type: other

text:
Sodba I Ips 300/2005
 VS23323
 ZKP člen 18, 18/1, 39, 39-6, 83, 149.b, 150, 150/1-1, 152, 152/1, 178, 287, 340, 340/1-1, 371, 371/1-8, 371/1-11, 371/2, 372, 372-1, 372-5, 395, 395/1, 420, 420/2.KZ člen 311.URS člen 37.
 zavrnitev dokaznega predloga - prosta presoja dokazov - nedovoljen dokaz - bistvene kršitve določb kazenskega postopka - zakonski znaki kaznivega dejanja - pravice obrambe - izločitev dokazov - prikriti preiskovalni ukrepi - prepovedano prehajanje meje ali ozemlja države - nejasnost razlogov o odločilnih dejstvih - izločitev senata - varstvo tajnosti občil - branje izpovedbe priče - primernost razpravne dvorane
 Pri kaznivem dejanju prepovedanega prehoda čez državno mejo pojma „spravljanje čez mejo“ ni mogoče razlagati tako, da mora storilec istočasno z osebami, ki se spravljajo čez mejo, le-to tudi sam prestopiti.
 Sklep I R 59/2006
 VS09203
 določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - sodnik pristojnega sodišča, ki mu funkcija miruje, kot zastopnik stranke v postopku pristojnosti
 Predlog za delegacijo iz razlogov smotrnosti, ker eno od strank zastopa sodnik, čigar funkcija miruje, ni utemeljen.
 Sklep II Ips 606/2005
 VS09288
 ZMZPP člen 103, 103/2, 108, 108/6. ZIP člen 16.
 zahteva za varstvo zakonitosti - izvršilni postopek - predhodno vprašanje - priznanje tuje sodne odločbe - potrdilo o izvršljivosti
 Ob izdaji sklepa o izvršbi je tuje sodišče poleg ostalih pogojev za izdajo takega sklepa preverilo tudi vprašanje izvršljivosti in šele nato dovolilo predlagano izvršbo. To vprašanje je presojalo po pravu svoje države, ki je tudi izdala izvršilni naslov. Gre za Zakon o izvršilnem postopku, ki je v 16. členu določal kot izvršilni naslov izvršljivo sodno odločbo. Sklep o dovolitvi izvršbe je v taki situaciji več kot potrdilo o izvršljivosti. Dovoljena izvršba poleg izpolnjevanja ostalih pogojev pomeni tudi, da je sodna odločba, ki je v konkretni zadevi izvršilni naslov, izvršljiva. Zato je materialnopravno zmotna presoja obeh sodišč, da upnik ni predložil potrdila v smislu drugega odstavka 103. člena ZMZPP.
 Sodba II Ips 328/2006
 VS09290
 ZPP člen 2, 2/1.
 tožbeni zahtevek - odločanje v mejah tožbenega zahtevka
 Sodišče tožniku ne more prisoditi kaj drugega, kot je s tožbo zahteval, čeprav je sicer po materialnem pravu do tega upravičen.
 Sodba II Ips 607/2004
 VS09243
 Zakon o zemljiških knjigah (1930) pravno pravilo 4. ODZ paragraf 431.
 pridobitev lastninske pravice na nepremičnini - pridobitni način - vpis lastninske pravice v zemljiško knjigo
 Tako predvojno kot povojno jugoslovansko zemljiškoknjižno pravo je temeljilo na načelu vpisa. Knjižne pravice so se (tako kot po sodobnem slovenskem pravu) pridobile, prenesle, omejile ali prenehale samo z vpisom v zemljiško knjigo.
 Sodba I Ips 207/2006
 VS23262
 zahteva za varstvo zakonitosti - bistvena kršitev določb kazenskega postopka - ni razlogov o odločilnih dejstvih - zmotna ali nepopolna ugotovitev dejanskega stanja - pripor - priporni razlog - sorazmernost
 Sodišče je pravilno presodilo, da so vsi razlogi za odreditev pripora podani in jih obrazložilo, zato očitana bistvena kršitev določb kazenskega postopka ni podana, zmotna ugotovitev dejanskega stanja pa ni razlog za vložitev zahteve za varstvo zakonitosti.
 Sodba II Ips 609/2004
 VS09254
 ZZZDR člen 124, 133.URS člen 2. Samoupravni sporazum o uresničevanju socialnovarstvenih pravic (1984) člen 17, 28, 30, 86.
 verzijski zahtevek - pravna in socialna država - dolžnost preživljanja ostarelega starša - prispevki za oskrbo v domu za ostarele - dogovor med CSD in zavezancem za plačilo - socialnovarstvena pomoč
 Otroci so res preživninski zavezanci za plačilo prispevkov za oskrbo staršev v domu starejših občanov. Vendar pa je v skladu z načelom pravne in socialne države postopkovna ureditev plačevanja teh prispevkov dolžnost CSD. Nedoločno ali pomanjkljivo ravnanje CSD ob sklepanju dogovora med CSD in zavezancem zato načeloma ne more iti v breme zavezanca na ta način, da bi občina smela naknadno ukrepati v skladu s 133. členom ZZZDR.
 Sodba II Ips 559/2004
 VS09253
 ZOR člen 200, 203. OZ. ZPOMZO.
 povrnitev negmotne škode - višina denarne odškodnine - zapadlost terjatve - začetek teka zamudnih obresti - uveljavitev OZ in ZPOMZO-A - enotna sodna praksa - pravno mnenje
 Sklep I R 65/2006
 VS09202
 določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugega tehtnega razloga - udeležba sodnice kot potencialne dedinje v zapuščinskem postopku
 V tej zadevi objektivno izkazane in tudi zatrjevane okoliščine pomenijo, da se bodo v zapuščinskem postopku razkrivale okoliščine iz zasebnega, družinskega in tudi intimnega življenja udeležencev, med katerim je tudi sodnica stvarno in krajevno pristojnega sodišča. Ta okoliščina pa lahko utemeljuje dvom zapustnikove vdove in sina v nepristranskost sodnikov istega sodišča.
 Sodba I Ips 219/2006
 VS23312
 ZKP člen 201, 202, 202/2, 472, 472/1.
 pripor – neogibna potrebnost pripora
 Sodba II Ips 532/2004
 VS09261
 ZOR člen 154, 154/2, 173, 174, 174/1, 177, 177/3, 192, 200, 200/1, 200/2.
 odgovornost cestnega podjetja - padec na svežem,vročem asfaltu - - deljena odgovornost - ravnanje oškodovanca - povrnitev negmotne škode - višina denarne odškodnine - telesne bolečine - strah - duševne bolečine zaradi skaženost - duševne bolečine zaradi zmanjšane življenjske aktivnosti
 Ob vednosti, da se na cesti polaga svež asfalt, se je 14 letna tožnica morala in mogla zavedati, da asfaltiranje terja ustrezno previdnost v prometu oziroma pri prečkanju cestišča, ki se obnavlja. Ustrezen standard skrbnosti se zahteva tudi od učenca 8. razreda osnovne šole, ki je že zdavnaj samostojen v vseh oblikah prometa, tudi kot pešec ali na rolerjih. Zato je neutemeljeno tožničino oporekanje njenemu 20 % prispevku k nastanku škode.
 Sodba II Ips 554/2004
 VS09278
 ZOR člen 173, 200.
 odgovornost za škodo od nevarne dejavnosti - azbestoza - vzorčna zveza - povrnitev negmotne škode - višina denarne odškodnine - duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti
 Ker tožnica ni utrpela zmanjšanja življenjske aktivnosti, pač pa le strah, ni upravičena do zadoščenja za duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti (diagnoza - pleuralna azbestoza).
 Sodba I Ips 375/2005
 VS23303
 ZKP 18, 18/1, 364, 364/7.KZ člen 13, 14.
 postopek o prekršku kot razlog za krivo ovadbo - grožnja – sila – kriva ovadba - zakonski znaki kaznivega dejanja – dejanje majhnega pomena
 Sodba in sklep II Ips 527/2004
 VS09292
 ZOR člen 74.
 prodaja nepremičnine - odložni pogoj
 Odložni pogoj (plačilo kupnine), ki sta ga prodajalec in kupec določila kot predpostavko za začetek učinkovanja prodajnih pogodb, se ni izpolnil. Zato pogodbi tudi nista povzročili želenih pravnih posledic (prenos lastništva s prodajalca na kupca). Bili sta sicer veljavno sklenjeni, vendar so bili zaradi določitve odložnega pogoja njuni učinki odloženi.
 Sklep I Ips 210/2006, enako tudi XI Ips 58201/2010-113 (XI Ips 82/2010), XI Ips 10695/2010-91
 VS23385
 zahteva za varstvo zakonitosti - dovoljenost - sklep o priporu - pravnomočnost - rok za pritožbo - vročitev
 Obtoženec, ki je na begu, pravice do pritožbe ni mogel uveljaviti, saj mu sklep še ni bil vročen, zato odločba še ni mogla postati pravnomočna; to pa pomeni, da je zagovornikova zahteva za varstvo zakonitosti preuranjena.
 Sklep II Ips 501/2004
 VS09282
 Konvencija o zakonu, ki velja za prometne nesreče (Haaška konvencija) člen 4, 5, 6. ZUKZ člen 3.
 odškodninski spor - uporaba tujega materialnega prava - prometna nesreča v tujini
 V odškodninskem sporu z mednarodnim elementom, zaradi škode v prometni nesreči, je treba uporabiti konvencijo o zakonu, ki velja za prometne nesreče.
 Sklep II Ips 39/2006
 VS09271
 ZIZ člen 188, 188/2.
 izvršilni postopek - prodaja nepremičnine pod ocenjeno vrednostjo - drugi dražbeni narok
 Pravilo drugega odstavka 188. člena ZIZ je v neskladju z ustavo le tedaj, če je kupec nepremičnine upnik ali z upnikom povezana oseba.
