type: other

text:
Inimõiguste kohus leidis, et õiglast menetlust oli rikutud, kuna isik ei saanud küsitleda tema vastu ütlusi andnud alaealist tunnistajat
 Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 19. detsembril 2013 otsuse kohtuasjas Rosin vs. Eesti (kaebus nr 26540/08), tuvastades 5 poolthäälega 2 vastu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 6 lõike 1 (õiglane kohtumenetlus) ja artikli 6 lõike 3 punkti d (...
 18.12.2013|Välisministeerium
 Inimõiguste kohus leidis, et isiku kriminaalkorras süüdimõistmine Armeenia genotsiidi eitamise eest on vastuolus sõnavabadusega
 Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 7-liikmeline koda leidis häälteenamusega (5 poolt, 2 vastu) 17.12.2013 tehtud otsuses Perincek vs. Šveits (kaebus nr 27510/08), et Šveits on rikkunud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artiklit 10 (sõnavabadus). Türgi...
 Inimõiguste kohtu suurkoda leidis rahvusvahelises lapseröövikaasuses, et Läti kohus ei olnud põhjalikult uurinud lapse tagastamisest keeldumisele alust andvaid asjaolusid
 Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) suurkoda tegi 26.11.2013 otsuse kohtuasjas X. vs. Läti (kaebus nr 27853/09), mis puudutas rahvusvahelist lapseröövi ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist (inimõiguste konventsioon) ja lapseröövi suhtes tsiviilõiguse kohaldamise...
 09.12.2013|Välisministeerium
 Euroopa Nõukogu üleskutse esitada ettepanekuid Euroopa Inimõiguste Kohtu kaugema tuleviku teemal. Tähtaeg 27.01.2014 kell 13.00 (Eesti aja järgi).
 20. aprillil 2012 võtsid Euroopa Nõukogu liikmesriigid vastu Brightoni deklaratsiooni (eesti keeles kättesaadav: /sites/default/files/content-editors/Brightoni_%20deklaratsioon_ET_2_.pdf), milles on eelkõige rõhutatud riikide vastutust Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni...
 10.10.2013|Välisministeerium
 Inimõiguste kohus leidis, et Eesti ei ole rikkunud AS Delfi sõnavabadust
 Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsustas 10. oktoobri 2013 otsusega kohtuasjas Delfi vs. Eesti (kaebus nr 64569/09), et Eesti ei ole rikkunud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10 (sõnavabadus) sellega, kui leidis, et AS Delfi peab vastutama oma...
 19.09.2013|Välisministeerium
 Inimõiguste kohus leidis, et Türgis kehtiv vangide valimisõiguse absoluutne keeld on ülemäärane
 Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) tegi 17.09.2013 otsuse kohtuasjas Söyler vs. Türgi (kaebus nr 294411/07), milles asus seisukohale, et ka Türgis vangidele kohaldatav automaatne valimisõiguse keeld on ebaproportsionaalne ning rikub inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 1...
 05.08.2013|Välisministeerium
 18. juulil 2013 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse kohtuasjas Vronchenko vs. Eesti, tuvastades 5 häälega 2 vastu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 6 lõike 1 (õiglane kohtumenetlus) ja artikli 6 lõike 3 punkti d (tunnistajate küsitlemise õigus)...
 30.07.2013|Välisministeerium
 Inimõiguste kohus leidis, et sõjakuritegude eest karistamine rangema seaduse alusel Bosnias ja Hertsegovinas oli konventsiooniga vastuolus
 Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) suurkoda tegi 18.07.2013 ühehäälse otsuse asjas Maktouf ja Damjanović vs. Bosnia ja Hertsegovina (kaebused nr 2312/08 ja 34179/08), leides, et vastustajariik on rikkunud konventsiooni artiklit 7 (karistamine seaduse alusel). EIK asus seisukohale, et kaebajate suhtes...
 Inimõiguste kohus leidis, et eluaegsetel vangidel peab olema võimalus taotleda ennetähtaegset vabastamist
 Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) suurkoda tegi 09.07.2013 16 häälega 1 vastu otsuse asjas Vinter jt vs. Ühendkuningriik (kaebused nr 66069/09, 130/10 ja 3896/10), milles asus seisukohale, et eluaegsetel vangidel peab olema võimalus taotleda, et neile mõistetud karistust hinnatakse uuesti. Et...
 29.07.2013|Välisministeerium
 Inimõiguste kohus kinnitas sõbraliku kokkuleppe kaebaja ja Eesti riigi vahel
 2. juulil 2013 kinnitas Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsusega kohtuasjas Streltsov vs. Eesti kaebaja ja valitsuse vahel sõlmitud sõbraliku kokkuleppe, mille kohaselt kohustub valitsus tasuma kaebajale 5000 eurot, ja kustutas nimetatud kaebuse kohtuasjade nimistust. Nimetatud summa maksmisega...


