmanpoliittiset muutokset.
 Tapahtui vuosikymmenen aikana
 1940: Talvisota päättyi.
 1941: Japani pommitti Pearl Harboria. Yhdysvallat liittyi mukaan toiseen maailmansotaan.
 1944: Jatkosota päättyi. Lapin sota alkoi.
 1945: Ensimmäinen ydinpommi, toinen maailmansota päättyi.
 1945: Oikeudenkäynti Ranskan Vichyn hallitusta vastaan.
 1945−1946: Sotasyyllisyysoikeudenkäynti Suomen jatkosodan aikaista poliittista johtoa vastaan.
 1946: Nürnbergin oikeudenkäynti Natsi-Saksan johtoa vastaan.
 1946: Volkswagen Kuplan valmistus alkaa.
 1947: Pariisin rauhansopimus allekirjoitettiin.
 1947−1948: Asekätkentäjutun oikeuskäsittely Suomessa (jatkui niin sanottujen ”maakunnan miesten” osalta vuoteen 1950).
 1948: Israelin itsenäisyyssota. YYA-sopimus solmittiin.
 1949: Nato perustettiin.
 Suuret ikäluokat syntyivät.
 Kylmä sota alkoi.
 Televisiolähetystoiminta alkoi.
 Talous
 Bretton Woodsin järjestelmä
 Tiede ja tekniikka
 Chuck Yeager, Yhdysvaltain ilmavoimien pilotti rikkoi ensimmäisenä äänivallin X-1-rakettilentokoneella, vuonna 1947.
 Aikakauden tietokoneita: Z3, Colossus, Harvard Mark I, ENIAC, EDSAC
 Ydinpommi kehitetään
 Kirjallisuus
 Ernest Hemingway: Kenelle kellot soivat (1940)
 Albert Camus: Sisyfoksen myytti, Sivullinen (1942)
 Antoine de Saint-Exupéry: Pikku prinssi (1943)
 Jean-Paul Sartre: Suljetut ovet (1944)
 Tennessee Williams: Lasinen eläintarha (1944)
 Astrid Lindgren: Peppi Pitkätossu (1945)
 George Orwell: Eläinten vallankumous (1945)
 Evelyn Waugh: Mennyt maailma (1945)
 Anne Frank: Nuoren tytön päiväkirja (1947)
 Thomas Mann: Tohtori Faustus (1947)
 Arthur Miller: Kauppamatkustajan kuolema (1947)
 Tennessee Williams: Viettelyksen vaunu (1947)
 Simone de Beauvoir: Toinen sukupuoli (1949)
 Vilhelm Moberg: Maastamuuttajat (1949)
 George Orwell: Vuonna 1984 (1949)
 Elokuva
 * Diktaattori
 * Vihan hedelmät
 * Nauru kahleitten takana
 * Casablanca
 * Kansalainen Kane
 * Maltan haukka
 * Ollako vai eikö olla
 * Münchhausen
 * Kaasuvalo
 * Nainen ilman omaatuntoa
 * Lyhyt onni
 * Paratiisin lapset
 * Rooma – avoin kaupunki
 * Ihmeellinen on elämä
 * Iivana Julma
 * Parhaat vuodet
 * Syvä uni
 * Polkupyörävaras
 * Punainen virta
 * Punaiset kengät
 * Sierra Madren aarre
 * Kolmas mies
 * Myöhäinen kevät
 Henkilöitä
 Poliitikkoja
 Winston Churchill
 Charles de Gaulle
 Carl Gustaf Emil Mannerheim
 Juho Kusti Paasikivi
 Philippe Pétain
 Franklin D. Roosevelt
 Risto Ryti
 Josif Stalin
 Harry S. Truman
 Adolf Hitler
 Benito Mussolini
 Francisco Franco
 Muusikoita
 Marian Anderson
 Louis Armstrong
 Irving Berlin
 Nat King Cole
 Bing Crosby
 Duke Ellington
 Ella Fitzgerald
 Dizzy Gillespie
 Benny Goodman
 Billie Holiday
 Vera Lynn
 Glenn Miller
 Charlie Parker
 Édith Piaf
 Django Reinhardt
 Paul Robeson
 Frank Sinatra
 Dmitri Šostakovitš
 Sarah Vaughan
 Taiteilijoita
 Francis Bacon
 Carl Barks
 Salvador Dalí
 Max Ernst
 Edward Hopper
 Frida Kahlo
 Georgia O’Keeffe
 Pablo Picasso
 Jackson Pollock
 Andrew Wyeth
 Elokuvantekijöitä
 Frank Capra
 Marcel Carné
 Charles Chaplin
 Michael Curtiz
 Maya Deren
 Walt Disney
 Howard Hawks
 John Huston
 David Lean
 Ernst Lubitsch
 Kenji Mizoguchi
 Michael Powell ja Emeric Pressburger
 Carol Reed
 Roberto Rossellini
 Vittorio De Sica
 Preston Sturges
 Orson Welles
 Billy Wilder
 Luchino Visconti
 Näyttelijöitä
 Fred Astaire
 Lauren Bacall
 Ingrid Bergman