 VS09426
 ZOR člen 185, 189, 189/2, 190, 919.
 povrnitev premoženjske škode - totalna škoda - popolna odškodnina - začetek teka zamudnih obresti - zahteva za varstvo zakonitosti
 Določba drugega odstavka 189. člena ZOR o odmerjanju škode po cenah ob izdaji sodne odločbe (razen če zakon ne odreja kaj drugega), se uporablja v tistih primerih, ko oškodovanec ali kdo tretji še ni vzpostavil prejšnjega stanja. Če ga je, je njegova odškodninska terjatev prišla v tako imenovano čisto denarno terjatev, oškodovanec pa od odgovorne osebe zahteva plačilo stroškov za vzpostavitev prejšnjega stanja, npr. plačilo računa, ki se glasi na določen denarni znesek in zakonske zamudne obresti od zamude dalje. V takem primeru že po logiki stvari same ni mogoče uporabiti pravila o odmeri odškodnine po cenah ob izdaji sodne odločbe, saj je račun izstavljen glede na razmere pred vložitvijo tožbe. V sodni praksi se je uveljavilo stališče, da se ob določanju odškodnine za premoženjsko škodo na podlagi cenitve izvedenca upoštevajo razmere v času cenitve in določijo zamudne obresti od takrat dalje, ker gre za vrsto čiste denarne terjatve. Podobna je situacija tudi v obravnavani zadevi, le da je bila cenitev, ki sta jo v dokaz trditve o totalni škodi predložili obe pravdni stranki, narejena dobri dve leti pred vložitvijo tožbe.
 Sklep Cp 8/2006
 VS09281
 ZMZPP člen 100. Pogodba med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško o pravni pomoči v civilnih in kazenskih zadevah člen 21, 21/1-6.
 priznanje tuje sodne odločbe - javni red - rubež pokojnine
 Ni v nasprotju s pravnim redom Republike Slovenije, če je hrvaško sodišče dovolilo rubež pokojnine, ki jo nasprotni udeleženec prejema od Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Republike Slovenije.
 Sklep I R 51/2006
 VS09204
 določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zakonska zveza sodnice pristojnega sodišča in zastopnika stranke
 Zakonska zveza ene od sodnic višjega sodišča z odvetnikom, ki zastopa stranko v tej zadevi, ne spada med tehtne razloge za prenos pristojnosti.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 4.3.2000 EL Επι ́σημη Εφημερι ́δα των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των C 63/1
 Ι
 ́ σεις)
 (Ανακοινω
 ∆ΙΚΑΣΤΗΡΙΟ
 ∆ΙΚΑΣΤΗΡΙΟ
 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ∆ΙΚΑΣΤΗΡΙΟΥ 2) Καταδικα ́ζει την Επιτροπη ́ των Ευρωπαϊκω ́ ν Κοινοτη ́των στα
 δικαστικα ́ ́εξοδα.
 της 23ης Νοεμβρι ́ου 1999
 (1) EE C 145 της 18.5.1996.
 στην υπο ́θεση C-89/96: Πορτογαλικη ́ ∆ημοκρατι ́α κατα ́
 Επιτροπη ́ς των Ευρωπαϊκω ́ ν Κοινοτη ́των (1)
 («Προσφυγη ́ ακυρω ́ σεως — Εμπορικη ́ πολιτικη ́ — Ποσο-
 τικα ́ ́ορια στην εισαγωγη ́ κλωστοϋφαντουργικω ́ ν προϊ-
 ́οντων — Προϊο ́ντα προελευ ́σεως Ινδι ́ας — Κανονισμο ́ς ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ∆ΙΚΑΣΤΗΡΙΟΥ
 (ΕΚ) 3053/95 — Μερικη ́ ανα ́κληση»)
 (πε ́μπτο τμη ́μα)
 (2000/C 63/01)
 της 25ης Νοεμβρι ́ου 1999
 ́ σσα διαδικασι ́ας: η πορτογαλικη ́)
 (Γλω στην υπο ́θεση C-96/98: Επιτροπη ́ των Ευρωπαϊκω ́ ν Κοινο-
 τη ́των κατα ́ Γαλλικη ́ς ∆ημοκρατι ́ας (1)
 (Προσωρινη ́ μετα ́φραση· η οριστικη ́ μετα ́φραση θα δημοσιευθει ́ («Παρα ́βαση κρα ́τους με ́λους — Οδηγι ́α 79/409/ΕΟΚ —
 στη «Συλλογη ́ της Νομολογι ́ας») ∆ιατη ́ρηση των αγρι ́ων πτηνω ́ ν — Ζω ́ νες ειδικη ́ς προστα-
 σι ́ας»)
 Στην υπο ́θεση C-89/96, Πορτογαλικη ́ ∆ημοκρατι ́α (εκπρο ́σωποι:
 L. Fernandes και M. L. Duarte) κατα ́ Επιτροπη ́ς των Ευρωπαϊκω ́ν (2000/C 63/02)
 Κοινοτη ́των (εκπρο ́σωποι: M. de Pauw και F. de Sousa Fialho), με
 αντικει ́μενο την ακυ ́ρωση του παραρτη ́ματος V, περι ́ των ειδω ́ν
 (Γλω ́ σσα διαδικασι ́ας: η γαλλικη ́)
 λαϊκη ́ς τε ́χνης και των υφαντω ́ν, του κανονισμου ́ (ΕΚ) 3053/95
 της Επιτροπη ́ς, της 20η ́ς ∆εκεμβρι ́ου 1995, για την τροποποι ́ηση
 των παραρτημα ́των Ι, ΙΙ, ΙΙΙ, V, VΙ, VΙΙ, VΙΙΙ, ΙΧ και ΧΙ του (Προσωρινη ́ μετα ́φραση· η οριστικη ́ μετα ́φραση θα δημοσιευθει ́
 κανονισμου ́ (ΕΟΚ) 3030/93 του Συμβουλι ́ου περι ́κοινω ́ν κανο ́νων στη «Συλλογη ́ της Νομολογι ́ας»)
 εισαγωγη ́ς ορισμε ́νων κλωστοϋφαντουργικω ́ν προϊο ́ντων καταγω-
 γη ́ς χωρω ́ν (EE L 323, σ. 1), το ∆ικαστη ́ριο, συγκει ́μενο απο ́ τους Στην υπο ́θεση C-96/98, Επιτροπη ́ των Ευρωπαϊκω ́ν Κοινοτη ́των
 G. C. Rodrı́guez Iglesias, Προ ́εδρο, J. C. Moitinho de Almeida, (εκπρο ́σωποι: P. Stancanelli και O. Couvert-Castéra) κατα ́ Γαλλι-
 D. A. O. Edward και L. Sevón, προε ́δρους τμη ́ματος, κη ́ς ∆ημοκρατι ́ας (εκπρο ́σωποι: K. Rispal-Bellanger και R. Nadal),
 P. J. G. Kapteyn (εισηγητη ́), C. Gulmann, J.-P. Puissochet, με αντικει ́μενο να αναγνωριστει ́ ο ́τι η Γαλλικη ́ ∆ημοκρατι ́α, μη
 G. Hirsch, P. Jann, H. Ragnemalm και M. Wathelet, δικαστε ́ς, θεσπι ́ζοντας ου ́τε τα ειδικα ́ με ́τρα που η ́σαν αναγκαι ́α για τη
 γενικο ́ς εισαγγελε ́ας: A. Saggio, γραμματε ́ας: H. A. Rühl, κυ ́ριος διατη ́ρηση των οικοτο ́πων πτηνω ́ν στο Marais poitevin ου ́τε τα
 υπα ́λληλος διοικη ́σεως, εξε ́δωσε στις 23 Νοεμβρι ́ου 1999 με ́τρα που ενδει ́κνυνταν προκειμε ́νου να αποφευχθει ́ η υποβα ́θμιση
 απο ́φαση με το ακο ́λουθο διατακτικο ́: αυτω ́ν των οικοτο ́πων, παρε ́βη τις υποχρεω ́σεις που υπε ́χει απο ́
 το α ́ρθρο 4 της οδηγι ́ας 79/409/ΕΟΚ του Συμβουλι ́ου, της
 1) Ακυρω ́ νει το ́αρθρο 1 του κανονισμου ́ (ΕΚ) 3053/95 της 2ας Απριλι ́ου 1979, περι ́ της διατηρη ́σεως των αγρι ́ων πτηνω ́ν (ΕΕ
 Επιτροπη ́ς, της 20η ́ς ∆εκεμβρι ́ου 1995, για την τροποποι ́ηση ειδ. ́εκδ. 15/001, σ. 202), το ∆ικαστη ́ριο (πε ́μπτο τμη ́μα),
 των παραρτημα ́των Ι, ΙΙ, ΙΙΙ, V, VΙ, VΙΙ, VΙΙΙ, ΙΧ και ΧΙ του συγκει ́μενο απο ́ τους L. Sevón, προ ́εδρο του πρω ́του τμη ́ματος
 κανονισμου ́ (ΕΟΚ) 3030/93 του Συμβουλι ́ου περι ́ κοινω ́ν και προεδρευ ́οντα του πε ́μπτου τμη ́ματος, C. Gulmann (εισηγητη ́),
 κανο ́νων εισαγωγη ́ς ορισμε ́νων κλωστοϋφαντουργικω ́ ν προϊ- J.-P. Puissochet, P. Jann και M. Wathelet, δικαστε ́ς, γενικο ́ς εισαγ-
 ́οντων καταγωγη ́ς τρι ́των χωρω ́ ν, κατα ́ το με ́τρο που η γελε ́ας: N. Fennelly, γραμματε ́ας: D. Louterman-Hubeau, κυ ́ρια
 δια ́ταξη αυτη ́ αντικαθιστα ́ το παρα ́ρτημα VΙ του κανονισμου ́ υπα ́λληλος διοικη ́σεως, εξε ́δωσε στις 25 Νοεμβρι ́ου 1999
 3030/93 με το παρα ́ρτημα V. απο ́φαση με το ακο ́λουθο διατακτικο ́:


type: wikipedia

text:
Il-Park Nazzjonali ta' Cilento, Vallo di Diano u Alburni (bit-Taljan: Parco nazionale del Cilento, Vallo di Diano e Alburni) huwa park nazzjonali Taljan fil-Provinċja ta' Salerno, fir-reġjun ta' Campania fin-Nofsinhar tal-Italja. Jinkludi l-biċċa l-kbira ta' Cilento, il-Wied ta' Diano (bit-Taljan: Vallo di Diano) u l-Għoljiet ta' Alburni. Ġie stabbilit fl-1991, u preċedentement kien magħruf bħala l-Park Nazzjonali ta' Cilento u Vallo di Diano.