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.5.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 138/31
 Acțiune introdusă la 10 ianuarie 2014 de către Autoritatea AELS de Supraveghere împotriva Islandei
 (Cauza E-2/14)
 (2014/C 138/08)
 La data de 10 ianuarie 2014, la Curtea de Justiție a AELS a fost introdusă o acțiune împotriva Islandei de către Autoritatea AELS de Supraveghere, reprezentată de Xavier Lewis și Markus Schneider, în calitate de agenți ai Autorității AELS de Supraveghere, Rue Belliard 35, 1040 Bruxelles, Belgia.
 Autoritatea AELS de Supraveghere solicită Curții de Justiție a AELS:
 1.
 Să declare că, prin faptul că nu a adoptat și/sau notificat Autorității AELS de Supraveghere, fără întârziere, în termenul prevăzut, toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a actului menționat la punctul 56v din anexa XIII la Acordul privind Spațiul Economic European (Directiva 2005/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni în caz de încălcare), astfel cum a fost adaptat prin Protocolul 1 la acord și prin Decizia nr. 65/2009 a Comitetului mixt din 29 mai 2009, Islanda nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul actului menționat anterior și al articolului 7 din acord.
 2.
 Să dispună suportarea cheltuielilor de judecată de către Islanda.
 Situația de fapt și de drept și motivele invocate:
 —
 Cererea se referă la nerespectarea de către Islanda, până la data de 12 august 2013, a avizului motivat emis de Autoritatea AELS de Supraveghere la 12 iunie 2013, referitor la faptul că statul islandez nu a transpus în ordinea sa juridică națională Directiva 2005/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni în caz de încălcare („actul”), după cum se menționează la punctul 56v din anexa XIII la Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost adaptat prin Protocolul 1 la acord și prin Decizia nr. 65/2009 a Comitetului mixt din 29 mai 2009.
 —
 Autoritatea AELS de Supraveghere declară că Islanda nu și-a respectat obligațiile în conformitate cu articolul 16 din act, astfel cum a fost adaptat, și cu articolul 7 din Acordul SEE, prin faptul că nu a adoptat și/sau notificat, în termenul prevăzut, Autoritatea AELS de Supraveghere cu privire la toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a actului.


text:
11.8.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 C 261/6
 Ordinanza della Corte (Ottava Sezione) del 22 maggio 2014 — Bilbaína de Alquitranes, SA e a./Agenzia europea per le sostanze chimiche (ECHA)
 (Causa C-287/13 P) (1)
 ([Impugnazione - Articolo 181 del regolamento di procedura della Corte - Regolamento (CE) n. 1907/2006 (regolamento REACH) - Articolo 59 e allegato XIII - Identificazione della pece, catrame di carbone, alta temperatura come sostanza ad altissimo rischio, da assoggettare alla procedura di autorizzazione - Parità di trattamento])
 2014/C 261/08
 Lingua processuale: l'inglese
 Parti
 Ricorrenti: Bilbaína de Alquitranes, SA, Cindu Chemicals BV, Deza, a.s., Industrial Química del Nalón, SA, Koppers Denmark A/S, Koppers UK Ltd, Rütgers Germany GmbH, Rütgers Belgium NV, Rütgers Poland Sp. z o.o (rappresentante: K. Van Maldegem, avvocato)
 Altra parte nel procedimento: Agenzia europea per le sostanze chimiche (ECHA) (rappresentanti: M. Heikkilä, W. Broere e T. Zbihlej, agenti, assistiti da J. Stuyck e A.-M. Vandromme, avvocati)
 Dispositivo
 1)
 L’impugnazione è respinta.
 2)
 La Bilbaína de Alquitranes SA, la Cindu Chemicals BV, la Deza a.s., l’Industrial Química del Nalón SA, la Koppers Denmark A/S, la Koppers UK Ltd, la Rütgers Germany GmbH, la Rütgers Belgium NV e la Rütgers Poland sp. z o.o. sono condannate alle spese.
 (1) GU C 252 del 31.8.2013.