 Humphrey Bogart
 Gary Cooper
 Abbott ja Costello
 Joan Crawford
 Bette Davis
 Errol Flynn
 Henry Fonda
 Judy Garland
 Cary Grant
 Olivia de Havilland
 Rita Hayworth
 Katharine Hepburn
 Danny Kaye
 Gene Kelly
 Veronica Lake
 Hedy Lamarr
 Laurel ja Hardy
 Ida Lupino
 Carmen Miranda
 Laurence Olivier
 Gregory Peck
 Ginger Rogers
 Barbara Stanwyck
 James Stewart
 Shirley Temple
 Spencer Tracy
 Lana Turner
 John Wayne
 Urheilijoita
 Joe DiMaggio
 Joe Louis
 Jackie Robinson
 Sugar Ray Robinson
 Katso myös
 Suomi 1940-luvulla
 Kirjallisuutta
 Aiheesta muualla
 Ylen Elävä arkisto: 1940-luku.


type: other

text:
Integration of handheld guides in museums: the case of Lithuania’s art museums | VDU DSpace/CRIS
 Please use this identifier to cite or link to this item:https://hdl.handle.net/20.500.12259/102022
 dc.contributor.author Rutkauskaitė, Milda -
 dc.date.accessioned 2019-12-02T08:47:55Z -
 dc.date.available 2019-12-02T08:47:55Z -
 dc.identifier.issn 18224555 -
 dc.identifier.other VDU02-000061979 -
 dc.identifier.uri https://www.vdu.lt/cris/bitstream/20.500.12259/102022/1/ISSN1822-4547_2019_N_15.PG_71-82.pdf -
 dc.identifier.uri https://hdl.handle.net/20.500.12259/102022 -
 dc.identifier.uri https://doi.org/10.2478/mik-2019-0005 -
 dc.description Elektroninis ISSN 2335-8769 klaidingas -
 dc.description.abstract Kultūros paveldo organizacijose dažnai aptinkamas technologinis įrenginys – audiogidas. Tai kelias skirtingas funkcijas tuo pačiu metu galintis atlikti įrenginys, kurio integracija nuolatinėse ekspozicijose turi reikšmės tiek kultūros paveldo organizacijų veiklai, tiek lankytojų patirčiai lankantis muziejuje, galerijoje. Verta pastebėti, kad meno muziejams, galerijoms kyla papildomas uždavinys – lankytojui įdomiai pateikti statiškus, neretai iš pirmo žvilgsnio sunkiai suprantamus meno kūrinius. Dėl šių priežasčių šiame tyrime gilinamasi į audiogido kaip technologinio įrenginio pagrindines funkcijas, jo teikiamą naudą, problematiką ir pritaikymą meno muziejuose. Pirmojoje tyrimo dalyje, remiantis moksline literatūra, analizuojamos skirtingos audiogidų funkcijos ir jų svarba, kuriama reikšmė kultūros paveldo organizacijai ir lankytojo patirčiai. Vėliau apžvelgiama audiogidų integracijos problematika ir strateginiai žingsniai, kurių vertėtų laikytis siekiant sėkmingo audiogido integracijos proceso. Antrojoje dalyje tiriami ir pristatomi keturi Lietuvos meno muziejų atvejai. Visi tyrime dalyvavę muziejai buvo analizuojami renkant stebėjimo duomenis, komunikuojant su organizacijų atstovais ir gilinantis į lankytojų patirtį apsilankymo muziejuje metu naudojantis audiogidu. Straipsnyje pristatoma mokslinė literatūra pagrindžia audiogidų svarbą muziejuose ir galimą šių įrenginių integracijos problematiką. Lietuvos meno muziejuose atliktas tyrimas atskleidžia, kad audiogidai yra reikšmingas įrenginys siekiant pagerinti lankytojo apsilankymo muziejuje patirtį, tačiau kartu pastebima, kad kol kas audiogidai nėra tapę neatsiejama apsilankymo Lietuvos meno muziejuje dalimi lt