 Fl-1995 ġiet stabbilita awtorità għall-ġestjoni tal-park nazzjonali. Iż-żona naturali protetta fiha madwar 36,000 ettaru, kollha kemm huma fil-Provinċja ta' Salerno, u iktar 'il quddiem din iż-żona ġiet estiża biex tkopri sa 181,048 ettaru. Illum il-ġurnata din l-art tikkorrispondi għall-parti tan-Nofsinhar tal-provinċja, li tinsab bejn il-pjanura ta' Sele fit-Tramuntana, ir-reġjun ta' Basilicata fil-Lvant u fin-Nofsinhar, u l-Baħar Tirren fil-Punent. Il-park jinkludi t-territorji parzjali jew kollha kemm huma ta' tmien komunitajiet muntanjużi u 80 komun. Mill-1998 l-park nazzjonali tniżżel fil-lista tas-Siti ta' Wirt Dinji tal-UNESCO (flimkien mas-siti arkeoloġiċi ta' Paestum, Velia u l-Monasteru ta' Padula), mill-1997 sar Riżerva ta' bijosfera u mill-2010 sar l-ewwel park nazzjonali Taljan li sar ġeopark. Is-sede tal-park tinsab f'Vallo della Lucania.
 Storja
 Il-park inħoloq fl-1991 permezz tal-liġi qafas Nru 394 tas-6 ta' Diċembru 1991 (il-Liġi Qafas dwar iż-żoni protetti, il-Ġurnal Uffiċjali (ĠU) Nru 292 tat-13 ta' Diċembru 1991). Iktar 'il quddiem ġew approvati dispożizzjonijiet dwar il-konfini u t-tqassim f'żoni tal-park permezz tal-Ordni tal-Ministeru għall-Ambjent tal-4 ta' Diċembru 1992 (ĠU Nru 300 tat-22 ta' Diċembru 1992) u tat-22 ta' April 1993 (ĠU Nru 103 tal-5 ta' Mejju 1993), kif ukoll permezz tad-Digriet tal-Ministru għall-Ambjent tal-5 ta' Awwissu 1993 (ĠU Nru 199 tal-25 ta' Awwissu 1993). L-ewwel President tal-park nazzjonali kien in-naturalista Vincenzo La Valva.
 Diġà fl-1973 kienu saru diskussjonijiet dwar il-ħtieġa li ż-żona ta' Cilento tiġi mħarsa mill-ispekulazzjonijiet tal-kostruzzjoni u minn turiżmu distruttiv tal-massa fil-Konvenju Internazzjonali dwar il-parks kostali Mediterranji f'Castellabate. L-ewwel riżultati nkisbu bl-istabbiliment ta' żewġ riżervi naturali, rispettivament fl-għolja ta' Cervati u tul ix-xmara Calore, b'total ta' 36,000 ettaru.
 Permezz tad-Digriet tal-Ministru għall-Ambjent tat-22 ta' Diċembru 1998 (ĠU Nru 127 tat-2 ta' Ġunju 1999) ġie approvat l-istatut tal-Park Nazzjonali ta' Cilento, Vallo di Diano u Alburni, u fl-istess żmien ġew stabbiliti l-konfini u t-tqassim f'żoni tat-territorju, b'superfiċi totali ta' 181,048 ettaru.
 Fi Frar 2011, sar ukoll l-ewwel park nazzjonali li għandu biblijoteka diġitalizzata, b'għoxrin elf volum diġitalizzat b'mod fiżiku u online tal-park "Giambattista Vico" ta' Vatolla.
 Territorju
 Il-profil orografiku huwa muntanjuż u mimli għoljiet spiss weqfin. Iż-żoni watja bil-pjanura huma ftit u ġeneralment jinsabu qrib ix-xmajjar prinċipali, ix-xmara Alento lejn il-kosta u x-xmara Tanagro f'Vallo di Diano. Xmajjar oħra tal-park nazzjonali iktar qishom torrenti u nixxigħat, fosthom ix-xmajjar Mingardo, Bussento u Calore stess, li huwa affluwent f'Sele fit-Tramuntana tal-park, li jospita biss il-parti superjuri tagħha (Gole del Calore). Il-qċaċet l-iktar importanti huma: Cervati (1898 m), Alburni (1742 m), Gelbison, magħruf bħala Sacro Monte (1705 m), Motola (1700 m), Monte Centaurino (1433 m), Cocuzzo (1411 m), Bulgheria (1224 m), u Monte Stella (Cilento) (1131 m). Il-kosta hija baxxa u ramlija minn Sele sa Agropoli, u mbagħad ukoll bejn Casal Velino u Ascea; f'inħawi oħra, il-kosta hija għolja u bil-blat, spiss mogħnija b'diversi grotti u qaliet sbieħ.
 Ġeoloġija
 Il-ġeoloġija tal-park nazzjonali hija kkaratterizzata minn żewġ tipi ta' blat predominanti: il-"Flysch ta' Cilento", mimli kuluri u stratifikazzjonijiet, li jinsab qrib il-baċir idrografiku tax-xmara Alento u fil-kosta tat-Tramuntana, u l-ġebla tal-ġir, mimli xquq u għerien karstiċi, tipiċi tal-ktajjen muntanjużi interni (Alburno-Cervati) u tal-parti tan-Nofsinhar tat-territorju tal-park.
 Sit ta' Wirt Dinji
 Il-Park Nazzjonali ta' Cilento, Vallo di Diano u Alburni, flimkien mas-siti arkeoloġiċi ta' Paestum u ta' Velia, u l-Monasteru ta' Padula, ġew iddeżinjati bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-1998.
 Il-valur universali straordinarju tas-sit ġie rrikonoxxut abbażi ta' żewġ kriterji tal-għażla tal-UNESCO: il-kriterju (iii) "Xhieda unika jew minn tal-inqas eċċezzjonali ta' tradizzjoni kulturali jew ta' ċivilizzazzjoni li għadha ħajja jew li għebet"; u l-kriterju (iv) "Eżempju straordinarju ta' tip ta' bini, ta' grupp ta' siti jew ta' pajsaġġ arkitettoniku jew teknoloġiku li joħroġ fid-dieher stadju/i sinifikanti fl-istorja tal-bniedem".
 Ambjent
 Flora
 Fil-park nazzjonali ġew irreġistrati madwar 1,800 speċi veġetali, fosthom pjanta ta' interess komunitarju, magħrufa xjentifikament bħala Primula palinuri (bit-Taljan: primula di palinuro), kif ukoll 25 ħabitat. Peress li jinsab fiċ-ċentru tal-Mediterran, fost iż-żoni differenti skont il-klima u t-temperatura, hemm ukoll ċerti speċijiet ta' siġar li f'inħawi oħra huma pjuttost komuni, fosthom il-betula, iż-żnuber u l-buxus.
 Il-veġetazzjoni qrib l-irdumijiet tal-kosta huma ta' interess partikolari. Hemmhekk jikber il-ġilju rari tal-baħar (Pancratium maritimum); f'kuntatt dirett mal-baħar tgħix ukoll il-pjanta endemika tal-lavanda tal-baħar (Limonium remotispiculum), filwaqt li fuq l-irdumijiet jgħixu l-primula di Palinuro, il-qronfol tal-irdumijiet, iċ-Centaurea, l-Iberide florida, u l-Campanula napoletana. Fl-2011, tul ix-xtajtiet tal-blat ġiet skoperta wkoll speċi oħra f'Palinuro, Bassia saxicola, li hija pjanta b'bixra ta' arbuxell tassew rari u li qabel kien magħruf li teżisti biss fil-gżejjer ta' Ischia e Stromboli.
 Tul il-kosta bejn Palinuro u Montecorice, b'distribuzzjoni ristretta ħafna, f'żoni bil-blat u biż-żrar kserotermiku tal-ġir instabet il-pjanta endemika esklużiva f'Cilento msejħa l-ġummar ta' Cilento (Genista cilentina (Vals., 1993)).
 Ix-xagħri tal-ampelodeżma jinsab l-iktar tul il-kosta sa għoli ta' 700 metru. Hemmhekk jgħixu l-ġummar, il-ġniebru tal-Feniċi, iċ-ċistus ta' Montpellier, il-ġummar ta' Cilento (Genista cilentina), kif ukoll is-siġar tal-mastiċi u l-ġummar xewki. Fil-makkja hemm ukoll is-siġar tal-frawli, is-sies tal-ħaxix tat-tip Erica, ir-riħan, is-siġar tal-batan, u ċ-ċistus ta' Montpellier. Fl-inħawi li ma ġewx affettwati żżejjed mill-impatt tal-bniedem, hemm foresti wkoll tal-ballut xewki, tal-ħarrub u tas-siġar taż-żebbuġ selvaġġ, u 'l hemm u 'l hawn, ftit palm nanu. Barra minn hekk, hemm ukoll sit ta' interess komunitarju b'bosk tas-siġar tal-arżnu ta' Sant'Iconio, li huwa relitt ta' boskijiet li kienu ferm ikbar fl-imgħoddi bi żnuber ta' Aleppo (li llum il-ġurnata qed jerġa' jiġi mħawwel).
 Fiż-żoni interni hemm bosta boskijiet b'siġar ħorfija, il-ballut, il-ballut tat-Turkija, il-ballut tal-bajja, l-aġġru, il-Platanus orientalis oriġinarju ta' Velia, l-ulmu iswed, il-fraxxnu tal-manna u l-qastan. 'Il fuq minn 1,000 metru ġeneralment l-ewwel ikun hemm żona bl-alnu ta' Napli, u mbagħad ikun hemm żona mimlija fagu, u qajla l-berberi tal-Etna u l-pimpinelli.
 Fil-kampanja, "f'kundizzjonijiet ekoloġiċi tassew 'estremi'", jgħixu diversi pjanti endemiċi bħall-bużbież ta' Lucania (Portenschlagiella ramosissima), speċi li tinstab f'postijiet iżolati bħal-lokalità Limbida, fuq ix-xaqliba tal-ġir tal-Punent ta' Monte Bulgheria, mhux wisq 'il bogħod minn Palinuro u fuq il-ħitan tal-ġir qrib il-bokka tan-nixxigħa ta' Sammaro, bejn Sacco u Roscigno.
 Barra minn hekk, fiż-żona protetta tal-park nazzjonali jeżistu 254 speċi ta' orkidej selvaġġi mit-319-il speċi li jeżistu fl-Ewropa kollha u fil-Mediterran.