type: contracts

text:
 22.8.2019
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 219/15
 РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП No 202/2017
 от 27 октомври 2017 година
 за изменение на приложение XIII (Транспорт) към Споразумението за ЕИП [2019/1365]
 СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,
 като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално член 98 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/386 на Комисията от 6 март 2017 г. за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) No 1207/2011 за определяне на изисквания относно функционирането и оперативната съвместимост на наблюдението в рамките на системата Единно европейско небе (1) следва да бъде включен в Споразумението за ЕИП.
 (2)
 Поради това приложение XIII към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменено,
 ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
 Член 1
 В точка 66цл (Регламент за изпълнение (ЕС) No 1207/2011 на Комисията) от приложение XIII към Споразумението за ЕИП се добавя следното тире:
 „—
 32017 R 0386: Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/386 на Комисията от 6 март 2017 г. (ОВ L 59, 7.3.2017 г., стр. 34).“
 Член 2
 Текстът на Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/386 на исландски и норвежки език, който ще бъде публикуван в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, е автентичен.
 Член 3
 Настоящото решение влиза в сила на 28 октомври 2017 г., при условие че са внесени всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението за ЕИП (*1).
 Член 4
 Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.
 Съставено в Брюксел на 27 октомври 2017 година.
 За Съвместния комитет на ЕИП
 Председател
 Sabine MONAUNI
 (1) ОВ L 59, 7.3.2017 г., стр. 34.
 (*1) Без отбелязани конституционни изисквания.