 dc.description.abstract The most common technological device found in organisations of cultural heritage is a handheld guide. This device can simultaneously perform several functions, and its integration in permanent expositions has significance both for the operation of organisations of cultural heritage and experience of visitors when they visit a museum or a gallery. It should be noted that art museums and galleries encounter a task to present often static and difficult to understand at first sight works of art in an interesting fashion. Therefore, in this study, the main functions of a handheld guide as a technological device as well as its benefits, problems, and application in art museums are analysed. In the first part of the study, various functions of handheld guides, their importance, the meaning produced for the organisation of cultural heritage, and experience of a visitor are analysed based on scientific literature. Problems of integration of handheld guides and strategic steps that should be taken to ensure a successful integration process are reviewed. In the second part, four cases of Lithuanian art museums are presented. All museums that participated in the survey were analysed by collecting observational data, communicating with the managers of the organisations, and analysing the experience of museum visitors using the handheld guide. Scientific literature presented in the article substantiates the importance of handheld guides in museums and possible problems of integration of such devices. The study conducted in Lithuanian art museums reveals the fact that handheld guides are significant devices that help improve the experience of a museum visitor, but it is also observed that handheld guides have not yet become an integral part of a visit to a Lithuanian art museum en
 dc.format.extent p. 71-82 -
 dc.relation.ispartof Meno istorija ir kritika = Art history & criticism. Kaunas : Vytauto Didžiojo universitetas, 2019, T. 15 -
 dc.relation.isreferencedby De Gruyter -
 dc.rights Sutarties data 2006-10-02, nr. LLTI-00001, laisvai prieinamas internete lt
 dc.subject Meno muziejus lt
 dc.subject Audiogidas lt
 dc.subject Nuolatinė ekspozicija lt
 dc.subject Informacijos pateikimas lt
 dc.subject Lankytojo patirtis lt
 dc.subject Art museum en
 dc.subject Handheld guide en
 dc.subject Permanent exhibition en
 dc.subject Information presentation en
 dc.subject Experience of a visitor en
 dc.title Integration of handheld guides in museums: the case of Lithuania’s art museums en
 dc.title.alternative Audiogidų integracija muziejuose: Lietuvos meno muziejų atvejis lt
 dc.identifier.doi https://doi.org/10.2478/mik-2019-0005 -
 dc.date.updated 2019-12-03T09:40Z -
 local.object {"source": {"code": "vdu", "handle": "61979"}, "publisher": {"other": ["Vytauto Didžiojo universitetas"], "list": false}, "db": {"clarivate": false, "scopus": false, "list": true}, "issn": ["1822-4555"], "doi": "10.2478/mik-2019-0005", "code": "S4", "subject": ["H003"], "url": ["https://www.vdu.lt/cris/bitstream/20.500.12259/102022/1/ISSN1822-4547_2019_N_15.PG_71-82.pdf", "https://hdl.handle.net/20.500.12259/102022", "https://doi.org/10.2478/mik-2019-0005"], "country": "LT", "language": "en", "area": "H", "original": true, "pages": 12, "sheets": 0.857, "timestamp": "20191203094006.0", "account": {"year": 2019, "late": false}, "na": 1, "nip": 0, "affiliation": [{"contribution": 1, "aip": 1, "country": ["LT"], "rel": "aut", "org": [{"create": true, "contribution": 1, "name": "Vytauto Didžiojo universitetas", "id": "111950396", "level": "0", "type": "uni", "research": "1", "status": "1", "unit": {"name": "Menų fakultetas", "id": "06", "level": "1", "type": "fak", "research": "1", "status": "1"}}], "id": "79F69989F4E43094CEC06CE4F86A092B", "lname": "Rutkauskaitė", "fname": "Milda", "status": "1", "name": "Rutkauskaitė, Milda"}]} -