 Fawna
 It-territorju kbir tal-park joffri bosta ambjenti differenti għall-ispeċijiet tal-annimali. Għaldaqstant hemm rikkezza u varjetà kbira ta' speċijiet li jgħixu fil-park nazzjonali: il-ftit stħarriġiet li saru fuq speċijiet ta' interess komunitarju rreġistraw li hemm 63 speċi. Uħud minnhom jitqiesu ta' interess prijoritarju: dawn huma l-Osmoderma eremita u r-Rosalia alpina, invertebrati, u, fost il-vertebrati, il-lupu. B'mod iktar ġenerali, fl-2003 ġew irreġistrati madwar 600 senjalazzjoni tal-ispeċijiet.
 Fost il-mammiferi, l-ispeċijiet l-iktar interessanti huma il-farfett il-lejl ta' Cestoni (Myotis blythii (Tomes, 1857)), il-qanfud, il-ballotra, l-iskojjattlu, il-lupu u l-lontra, kif ukoll il-liebru tal-Appennini, il-ġurdien tal-imramma, annimal gerriemi żgħir li huwa priża tal-volpi u tal-ballotra tal-foresti, flimkien mal-ġurdien ħamrani, u l-far selvaġġ jew il-far ta' għonqu isfar jew il-far tal-ballut. Dawn huma l-priża wkoll tal-qattus selvaġġ, li huwa pjuttost mhedded u ta' interess naturalistiku kbir. Spiss jiġu rreġistrati wkoll il-ġrieden ta' denbhom pjuma. Hemm ukoll bosta ċingjali, u speċijiet differenti ta' ċriev introdotti mill-ġdid fl-2003 u fl-2004, li minn dak iż-żmien żdiedu ferm.
 Apparti l-farfett il-lejl ta' Cestoni, hemm bosta speċijiet ta' friefet il-lejl, fosthom il-Miniopterus schreibersii Kuhl, 1817, il-Myotis myotis (Borkhausen, 1797), il-Myotis capaccinii (Bonaparte, 1837) u l-Myotis blythii (Tomes, 1857).
 Fost l-avifawna hemm diversi għasafar tal-priża bħall-ajkla rjali (Aquila chrysaetos), l-ajkla bajda (Circaetus gallicus), il-bies (Falco peregrinus), il-bies rasu qastnija (Falco biarmicus), l-għarab (Corvus corax), il-kokka imperjali (Bubo bubo) u l-kokka omm is-subien (Strix aluco). Ta' interess kbir hija l-preżenza tal-isparvier tal-ħamiem (Accipiter gentilis). Barra minn hekk, fost l-għasafar tal-priża hemm ukoll il-kuċċarda (Pernis apivorus), l-astun iswed (Milvus migrans), u l-astun aħmar (Milvus milvus). Fost l-għasafar inġenerali, huma komuni l-il-bulebbiet iswed (Dryocopus martius), is-sitta (Sitta europaea), iċ-ċuqlajta (Lullula arborea), il-buqrajq (Caprimulgus europaeus), il-kalandra (Melanocorypha calandra), il-kaċċamendula ħamra (Lanius collurio), il-farruġ (Coracias garrulus (Linnaeus, 1758)), iż-żanżarell tal-kullar (Ficedula albicollis (Temminck, 1815)), u qrib in-nixxigħat tal-ilma l-għasfur ta' San Martin (Alcedo atthis), l-għasfur tax-xmajjar (Cinclus cinclus (Linnaeus, 1758)) u l-monakella (Charadrius dubius (Scopoli, 1786)). Fl-aħħar iżda mhux l-inqas, ta' min isemmi li fix-xtiewi tpassi l-gawwija munqarha aħmar (Ichthyaetus audouinii (Payraudeau, 1826)).
 Fost ir-rettili jgħixu erba' speċijiet ta' sriep: is-serp b'erba' linji (Elaphe quatuorlineata), is-serp frosta ħadra ((Hierophis viridiflavus (Lacépède, 1789)), il-lifgħa ta' Cilento (Vipera aspis) u s-serp tal-ilma (Natrix maura). Fl-ilmijiet kesħin jgħixu wkoll l-anfibji bħas-salamandra rari tan-nuċċali (Salamandrina terdigitata (Bonnaterre, 1789)), li hija endemika fl-Italja, kif ukoll speċijiet iktar komuni bħas-salamandra komuni, il-gremxula tal-ilma Taljana (Lissotriton italicus (Peracca, 1898)), ir-rospu ta' żaqqu safra (Bombina variegata (Linnaeus, 1758)), iż-żrinġ tal-Appennini (Rana italica (Dubois, 1987)), iż-żrinġ aġli (Rana dalmatina), u r-rospu komuni (Bufo bufo (Linnaeus 1758)). Tul ix-xtut bir-ramel ta' Marina di Camerota kemm-il darba tfaċċaw il-fkieren il-baħar Caretta caretta (fl-2020 seħħ l-aħħar każ fejn bejtu u biedu l-bajd tul il-kosta). Il-fawna tal-baħar tvarja ferm u hija kumplessa: ġew irreġistrati wkoll, apparti d-diversi speċijiet ta' ħut, xi ċetaċji bħad-denfil komuni (Tursiops truncatus (Montagu, 1821)), il-gabdoll (Physeter macrocephalus) u d-denfil tal-istrixxi (Stenella coeruleoalba (Meyen 1833)). Ġew irreġistrati wkoll il-biċċa l-kbira taċ-Ċiprinidi ta' interess komunitarju, bħall-barbju (Barbus barbus), mhux awtoktonu, il-karpjun Taljan (Alburnus albidus) u l-vairone (Telestes muticellus), kif ukoll tipi differenti ta' mazzarelli u fil-bokka tax-xmara Mingardo il-killifish tal-Mediterran (Aphanius fasciatus (Nardo, 1827)).
 Fost l-invertebrati ġew irreġistrati wkoll ir-Rosalia alpina, l-Oxygastra curtisii, il-Cucujus cinnaberinus u l-Osmoderma eremita.
 Siti arkeoloġiċi
 Żona arkeoloġika lungo il litorale di Camerota
 Żona arkeoloġika ta' Monte Pruno - Roscigno
 Żona arkeoloġika ta' Paestum - Capaccio
 Żona arkeoloġika ta' Elea-Velia - Ascea
 Żona arkeoloġika ta' Moio della Civitella (phrourion)
 Żona arkeoloġika ta' "Città di Leo" f'Roccagloriosa
 Attrazzjonijiet
 Il-Kosta ta' Cilento
 Iċ-ċentru storiku u l-portali antiki ta' Ottati
 Is-sit arkeoloġiku u l-fdalijiet antiki ta' insedjament rurali tal-1000 W.K. f'Colle Civita (Ottati)
 Il-Perkors Magliano Nuovo - Postiglione, mogħdija tat-trekking li tgħaddi mill-pont Medjevali magħruf ta' Magliano Nuovo u mill-Gole del Calore
 Il-Kunvent tad-Dumnikani (li ngħata lid-Dumnikani permezz tal-Breve ta' Papa Sistu IV tal-10 ta' Ottubru 1480) (Ottati)
 Il-Grotta ta' Santacroce (Ottati)
 Il-Knisja tal-Annunzjata b'portal tal-ġebel tal-1618 (Ottati)
 Is-Santwarju tal-Madonna ta' Cardoneto (1100-1200), bi statwa tal-Madonna tas-seklu 15 (Ottati)
 Il-mogħdija ta' Monte Panormo (Ottati)
 L-għajn ta' Auso (Ottati)
 Il-Knisja ta' San Donato (Ottati)
 Il-Knisja tal-Madonna tal-Grazzji (1500) (Ottati)
 Il-Knisja ta' San Biagio (fejn tiġi kkonservata r-relikwa tal-qaddis) (Ottati)
 Iż-żona marina protetta ta' Santa Maria di Castellabate fil-komun ta' Castellabate
 Ir-raħal Medjevali ta' Castellabate
 Il-gżira ta' Licosa fil-komun ta' Castellabate
 Il-pont Medjevali ta' Magliano Nuovo
 Iċ-ċentru storiku u r-raħal Medjevali ta' Camerota
 Iż-żona marina protetta ta' Costa degli Infreschi u ta' Masseta fil-komun ta' Camerota u ta' San Giovanni a Piro
 Il-monasteru Biżantin fil-komun ta' San Giovanni a Piro
 Is-Santwarju tal-Madonna ta' Pietrasanta fil-komun ta' San Giovanni a Piro
 Monte Bulgheria fil-komuni ta' San Giovanni a Piro, Camerota, Roccagloriosa u Celle di Bulgheria
 Monte Cervati fil-komuni ta' Monte San Giacomo, Piaggine u Sanza
 Il-Biblijoteka Marone fil-komun ta' Monte San Giacomo
 Monte Stella, iċ-ċentru storiku u l-veduta panoramika fil-komun ta' Omignano
 Il-Kastell Medjevali ta' Rocca Cilento fil-komun ta' Lustra
 Il-Kaskati Capelli di Venere fil-komun ta' Casaletto Spartano
 Iċ-ċentru storiku ta' Castel San Lorenzo
 Iċ-ċentru storiku ta' Teggiano
 Iċ-ċentru storiku u l-port turistiku ta' Agropoli
 Iċ-ċentru storiku u l-veduta panoramika fil-foresta tal-qastan fil-komun ta' Roccadaspide
 Il-Monasteru ta' Padula fil-komun ta' Padula
 Iċ-ċentru storiku, il-ġnien botaniku u l-monasteru Benedittin ta' Bellosguardo
 Iċ-ċentru storiku, il-knisja u l-kastell ta' Magliano Nuovo
 Gole del Calore fil-komun ta' Felitto
 Il-Grotta tal-Anġlu fil-komun ta' Sant'Angelo a Fasanella
 Il-Grotti ta' Capo Palinuro fil-komun ta' Centola
 Il-Grotti ta' Castelcivita fil-komun ta' Castelcivita
 Is-Santwarju djoċesan ta' Santa Marija tal-Borra fil-komun ta' Sanza
 Iċ-ċentru storiku ta' Roscigno fil-komun ta' Roscigno
 L-għejun tat-torrent Sammaro bejn il-komuni ta' Roscigno u Sacco
 Is-Santwarju Ewkaristiku fil-komun ta' San Mauro La Bruca
 Is-Santwarju tal-Madonna ta' Monte Sacro ta' Novi Velia
 Il-mogħdija naturalistika ta' Campo d'amore u l-Grotta ta' Sant'Elija fil-komun ta' Postiglione
 Iż-żona protetta tad-WWF fil-komun ta' Morigerati, bil-grotti fejn terġa' titfaċċa x-xmara Bussento
 Ir-raħal Medjevali ta' San Severino di Centola
 Iċ-ċentru storiku u l-veduta panoramika ta' Trentinara, it-"terrazza ta' Cilento"
 Alento, iż-żona protetta tax-xmara Alento fil-komun ta' Prignano Cilento
 Il-bajjiet ta' Masseta Scario
 Mużewijiet
 Il-Mużew Ċiviku f'Camerota f'Piazza San Nicola
 Il-Mużew Ekoloġiku Paleolitiku ta' Camerota
 Il-Mużew u d-Dar ta' Josè Ortega a Bosco (San Giovanni a Piro)
 Il-Mużew Vallicelli f'Monte San Giacomo
 Il-Mużew ħaj tal-baħar f'Pioppi, distrett ta' Pollica
 Il-Mużew taċ-"Ċiviltà tal-Bdiewa" f'Roscigno Vecchio
 Il-Mużew tal-Arti Sagra ta' Castellabate
 Il-Mużew tal-Arti Sagra f'Piazza Europa f'Roscigno Nuovo
 Il-Mużew Naturalistiku ta' Alburni f'Corleto Monforte
 Il-Mużew Arkeoloġiku Provinċjali ta' Lucania tal-Punent f'Padula
 Il-Mużew Arkeoloġiku Nazzjonali ta' Paestum f'Capaccio
 Il-Mużew taċ-Ċiviltà tal-Bdiewa u tal-Artiġjanat Lokali, fl-iskola primarja ta' Castel San Lorenzo
 Il-Mużew taċ-Ċiviltà tal-Bdiewa f'Vatolla
 Il-Mużew Vichiano f'Vatolla
 L-Antikwarju u l-Laboratorju tal-Arkeoloġija tal-Iskavi ta' Monte Pruno f'Piazza Silvio Resciniti f'Roscigno Nuovo.