type: wikipedia

text:
Temperatur er det fysiske udtryk for hvor kolde eller varme ting er, eller mere præcist; hvor meget termisk energi de indeholder. Temperatur kan måles på forskellige måder, men generelt kaldes et instrument til måling af temperatur for et termometer.
 Gennem tiderne er der blevet brugt en lang række forskellige temperaturskalaer, hvoraf man i Danmark og det meste af Europa kender og primært anvender celsius-skalaen. Desuden findes fahrenheit-skalaen, som bruges i visse engelsktalende lande udenfor Europa, først og fremmest USA. Skalaerne réaumur- og rankine benyttes stort set ikke længre og er kun interessante i historisk sammenhæng.
 I naturvidenskabelige og tekniske sammenhænge anvendes primært kelvin-skalaen, som i modsætning til de andre skalaer ikke er en grad-skala, dvs. der angives ikke noget gradtegn foran enhedsbetegnelsen. En temperatur udtrykt i kelvin omtales også som absolut temperatur.
 Termisk energi i stoffet
 Hvis en stofansamling rummer en vis mængde termisk energi, vil stoffets atomer eller molekyler bevæge sig – jo højere temperatur, desto mere bevægelse. Da atomerne/molekylerne ikke kan "sidde mere stille" end det at være helt ubevægelige, findes der en nedre grænse for temperatur. Denne grænse kaldes for det absolutte nulpunkt, og udtrykt på celsiusskalaen ligger dette punkt ved -273,15 °C. Det absolutte nulpunkt, benyttes bl.a. i forbindelse med udregning af støjspænding i elektroniske komponenter.
 I gasser er temperaturen direkte proportional med de enkelte atomers/molekylers gennemsnitlige bevægelsesenergi.
 Læren om temperaturs egenskaber kaldes termodynamik.
 Strålingstemperatur
 Legemer ved alt andet end det absolutte nulpunkt udsender elektromagnetisk varmestråling i et spektrum, som er karakteristisk for legemets temperatur. Hvis legemet absorberer al udefra kommende stråling og dermed heller ikke transmitterer stråling, kaldes legemet for et sortlegeme, og det vil udsende elektromagnetisk stråling i forskellige bølgelængder på en måde, der kun afhænger af legemets temperatur. hvilket beskrives af Plancks lov. Dette giver mulighed for at bestemme et legemes overfladetemperatur fra afstand uden at berøre legemet med et termometer. For eksempel har man på denne måde fastslået overfladetemperaturerne for stjerner, der befinder sig adskillige lysår fra Jorden.
 Skalaer
 Der findes adskillige enheder for temperatur, og skalaerne er ikke generelt proportionale og starter ikke nødvendigvis ved samme temperatur.
 Kelvin-skalaen
 Den internationalt anerkendte SI-enhed er Kelvin. Kelvin-skalaen er defineret på baggrund af føgende to forhold:
 Kelvin- og Celsius skalaen skal vokse lige hurtigt. Dvs.: en temperaturforskel på een Kelvin er identisk med en forskel på een grad Celsius.
 Kelvin-skalaens definitionspunkt er vands tripelpunkt = 0,01 °C = 273,16 K. Tripelpunktet er den temperatur, hvor vand ved et tryk på 611,7 Pa, eksisterer på både fast-, væske- og gasform på een og samme tid. Herved bliver det absolutte nulpunkt: 0 K = –273,15 °C.
 Celsius-skalaen
 Celsius-skalaen er defineret ud fra de to almindelige faseovergange for vand ved standard tryk, således at en grad er lig med een 1/100 af denne forskel i temperatur. De to faseovergange er: 0 °C (frysepunktet) og 100 °C (kogepunktet).
 Fahrenheit-skalaen
 Fahrenheit-skalaen er på samme måde som Celsius-skalaen defineret ved fryse- og kogepunkter. Fahrenheit benyttede dog saltlage i stedet for vand, hvilket forklarer de anderledes værdier for vands fryse- og kogepunkt. hhv. 32 °F og 212 °F. Det absolutte nulpunkt udtrykt ved Fahrenheit-skalaen er: −459,67 °F
 Rankine-skalaen
 En temperatur angivet ved Rankine-skalaen betegnes med °R evt. °Ra. Rankine-skalaen er parallel med Fahrenheit-skalaen på samme måde som Kelvin-skalaen er parallel med Celsius-skalaen. USA's standardiserings institut anbefaler dog brug af Kelvin-skalaen i stedet for Rankineskalaen.
 Omregning
 Fahrenheit → Celsius: °C = (°F – 32) * 5/9
 Celsius → Fahrenheit: °F = °C * 9/5 + 32
 De to skalaer skærer hinanden ved -40, idet: -40 °F = -40 °C
 Celsius → Kelvin: K = °C + 273,15
 Kelvin → Celsius: °C = K - 273,15
 I formler angives temperatur i kelvin dog traditionelt med T, mens celsiusgrader angives med t.
 Réaumur oR = 4/5 °C benyttes ikke længere.
 Jordens temperaturforskelle
 Temperaturen på Jorden afhænger af solindstrålingen, hvor lige sollyset rammer jordens overflade, og udstrålingen, betinget af bl.a. refleksion, albedo, og drivhusgasser. I lande nær Ækvator står solen altid højt på himlen, og det er da ofte også meget varmt her. Jordens akse hælder desuden omtrent 23.5° i sin bane om solen, hvilket gør, at lande mellem Nordlige og Sydlige vendekreds principielt ingen årstider har, idet solen hver dag er lige langt fra jordens overflade på dette sted. Steder længere syd- eller nordpå har fire årstider, da deres afstand til solen varieres i løbet af året.
 Nær syd- og nordpolen rammer sollyset jordens overflade i en meget stor vinkel. Af den grund kan solens stråler kun "snitte" overfladen, og det vil ofte være meget koldt her. Den officielt laveste temperatur, målt af det russiske forskningscenter Vostok den 21. juli 1983, viste -89,2 °C. Senere satellitmålinger på det Østantarktiske plateau har dog vist endnu lavere temperaturer på helt ned til -98 °C. Indtil september 2012 mente man, at den højeste temperatur blev målt i Al 'Aziziyah i Libyen til 58 °C, den 13. september 1922. Imidlertid har en revision af instrument og måling vist, at den var forkert. Den højeste temperatur, der er registreret på Jorden er dermed 56,7 °C, som blev målt 10. juli 1913 på Greenland Ranch i Death Valley, Californien, USA.
 Overfladetemperatur og lufttemperatur
 Infrarøde målinger fra NASA's MODIS, har vist temperaturer op til 70.7°C (159.3°F) i perioden 2003-9 i Lut ørkenen i Iran, ifølge NASA's Earthobservatory.
 Infrarøde temperaturmålinger viser midlertdigt overfladetemperaturen. mens de fleste jordbaserede målinger er lufttemperaturmålinger taget 1,5-2m over overfladen. Og ligesom sandstrand også kan blive varmere end luften, kan disse målinger ikke sammenlignes direkte med de historiske målinger. NASA har lavet en featureside med de 5 varmeste steder på Jorden
 Kuldeindeks
 En ting er den faktiske temperatur, noget andet er hvordan vi føler det. Det afhænger nemlig vindens styrke, og angives ved hjælp af kuldeindekset. Effekten (forskellen mellem faktisk og følt temperatur) er større, jo kolde det er.
 Noter
 Se også
 Temperaturenhed
 Centrumtemperatur
 Feber
 Global opvarmning
 Kropstemperatur
 Stuetemperatur
 Stegetemperatur
 Curiepunktet − afmagnetiserings temperaturen
 Litteratur
 P. Andersen og M. Vahl: Klima- og Plantebælter; Tiende udgave ved Sofus Christiansen og Einar Storgaard; Gyldendal 1963
 Kirstine Meyer, Temperaturbegrebets udvikling gennem tiderne samt dets sammenhæng med vexlende forestillinger om varmens natur (disputats), 1909.
 Eksterne henvisninger
 E. Hovmøller: "Temperaturens aarlige Gang i Indlandet og ved Kysterne" (Geografisk Tidsskrift, Bind 47; 1944)
 H. Jacobsen: "Isotermekort over Island for Januar og Juli" (Geografisk Tidsskrift, Bind 35; 1932)
 A. Kiilerich: "Klimaet i Thorshavn" (Geografisk Tidsskrift, Bind 29; 1926)
 Leo Lysgaard: "Ændringer i Danmarks Klima i den nyeste Tid. Med en kort Oversigt over Evropas og Vestgrønlands Temperaturændringer" (Geografisk Tidsskrift, Bind 40; 1937)
 Adam Paulsen: "Om Lufttryk- og Temperaturforholdene i det indre Grønland" (Geografisk Tidsskrift, Bind 10; 1889)
 Axel Schou: "Klimatisk geomorfologi" (Geografisk Tidsskrift, Bind 64; 1965)
 V. Willaume-Jantzen: "Klimaforandringer i de sidste Aarhundreder" (Geografisk Tidsskrift, Bind 12; 1893)
 V. Willaume-Jantzen: "Vejret i Danmark i det sidste Aar (Oktober 1897 —September 1898)" (Geografisk Tidsskrift, Bind 14; 1897)
 V. Willaume-Jantzen: "Færøernes Klima" (Geografisk Tidsskrift, Bind 15; 1899)
 Celsius, Fahrenheit, Kelvin, Réaumur, and Rankine Temperature Conversion
 Vejr for enhver handler om temperaturen målt i grader (notation: °)
 Klima
 Følelse
 Fysisk størrelse
 Kontinuumsmekanik