 crisitem.author.dept Menų fakultetas -
 Appears in Collections: Art History & Criticism / Meno istorija ir kritika 2019, nr. 15
 ISSN1822-4547_2019_N_15.PG_71-82.pdf131.78 kBAdobe PDFView/Open
 marc.xml8.65 kBXMLView/Open


text:
 7.7.2007
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 155/16
 Žaloba podaná 8. mája 2007 – Komisia Európskych spoločenstiev/Holandské kráľovstvo
 (Vec C-230/07)
 (2007/C 155/30)
 Jazyk konania: holandčina
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: Komisia Európskych spoločenstiev (v zastúpení: W. Wils a M. Shotter, splnomocnení zástupcovia)
 Žalovaný: Holandské kráľovstvo
 Návrhy žalobkyne
 —
 určiť, že Holandské kráľovstvo si tým, že nezabezpečilo, aby podniky, ktoré prevádzkujú verejné telefónne siete, dali k dispozícii, pokiaľ je to technicky možné, orgánom spracovávajúcim núdzové volania, informácie o mieste volajúceho u všetkých volaní na jednotné európske núdzové volacie číslo „112“, nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 26 ods. 3 smernice 2002/22/ES (1),
 —
 zaviazať Holandské kráľovstvo na náhradu trov konania.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Lehota na prebratie smernice do vnútroštátneho práva uplynula 24. júla 2004.
 (1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica univerzálnej služby) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51; Mim. vyd. 13/029, s. 367).


text:
Is í Béising (Sínis: Běijīng Shì, 北京市) príomhchathair Dhaon-Phoblacht na Síne, agus í ar ceann de na cathracha is mó daonra ar fud an domhain.
 Sa bhliain 2012 bhí fiche milliún, sé chéad nócha agus trí mhíle duine (20,693,000 duine) ina gcónaí i mBéising. Níl sí ar an gcathair is mó daonra sa tír áfach, nó tá fiche agus trí mhilliún duine ina gcónaí i Shang-hai.
 Is í Béising an chathair is tábhachtaí sa tSín ó thaobh na polaitíochta agus an chultúir de. Bardasacht í cathair Bhéising atá faoi smacht díreach an rialtais náisiúnta. Tá ceithre cinn déag de cheantair uirbeacha nó fho-uirbeacha ann chomh maith le dhá chúige tuaithe.
 Mol lárnach tráchta í Béising chomh maith, agus tá ceanncheathrúna na ngnólachtaí is mó faoi úinéireacht an Stáit suite ansin. Tá aerfort idirnáisiúnta Bhéising ar an dara haerfort is gnóthaí sa domhan, más i líon na bpaisinéirí a thomhaistear é.
 Stair
 Téann stair na cathrach trí mhílaois siar. Is deacair teacht ar mhórchathair chomh fadsaolach céanna sa domhan, agus chuirfeadh teampaill, páláis, tuamaí, ballaí agus geataí stairiúla na cathrach draíocht ar aon duine.
 Maidir leis an stair chomhaimseartha, ní mór an sléacht i gCearnóg Tiananmen ar an 4 Meitheamh 1989 a lua. Faoi thionchar na n-imeachtaí in Oirthear na hEorpa san am chéanna, chuaigh na mic léinn amach sna sráideanna ag agóidíocht agus ag éileamh daonlathais. Sa deireadh, cuireadh tancanna agus saighdiúirí ag ceansú na n-agóideoirí, agus dealraíonn sé go bhfuair na mílte bás de thoradh na cniogbheartaíochta seo.
 Cluichí Oilimpeacha. Sa bhliain 2008, tháinig lúithnirí an domhain le chéile i mBéising le Cluichí Oilimpeacha an tSamhraidh a imirt.
 Aeráid
 Cathracha na Síne
 Príomhchathracha na hÁise