 Il-Mużew Djoċesan tal-Arti Sagra f'Vallo della Lucania
 Il-Mużew Paleontoloġiku tal-Park Nazzjonali ta' Cilento u ta' Vallo di Diano, f'Magliano Vetere
 Il-Mużew Etnografiku ta' Morigerati
 Aċċess
 Il-park nazzjonali jista' jiġi aċċessat faċilment mid-diversi komuni kbar tal-madwar, Capaccio-Paestum jew Sapri għal Cilento, u Sala Consilina u Monte San Giacomo għal Vallo di Diano. Madankollu, minħabba l-kobor tiegħu, l-aħjar li jiġi aċċessat minn postijiet differenti, skont l-attrazzjoni li wieħed ikun irid iżur. Barra minn hekk, hemm nuqqas ta' strutturi tal-akkoljenza u ta' kollegamenti infrastrutturali fuq distanza twila; għaldaqstant m'hemmx postijiet ewlenin ta' aċċess reali għall-park nazzjonali.
 Komuni
 Il-komuni li jagħmlu parti minn dan il-park nazzjonali huma: Agropoli, Aquara, Ascea, Auletta, Bellosguardo, Buonabitacolo, Camerota, Campora, Cannalonga, Capaccio, Casalbuono, Casal Velino, Casaletto Spartano, Caselle in Pittari, Castel San Lorenzo, Castelcivita, Castellabate, Castelnuovo Cilento, Celle di Bulgheria, Centola, Ceraso, Cicerale, Controne, Corleto Monforte, Cuccaro Vetere, Felitto, Futani, Gioi, Giungano, Laureana Cilento, Laurino, Laurito, Lustra, Magliano Vetere, Moio della Civitella, Montano Antilia, Montecorice, Monteforte Cilento, Sala Consilina, Monte San Giacomo, Montesano sulla Marcellana, Morigerati, Novi Velia, Omignano, Orria, Ottati, Padula, Perdifumo, Perito, Petina, Piaggine, Pisciotta, Polla, Pollica, Postiglione, Roccadaspide, Roccagloriosa, Rofrano, Roscigno, Rutino, Sacco, Salento, San Giovanni a Piro, San Mauro Cilento, San Mauro La Bruca, San Pietro al Tanagro, San Rufo, Santa Marina, Santa Maria di Castellabate, Sant'Angelo a Fasanella, Sant'Arsenio, Sanza, Sapri, Sassano, Serramezzana, Sessa Cilento, Sicignano degli Alburni, Stella Cilento, Stio, Teggiano, Torre Orsaia, Tortorella, Trentinara, Vallo della Lucania u Valle dell'Angelo.
 Referenzi
 Siti ta' Wirt Dinji
 Italja
 Parks Nazzjonali


text:
 9.11.2013
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 325/42
 Apelācijas sūdzība, ko par Civildienesta tiesas 2013. gada 11. jūlija spriedumu lietā F-9/12 CC/Parlaments 2013. gada 28. augustā iesniedza CC
 (Lieta T-457/13 P)
 2013/C 325/70
 Tiesvedības valoda — franču
 Lietas dalībnieki
 Apelācijas sūdzības iesniedzēja: CC (Bridel, Luksemburga) (pārstāvis — G. Maximini, advokāts)
 Otrs lietas dalībnieks: Eiropas Parlaments
 Prasījumi
 Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
 —
 atcelt Civildienesta tiesas (CDT) 2013. gada 11. jūlija spriedumu lietā F-9/122 CC/Parlaments;
 —
 līdz ar to apmierināt apelācijas sūdzības iesniedzējas prasību atlīdzināt viņai nelabvēlīgo darbību rezultātā radīto kaitējumu;
 —
 lemt atbilstoši prasījumiem, ko apelācijas sūdzības iesniedzēja izvirzījusi pirmajā instancē;
 —
 piespriest atbildētājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus abās instancēs.
 Pamati un galvenie argumenti
 Savas apelācijas sūdzības pamatošanai apelācijas sūdzības iesniedzēja izvirza astoņus pamatus.
 1)
 Ar pirmo pamatu tiek apgalvots, ka CDT kļūdaini ir uzdevusi veikt nepieciešamos pierādījumu savākšanas pasākumus un tādējādi pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā attiecībā uz apelācijas sūdzības iesniedzējas iespējas tikt pieņemtai darbā Parlamentā, sākot ar 2005. gada jūniju, zudumu.
 2)
 Ar otro pamatu tiek apgalvots, ka ir pieļauta kļūda tiesību piemērošanā un acīmredzama kļūda vērtējumā un pakārtoti — notikusi faktu sagrozīšana, CDT secinot, ka Padome bija informēta par piemēroto kandidātu sarakstu, kurā bija iekļauts prasītājs vārds.
 3)
 Ar trešo pamatu tiek apgalvots, ka ir pieļauta kļūda tiesību piemērošanā, acīmredzama kļūda vērtējumā, notikusi faktu sagrozīšana, sniegts nepietiekams pamatojums un nav sniegta atbilde uz pamatu, jo CDT neesot atbildējusi uz prasītājas izvirzītajiem pamatiem par šķēršļiem, ko Parlaments licis apelācijas sūdzības iesniedzējas pieņemšanai darbā citās Savienības iestādēs un struktūrās, par informācijas par piemēroto kandidātu sarakstu neesamību un par to, ka EPSO bija saņēmusi atļauju apelācijas sūdzības iesniedzēju iekļaut savā datu bāzē un izplatīt šo informāciju.
 4)
 Ar ceturto pamatu tiek apgalvots, ka ir pieļauta kļūda tiesību piemērošanā un notikusi faktu sagrozīšana, jo CDT i) kļūdaini esot uzskatījusi, ka Parlamentam nebija juridiska pienākuma izplatīt piemēroto kandidātu sarakstu visām Savienības iestādēm un struktūrām, ii) neesot izdarījusi secinājumus no vienlīdzīgas attieksmes principa, labas pārvaldības un tiesiskās noteiktības principa pārkāpuma un iii) neesot pārbaudījusi dokumentus.
 5)
 Ar piekto pamatu tiek apgalvots, ka ir notikusi faktu sagrozīšana un pieļauta acīmredzama kļūda vērtējumā attiecībā uz informāciju par piemēroto kandidātu saraksta spēkā esamības laika pagarināšanu, jo CDT esot secinājusi, ka Padomei un citām Savienības iestādēm un struktūrām bija zināms par piemēroto kandidātu saraksta spēkā esamības laika pagarināšanu laikā no 2007. gada jūnija līdz 2007. gada augustam.
 6)
 Ar sesto pamatu tiek apgalvots, ka ir pieļauta kļūda tiesību piemērošanā, acīmredzama kļūda vērtējumā, notikusi faktu sagrozīšana un tie nav tikuši pārbaudīti, jo CDT esot secinājusi, ka tas, ka attiecībā uz citiem veiksmīgajiem kandidātiem tika pagarināts piemēroto kandidātu saraksta spēkā esamības laiks, nenozīmē nevienlīdzīgu attieksmi pret apelācijas sūdzības iesniedzēju.
 7)
 Ar septīto pamatu tiek apgalvots, ka ir pieļauta kļūda tiesību piemērošanā un acīmredzama kļūda vērtējumā, jo CDT nav izdarījusi secinājumus, kas bija jāizdara pēc tam, kad Parlaments iznīcināja dokumentus attiecībā uz apelācijas sūdzības iesniedzējas situāciju.
 8)
 Ar astoto pamatu tiek apgalvots, ka ir pieļauta kļūda tiesību piemērošanā un acīmredzama kļūda vērtējumā un, pakārtoti, notikusi faktu sagrozīšana, nav veikti pierādījumu savākšanas pasākumi un nav noradīts pamatojums, jo CDT, analizējot iespējas tikt pieņemtai darbā zuduma pastāvēšanu un novērtējot ciesto kaitējumu, neesot ņēmusi vērā apelācijas sūdzības iesniedzējas reālo situāciju un Parlamenta vainojamo rīcību.


jurisdiction: US

text:
This appeal is from an order of the Court below granting an injunction to restrain the appellant from prosecuting a suit at law against the appellee.