type: legislation

text:
 23.10.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 281/4
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 1015/2013 НА КОМИСИЯТА
 от 22 октомври 2013 година
 за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (1),
 като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.
 (2)
 Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
 Съставено в Брюксел на 22 октомври 2013 година.
 За Комисията, от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.
 (2) ОВ L 157, 15.6.2011 г., стр. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Стандартни стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 (EUR/100 kg)
 Код по КН
 Код на третa държавa (1)
 Стандартна стойност при внос
 0702 00 00
 MA
 40,0
 MK
 45,6
 ZZ
 42,8
 0707 00 05
 MK
 62,5
 TR
 119,2
 ZZ
 90,9
 0709 93 10
 TR
 147,7
 ZZ
 147,7
 0805 50 10
 AR
 100,6
 CL
 90,0
 IL
 100,2
 TR
 84,1
 ZA
 102,7
 ZZ
 95,5
 0806 10 10
 BR
 230,6
 TR
 163,0
 ZZ
 196,8
 0808 10 80
 CL
 94,7
 NZ
 104,2
 US
 156,2
 ZA
 105,3
 ZZ
 115,1
 0808 30 90
 TR
 120,5
 ZZ
 120,5
 (1) Номенклатура на държавите, определена с Регламент (ЕО) No 1833/2006 на Комисията (ОВ L 354, 14.12.2006 г., стр. 19). Код „ZZ“ означава „с друг произход“.