 The bill alleges that prior to August, 1899, the appellee was the owner of a patent known as "Safety Device for Elevators;" that he entered into a contract with the appellant whereby the latter agreed to assume charge of the sale of the patent, conduct the business affairs of the appellee and act as his secretary; that in consideration of the assignment of a half-interest in the said patent for England, France and Belgium, the appellant agreed to furnish money for the support of the appellee and "take charge of the business affairs of" the appellee; "that as a part of said business affairs the said Nagengast purchased and took a deed in his own name on August 17th, 1899, for a tract of land, consisting of about eight acres located, c., a certified copy of which deed will be filed in this case if the same is deemed necessary." That "the said tract of land was purchased in the name of said Nagengast at the suggestion and direction and the price agreed upon by your orator and the said Nagengast, that the said Nagengast would pay the amount of the price above the amount that could be obtained on mortgage on said property and pay taxes and interest on mortgage and all other expenses thereon, until the sale of said patent be consummated, and your orator would repay him as soon as he could realize money from the sale of *Page 524
 said patent, and that in the meantime your orator should be considered the real owner of said tract of land." The bill further alleges that the said tract was in fact purchased for the appellee, who immediately removed to and since has lived thereon since that time; that the appellee refused to assign a half-interest in the patent for the United States to the appellant, and thereupon the latter took legal proceedings to eject him from the land; that an ejectment suit for that purpose is now pending in the Baltimore City Court; and prays that an injunction may issue restraining the appellant from the further prosecution of that suit. The bill contains other allegations, but they are not important in the determination of the question involved.
 The Court granted the injunction as prayed, and the appellant, having filed an answer to the bill, has appealed.
 The appellee contends that the facts just stated make "a clear case of constructive trust," and to sustain his contention, citesTiedeman on Real Property, 2d ed., sec. 501, to the effect that such a trust arises "when the trustee or any person holding a fiduciary position, by fraud actual or constructive, makes an illegal disposition of the trust property, to the injury of thecestui que trust or beneficiary." However true this may be as an independent proposition, it is difficult to perceive its application to the facts of this case. It is not charged that the appellee has paid any money, or done or forborne anything on account of the purchase of the property, or that he is in any different situation than before the transaction. It is alleged that the appellant purchased and took a deed in his own name, "as part of said business affairs," but it is not stated what the connection was, and it is impossible in the absence of information to understand what the purchase of the land had to do with the business of the other. It is not shown what interest the appellee had in the property, if any. The counsel for the appellee contends that the facts show that the appellant has dealt fraudulently, but in what does it consist? Although the property was purchased "at the suggestion and direction" of the appellee, and the price was "agreed upon" *Page 525
 by him, that could confer no title or interest upon him, unless he had given some consideration whereby an equity could be invoked in his favor. Reduced to a plain statement, the facts set forth in the bill amount to no more than that the appellant assumed charge of the business affairs of the appellee and the sale of the patent, and that during the time he was so employed, he purchased with his own funds and upon his own credit, a certain tract of land, and at the time verbally agreed, without receiving any consideration therefor, that he would sell it to the appellee for the same price, whenever the latter could realize the money from the sale of the patent. Such an arrangement does not create a valid contract between the parties. It is a mere understanding, entered into without consideration, on the part of the appellant, and not enforceable either in law or equity.
 Nor can a resulting trust arise from such facts. "The whole foundation of the trust (resulting) is the payment of the money, and that must be clearly proved. If, therefore, the party who sets up a resulting trust made no payment, he cannot be permitted to show by parol proof that the purchase was made for his benefit, or on his account." Brennan v. Durkin, 76 Md. 456.
 Apart from this, even if the arrangement between the parties contained the requisite elements of a contract, it would not avail the appellee. It would then amount to a verbal contract, whereby it was agreed that the land should be purchased by the appellant for the benefit of the appellee, and such a contract would be within the statute of frauds and null and void. Keller
 v. Keller, 45 Md. 274.
 The appellant at the hearing raised the point that injunction ought not to have been granted, because the necessary exhibits were not filed with the bill. The rule of law upon this point is well settled that if the complainant seeks the intervention of a Court of Equity by way of injunction he must make out a clear case, and if he has in his possession or can produce authenticated copies of papers or instruments of writing on which his equity rests, such papers or instruments of writing or copies *Page 526
 thereof must be filed in support of the bill, in order that the Court may see that he is entitled to the relief prayed.Shoemaker v. Nat. Mechanics Bk., c., 31 Md. 401.
 In the case at bar, the complainant rests his alleged equity upon the patent and its assignment and the deed to Nagengast, and the agreements made in reference thereto. Copies of the patent and the assignment thereof must be recorded in the office of the Commissioner of Patents; (Revised Statutes U.S., secs. 4883 and 4898;) and any person making application and paying the fee required by law is entitled to have certified copies thereof. Sec. 4892. The appellee has not filed copies of the patent, assignment thereof, nor the said deed. These were necessary exhibits to be filed with the bill, and not having been so filed, or assigned some satisfactory reason for their non-production, the injunction should not have been granted. Banks v. Busey,34 Md. 437; Morton v. Graffin, 68 Md. 545; Hankey v.Abrahams, 28 Md. 588. The decree must be reversed.
 Decree reversed with costs and bill dismissed.
 (Decided June 13th, 1901.)


text:
 25.6.2005
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 155/29
 Skarga wniesiona w dniu 29 kwietnia 2005 r. przez Borax Europe Ltd. przeciwko Komisji Wspólnot Europejskich
 (Sprawa T-166/05)
 (2005/C 155/56)
 Język postępowania: angielski
 W dniu 29 kwietnia 2005 r. do Sądu Pierwszej Instancji Wspólnot Europejskich wpłynęła skarga Borax Europe Ltd., z siedzibą w Guildford (Zjednoczone Królestwo), reprezentowanej przez adwokatów D. Vandermeerscha i K. Nordlandera, przeciwko Komisji Wspólnot Europejskich.
 Strona skarżąca wnosi do Sądu o:
 —
 stwierdzenie nieważności decyzji Komisji SG/B/2/IS/md D(2005) 1644 z dnia 21 lutego 2005 r.;
 —
 obciążenie Komisji kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Zarzuty i główne argumenty są identyczne z podniesionymi w sprawie T-121/05.


text:
Normtundide arvestus riigipühade, puhkuste ning töölt eemal viibimiste korral | Begin
 Sõrmejäljelugeja GPS positsioneerimine Tunnileht Töögraafik Raport
 Ehitus Tootmine HoReCa Jaekaubandus
 Hinnakiri Integratsioonid Kasutajatugi Kontakt
 tööaja-arvestus üldine
 Normtundide arvestus riigipühade, puhkuste ning töölt eemal viibimiste korral
 Eelmises blogis, mille leiate SIIT, käsitlesime üleüldist normtundide arvutamist nii täis- kui ka osalise tööaja korral.
 Nüüd vaatame punkt-punktilt läbi seadused ning näited selle kohta, kuidas mõjutavad normtundide arvutust riigipühad, neile eelnevad lühendatud tööpäevad, puhkused ning muud töölt eemal viibimised.
 Lisaks käime läbi ka kõik põhilised seadused, mis käsitlevad töötajale määratud puhkeaegasid.
 Tööajafondi arvutamine riigipühale eelneva lühendatud tööpäeva korral
 TLS § 53 kohaselt lühendatakse:
 uusaastale (1. jaanuar) eelnevat tööpäeva (31. detsember),
 Eesti Vabariigi aastapäevale (24. veebruar) eelnevat tööpäeva (23. veebruar),
 võidupühale (23. juuni) eelnevat tööpäeva (22. juuni) ja
 jõululaupäevale (24. detsember) eelnevat tööpäeva (23. detsember)
 kolme tunni võrra.
 NB! Samas on tööandja ja töötaja kokkuleppel võimalik jätta tööpäev lühendamata, mis tähendab, et töötaja töötab tavapärase tööpäeva nii, nagu on kokku lepitud või kirjas tööajakavas. Kui tööpäev jäetakse poolte kokkuleppel lühendamata, väheneb töötaja tööajafond sellegipoolest. Kui töötaja töötab lühendatud tööpäeval, olenemata sellest, kas tavapärase tööpäeva pikkuse ulatuses või lühendatud tööpäeva ulatuses, siis tööajafondi arvestuses kajastub lühendamine, mis võib, aga ei pruugi tekitada töötajale ületunnitööd.
 Kui nimetatud pühadele eelnevatele tööpäevadele langeb vähem kui kolm töötundi, siis tuleb tööajafondi vähendada nende tundide võrra, mitu töötundi nimetatud pühadele eelnevatele tööpäevadele langeb.
 Näide 13: Kui töötaja tööpäev peaks nimetatud pühadele eelnevatel tööpäevadel olema kahe tunni pikkune, siis tuleb tööajafondi vähendada kahe tunni võrra ning töötaja sel päeval tööle minema ei pea.
 Näide 14: Kui töötaja tööpäev peaks nimetatud pühadele eelnevatel tööpäevadel olema nelja tunni pikkune, siis tuleb tööajafondi vähendada kolme tunni võrra.
 Valem: (kalendaarsete tööpäevade (E–R, välja arvatud rahvus- ja riigipühad) arv × kokkulepitud tööaeg päevas) – 3 (lühendatud tööpäev)
 Näide 15: Töötaja töötab täistööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. 23. detsember ja 31. detsember ei ole töötaja tööpäevad. Mis on töötaja 2020. aasta detsembri tööajafond?
 Arvutuskäik: 21 (kalendaarsete tööpäevade arv) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas) = Töötaja detsembri tööajafond on 168 tundi.
 Tööaegade arvestamine hõlpsamaks tarkvara abiga!
 Tarkvara, mis suudab arvestada normtunde ja järgib Eesti kalendrit
 Näide 16: Töötaja töötab täistööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. 23. ja 31. detsember on töötaja tööpäevad. Mis on töötaja 2020. aasta detsembri tööajafond?
 Arvutuskäik: (21 (kalendaarsete tööpäevade arv) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas)) – 3 (lühendatud tööpäev 23. detsembril) – 3 (lühendatud tööpäev 31. detsembril) = Töötaja detsembri tööajafond on 162 tundi.
 Näide 17: Töötaja töötab täistööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. 23. detsember on töötaja tööpäev on ja 31. detsember ei ole töötaja tööpäev. Mis on töötaja 2020. aasta detsembri tööajafond?
 Arvutuskäik: (21 (kalendaarsete tööpäevade arv) × 8) – 3 (lühendatud tööpäev 23. detsembril) = Töötaja detsembri tööajafond on 165 tundi.
 Näide 18: Töötaja töötab osalise tööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 4 tundi päevas ja 20 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Töötaja asub tööle 01. detsembril 2020 ja töösuhe lõppeb 27. detsembril 2020 ning 23. detsember on töötaja tööpäev. Mis on töötaja detsembri tööajafond?
 Arvutuskäik: (17 (kalendaarsete tööpäevade arv) × 4 (kokkulepitud tööaeg päevas)) – 3 (lühendatud tööpäev 23. detsembril) = Töötaja detsembri tööajafond on 65 tundi.
 Näide 19: Töötaja töötab täistööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Töötaja töötab kahekuulise arvestusperioodiga, mis kestab 1. jaanuarist 2020 29. veebruarini 2020. Töötaja asub tööle 26. jaanuaril, mis on nii töölepingu sõlmimise kui ka tööle asumise päev. 23. veebruar on töötaja tööpäev. Alates 1. veebruarist töötab töötaja osalise tööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 4 tundi päevas ja 20 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Alates 20. veebruarist töötab töötaja osalise tööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 6 tundi päevas ja 30 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Mis on töötaja arvestusperioodi tööajafond?
 Arvutuskäik: (5 (26.–31. jaanuari kalendaarsete tööpäevade arv) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas)) + (14 (01.–19. veebruari kalendaarsete tööpäevade arv) × 4 (kokkulepitud tööaeg päevas)) + (5 (20.–29. veebruari kalendaarsete tööpäevade arv) × 6 (kokkulepitud tööaeg päevas)) = Töötaja arvestusperioodi tööajafond on 126 tundi.
 Näide 20 2019. aastast: Samad lähteandmed, mis eelmises näites (Näide 19) kuid töötaja viibis töövõimetuslehel 21.–28. veebruarini. Kinnitatud tööajakava koos tööpäevadele planeeritud töötundidega (igast tööpäevast arvestati maha 30-minutiline vaheaeg) oli järgmine:
 Mis oli töötaja arvestusperioodi tööajafond?
 Arvutuskäik: (4 (26.–31. jaanuari kalendaarsete tööpäevade arv) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas)) + (13 (01.–19. veebruari kalendaarsete tööpäevade arv) × 4 (kokkulepitud tööaeg päevas)) + (7 (20.–28. veebruari kalendaarsete tööpäevade arv) × 6 (kokkulepitud tööaeg päevas)) – 3 (lühendatud tööpäev 23. veebruaril) – ((12 – 0,5) × 5 (töövõimetuslehel viibimisel tööajakava-järgsed töötunnid)) = Töötaja arvestusperioodi tööajafond oli 65,5 tundi.
 Näide 21: Töötaja töötab täistööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Riigipühale eelnev tööpäev algab 22. juunil kell 23.00 ja lõppeb 23. juunil kell 09.00. Mis on töötaja juuni tööajafond?
 Arvutuskäik: (20 (kalendaarsete tööpäevade arv) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas)) – 1 (lühendatud tööpäev 22. juunil) = Töötaja juuni tööajafond on 159 tundi.
 NB! Tööajafondi ei saa tavapäraselt kolm tundi vähendada, kui riigipühale eelneva tööpäeva tegelik pikkus on üks tund.
 Tööajafondi arvutamine töölt eemal viibimise korral
 Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahendi 3-2-1-143-15 kohaselt juhul, kui tööajakava on koostatud ja töötaja viibib töölt eemal seaduslikul alusel (näiteks töövõimetuse või puhkuse korral), väheneb tööajafond üksnes nende tundide võrra, mil töötaja oleks tööajakava kohaselt pidanud tööl olema.
 Valem: (kalendaarsete tööpäevade (E–R, välja arvatud rahvus- ja riigipühad) arv × kokkulepitud tööaeg päevas) – tunnid, mis olid töötajale tööajakavasse planeeritud, kuid mille ajal töötaja viibis eemal
 Näide 22: Töötaja töötab täistööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Töötajale on kinnitatud tööajakavasse planeeritud tööpäev 22. juunil, kestvusega 12 tundi, kuid töötaja jäi sel päeval haiguslehele. Mis on töötaja 2020 a. juuni tööajafond?
 Arvutuskäik: (20 (kalendaarsete tööpäevade arv) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas)) – 3 (lühendatud tööpäev 22. juunil) – 12 (haiguslehel viibitud töötunnid) = Töötaja juuni tööajafond on 137 tundi.
 Näide 23 2018. aastast: Töötaja töötas täistööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Töötaja viibis haiguslehel 11.–17. septembrini. Mis oli töötaja 2018. aasta septembri tööajafond? Kinnitatud tööajakava koos tööpäevadele planeeritud töötundidega oli järgmine:
 Arvutuskäik: (20 (kalendaarsete tööpäevade arv) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas)) – (10 – 10 – 12 (tunnid, mis olid töötajale tööajakavasse planeeritud (11.–17. september), kuid mille ajal töötaja viibis eemal)) = Töötaja septembri tööajafond oli 128 tundi.
 Näide 24: Töötaja töötab osalise tööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 2 tundi päevas ja 10 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Töötaja asub tööle 10. juunil 2020 ja töösuhe lõppeb 30. juunil 2020. Kui on olemas kinnitatud tööajakava, esitab töötaja 10. juunil avalduse õppepuhkusel viibimiseks 27.–28. juunini. 22. juuni on töötaja tööpäev. Mis on töötaja juuni tööajafond?
 Arvutuskäik: (13 (10.–30. juuni kalendaarsete tööpäevade arv) × 2 (kokkulepitud tööaeg päevas)) – 2 (lühendatud tööpäev 22. juunil) = Töötaja juuni tööajafond on 24 tundi.
 NB! Õppepuhkusel viibimine töötaja tööajafondi ei vähenda, sest töötaja esitas avalduse ajal, kui tööajakava oli koostatud ning kasutab õppepuhkust üksnes oma vabadel päevadel. Tööandja võib õppepuhkuse andmisest küll keelduda, kui töötaja soovib õppepuhkust kasutada üksnes oma vabadel päevadel, kuid selle lubamine pole keelatud.
 Tööpäeva ei saa kolm tundi lühendada, kui riigipühale eelneva tööpäeva tegelik pikkus on kaks tundi.
 Kui tööajakava ei ole koostatud ja töötaja viibib töölt eemal seaduslikul alusel (näiteks töövõimetuse või puhkuse korral), siis väheneb tööajafond kokkulepitud tööaja võrra.
 Valem: ((kalendaarsete tööpäevade (E–R, välja arvatud rahvus- ja riigipühad) arv × kokkulepitud tööaeg päevas)) – ((kalendaarsete tööpäevade (E–R) arv töölt eemal viibimise perioodil) × (kokkulepitud tööaeg päevas))
 Näide 25: Töötaja töötab täistööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Töötaja viibib planeeritud põhipuhkusel 7.–20. septembrini. Mis on töötaja 2020. aasta septembri tööajafond?
 Arvutuskäik: (22 (kalendaarsete tööpäevade arv) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas)) – (10 (kalendaarsete tööpäevade arv töölt eemal viibimise perioodil) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas)) = Töötaja septembri tööajafond on 96 tundi.
 Näide 26: Töötaja töötab täistööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Töötaja viibib planeeritud kolletiivpuhkusel 15.–21. juunil. Mis on töötaja 2020. aasta juuni tööajafond?
 Arvutuskäik: (20 (kalendaarsete tööpäevade arv) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas) – (5 (kalendaarsete tööpäevade arv kollektiivpuhkusel viibimise ajal) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas)) = Töötaja juuni tööajafond on 120 tundi.
 Tööpäevades antavad puhkused
 Tööpäevades antakse järgmised puhkused, mida ei saa kasutada töötaja vabadel päevadel:
 isapuhkus – 10 tööpäeva;
 lapsepuhkus – kolm või kuus tööpäeva;
 kui on üks või kaks alla 14-aastast last – 3 tööpäeva;
 kui on vähemalt kolm alla 14-aastast last või vähemalt üks alla kolmeaastane laps – kuus tööpäeva;
 tasustamata lapsepuhkus – 10 tööpäeva;
 lisaks üks tööpäev kuus puudega lapse emale või isale.
 Tööpäevades antavaid puhkuseid antakse kogu tööpäeva ulatuses. Tööajafond väheneb samuti kogu tööpäeva ulatuses, ka siis, kui lapsepuhkust kasutatakse nädalavahetusel või riigipühal.
 Näide 27: Töötaja töötab täistööaja alusel, kokkulepitud tööajaga 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul. Töötaja viibib lapsepuhkusel 14.–15. septembrini. Kinnitatud tööajakava järgselt on töötajale planeeritud 14. septembril ja 15. septembril tööpäevad pikkusega 10 tundi. Mis on töötaja 2020. aasta septembri tööajafond?
 Arvutuskäik: (22 (kalendaarsete tööpäevade arv) × 8 (kokkulepitud tööaeg päevas)) – (10 + 10 (tunnid, mis on töötajale tööajakavasse planeeritud (14.–15. september), kuid mille ajal töötaja viibib eemal)) = Töötaja septembri tööajafond on 156 tundi.
 Igapäevane puhkeaeg
 TLS § 51 lõike 1 kohaselt on tühine kokkulepe, mille kohaselt jääb töötajale 24-tunnise ajavahemiku jooksul vähem kui 11 tundi järjestikust puhkeaega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
 TLS § 47 lõike 2 kohaselt on tühine kokkulepe, mille kohaselt ei ole pikema kui kuuetunnise töötamise kohta ette nähtud vähemalt 30-minutilist tööpäevasisest vaheaega. Tööpäevasiseseid vaheaegu ei arvestata tööaja (tehtud töötundide) hulka. Seda välja arvatud juhul, kui töö iseloomu tõttu ei ole võimalik vaheaega anda ning tööandja loob töötajale võimaluse tööajal puhata ja einestada.
 Näide 34: Tööpäev algas kell 08.00, vaheaeg on ette nähtud kell 16.00–16.30. Tööpäev lõppes kell 20.00. Tehtud töötundide arv on 11 tundi ja 30 minutit. Tööpäeva pikkuseks on 12 tundi.
 TLS § 47 lõike 3 kohaselt on tühine kokkulepe, mille kohaselt ei ole alaealisele töötajale pikema kui 4,5-tunnise töötamise kohta ette nähtud vähemalt 30-minutilist tööpäevasisest vaheaega. Tööpäevasiseseid vaheaegu ei arvestata tööaja hulka.
 Lisaks lõunapausile, mille võib tööajast välja arvata, on tööpäevasisesed sellised pausid, mis tulenevad töötervishoiu ja tööohutuse seadusest (edaspidi TTOS).
 Tegemist on tööandja määratud pausidega, mis peavad tulenema riskianalüüsist. Näiteks, kui tegemist on füüsiliselt raske tööga, siis 12-tunnise tööpäeva jooksul peaks olema umbes kaks kuni kolm 10–15-minutilist pausi, mis arvatakse tööaja hulka ja mille eest makstakse tavapärast töötasu. Pauside eesmärk on töötaja töövõime taastamine ja ülekoormuse vältimine.
 Lisaks eelnevale tuleb töötajale tagada määrusest nr 362 „Kuvariga töötamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded“ § 3 lõikest 4 tulenevad puhkepausid. Töötajale peavad olema tagatud puhkepausid, mille kestus on vähemalt 10% kuvariga töötamise ajast. Nimetatud paus kuulub tööaja hulka.
 TTOS § 10 lõike 5 kohaselt on last rinnaga toitval emal õigus saada lisavaheaegu rinnaga toitmiseks kuni lapse pooleteiseaastaseks saamiseni. Lisavaheaeg antakse iga kolme tunni järel igakordse kestusega mitte alla 30 minuti. Kahe või enama kuni pooleteiseaastase lapse toitmiseks antava vaheaja kestus peab olema vähemalt üks tund. Nimetatud paus kuulub samuti tööaja hulka.
 TLS § 52 lõike 1 kohaselt on kokkulepe, mille kohaselt jääb töötajale seitsmepäevase ajavahemiku jooksul vähem kui 48 tundi järjestikust puhkeaega tühine, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
 TLS § 52 lõike 2 kohaselt on kokkulepe, mille kohaselt jääb töötajale summeeritud tööaja arvestuse korral seitsmepäevase ajavahemiku jooksul vähem kui 36 tundi järjestikust puhkeaega tühine, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. (NB! Summeeritud tööaja arvestuse korral jaotub tööaeg ebavõrdselt.)
 TLS § 52 lõike 3 kohaselt eeldatakse, et iganädalane puhkeaeg antakse laupäeval ja pühapäeval.
 Kerttu Tuurma
 Kuidas tagada töötajate turvalisus eriolukorras ja post-koroona maailmas?
 Viie sammuline tegevusplaan, et töötajad peaksid kinni etteantud tööajast
 4 lahendust töögraafiku planeerimiseks (kaasa tasuta töögraafiku näidis)
 Sõrmejäljelugeja - asjalik abimees igas ettevõttes
 6 võimalust, kuidas suurendada produktiivsust tootmisüksuses
 Mis on Geofence ja miks on see muutumas uueks trendiks?
 Tööaja vargus ja selle tegelik kahju ettevõtetele
 Proovi ja säästa oma aega ja raha
 Oled juba Begini kasutaja?
 Logi sisse Proovi tasuta
 +372 600 7770
 Begin on veebipõhine tööaja arvestuse tarkvara


type: contracts

text:
 12.12.2019
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 323/39
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-A
 br. 20/2018
 od 9. veljače 2018.
 o izmjeni Priloga IX. (Financijske usluge) Sporazumu o EGP-u [2019/2056]
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Direktiva 2013/14/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/41/EZ o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje, Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i Direktive 2011/61/EU o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova u odnosu na preveliko oslanjanje na kreditne rejtinge (1) treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.
 (2)
 Direktiva 2014/91/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) u pogledu poslova depozitara, politika nagrađivanja i sankcija (2), kako je ispravljena u SL L 52, 27.2.2016., str. 37., treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.
 (3)
 Prilog IX. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Prilog IX. Sporazumu o EGP-u mijenja se kako slijedi:
 1.
 U točki 30. (Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) dodaju se sljedeće alineje:
 „—
 32013 L 0014: Direktivom 2013/14/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. (SL L 145, 31.5.2013., str. 1.),
 —
 32014 L 0091: Direktivom 2014/91/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. (SL L 257, 28.8.2014., str. 186.), kako je ispravljena u SL L 52, 27.2.2016., str. 37.”
 2.
 U točki 30. (Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) dodaju se sljedeće prilagodbe:
 „(f)
 u članku 23. stavku 4., kad je riječ o državama EFTA-e riječi ‚18. ožujka 2016.’ glase ‚datuma stupanja na snagu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a br. 20/2018 od 9. veljače 2018.’, a riječi ‚prije 18. ožujka 2018.’ glase ‚u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a br. 20/2018 od 9. veljače 2018.’.
 (g)
 u članku 99.:
 i.
 u stavku 2. nakon riječi ‚ESMA-i’ umeću se riječi ‚i Nadzornom tijelu EFTA-e, ovisno o slučaju,’, a iza riječi ‚ESMA-om’ umeću se riječi ‚i Nadzornim tijelom EFTA-e, ovisno o slučaju,’;
 ii.
 u stavku 6., kad je riječ o državama EFTA-e, riječi ‚17. rujna 2014.’ glase ‚datum stupanja na snagu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a br. 20/2018 od 9. veljače 2018.’;
 iii.
 u stavku 6., kad je riječ o državama EFTA-e, riječi ‚relevantnim pravom Unije’ glase ‚relevantnim odredbama Sporazuma o EGP-u’.”
 3.
 U točki 31.bb (Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeće:
 „‚ kako je izmijenjena:
 —
 32013 L 0014: Direktivom 2013/14/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. (SL L 145, 31.5.2013., str. 1.).”
 4.
 U točki 31.d (Direktiva 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32013 L 0014: Direktivom 2013/14/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. (SL L 145, 31.5.2013., str. 1.).”
 Članak 2.
 Vjerodostojni su tekstovi Direktive 2013/14/EU i Direktive 2014/91/EU, kako je ispravljena u SL L 52, 27.2.2016., str. 37., na islandskom i norveškom jeziku koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 10. veljače 2018. pod uvjetom da su podnesene sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u (*1) ili na dan stupanja na snagu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a o uključivanju Direktive 2010/78/EZ u Sporazum o EGP-u, koji god je datum kasniji.
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 9. veljače 2018.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 Claude MAERTEN
 (1) SL L 145, 31.5.2013., str. 1.
 (2) SL L 257, 28.8.2014., str. 186.
 (*1) Ustavni su zahtjevi navedeni.


text:
27.11.2014
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 342/3
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 114/2014
 2014 m. birželio 27 d.
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo I priedas (Veterinarijos ir fitosanitarijos klausimai)
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1365/2013 dėl leidimo iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamą alfa-galaktozidazės preparatą ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamą endo-1,4-beta-gliukanazės preparatą naudoti kaip retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir dedeklinių vištaičių lesalo priedą (leidimo turėtojas – bendrovė „Kerry Ingredients and Flavours“) (1);
 (2)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2013 m. gruodžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1404/2013 dėl leidimo naudoti preparatą, kurį sudaro endo-1,4-beta-ksilanazė, gaunama iš Aspergillus niger (CBS 109.713), ir endo-1,4-beta-gliukanazė, gaunama iš Aspergillus niger (DSM 18404), kaip penimų kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtojas – bendrovė BASF SE) (2);
 (3)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2014 m. sausio 6 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 5/2014, kuriuo iš dalies keičiama Komisijos direktyva 2008/38/EB, nustatanti pašarų konkretiems mitybos tikslams tikslinio naudojimo sąrašą (3);
 (4)
 šis sprendimas susijęs su teisės aktais dėl pašarų. Teisės aktai dėl pašarų netaikomi Lichtenšteinui tol, kol jam taikomas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl prekybos žemės ūkio produktais, kaip nustatyta EEE susitarimo I priedo sektorinėse adaptacijose. Todėl šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui;
 (5)
 todėl EEE susitarimo I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 EEE susitarimo I priedo II skyrius iš dalies keičiamas taip:
 1.
 Po 2zzx punkto (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 121/2014) įterpiami šie punktai:
 „2zzy.
 32013 R 1365: 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1365/2013 dėl leidimo iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamą alfa-galaktozidazės preparatą ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamą endo-1,4-beta-gliukanazės preparatą naudoti kaip retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir dedeklinių vištaičių lesalo priedą (leidimo turėtojas – bendrovė „Kerry Ingredients and Flavours“ (OL L 343, 2013 12 19, p. 31).
 2zzz.
 32013 R 1404: 2013 m. gruodžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1404/2013 dėl leidimo naudoti preparatą, kurį sudaro endo-1,4-beta-ksilanazė, gaunama iš Aspergillus niger (CBS 109.713), ir endo-1,4-beta-gliukanazė, gaunama iš Aspergillus niger (DSM 18404), kaip penimų kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtojas – bendrovė BASF SE) (OL L 349, 2013 12 21, p. 88).“
 2.
 14c punktas (Komisijos sprendimas 2008/38/EB) papildomas šia įtrauka:
 „—
 32014 R 0005: 2014 m. sausio 6 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 5/2014 (OL L 2, 2014 1 7, p. 3).“
 2 straipsnis
 Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtini Reglamento (ES) Nr. 5/2014, įgyvendinimo reglamentų (ES) Nr. 1365/2013 ir (ES) Nr. 1404/2013 tekstai islandų ir norvegų kalbomis yra autentiški.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2014 m. birželio 28 d., jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (4).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 27 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Gianluca GRIPPA
 (1) OL L 343, 2013 12 19, p. 31.
 (2) OL L 349, 2013 12 21, p. 88.
 (3) OL L 2, 2014 1 7, p. 3.
 (4) Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.


text:
 1.9.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 292/49
 Prasība, kas celta 2014. gada 17. jūnijā – Warimex/ITSB (“STONE”)
 (Lieta T-454/14)
 2014/C 292/60
 Tiesvedības valoda – vācu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Warimex Waren- Import Export Handels-GmbH (Neuried, Vācija) (pārstāvji – E. Keller un J. Voogd, Rechtsanwälte)
 Atbildētājs: Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi)
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atcelt Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) Apelāciju pirmās padomes 2014. gada 27. marta lēmumu lietā R 1599/2013–1;
 —
 piespriest atbildētājam atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Attiecīgā Kopienas preču zīme: grafiska preču zīme, kurā ietverts vārdiskais elements “STONE”, saistībā ar precēm un pakalpojumiem, kas ietilpst 1., 3., 7., 8., 9., 11., 12., 16., 21., 24. un 25. klasē – Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikums Nr. 11464005
 Pārbaudītāja lēmums: pieteikumu noraidīt
 Apelāciju padomes lēmums: apelācijas sūdzību noraidīt
 Izvirzītie pamati:
 —
 Regulas Nr. 207/2009 75. un 76. panta pārkāpums;
 —
 Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta pārkāpums;
 —
 Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums.