text:
 |
 52011PC0659
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí /* KOM/2011/0659 v konečném znění - 2011/0301 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 V době finančních škrtů jsou naléhavě
 zapotřebí inovativní řešení pro mobilizaci většího podílu soukromých úspor a
 zlepšení řady finančních nástrojů dostupných pro projekty v oblasti
 infrastruktury, zejména v odvětví energetiky, dopravy a informačních a
 komunikačních technologií (IKT). Projekty v oblasti infrastruktury mají
 přístup k financím omezený, a proto jsou nezbytné alternativní zdroje
 dluhového financování. V případě projektů v oblasti infrastruktury
 s komerčním potenciálem by mělo být pravidlem spojení fondů EU se
 spoluprací s kapitálovým trhem a bankovním odvětvím, zejména
 prostřednictvím Evropské investiční banky (EIB) jakožto finančního orgánu EU
 zřízeného na základě Smlouvy.
 (a) Iniciativa pro projektové dluhopisy
 Evropa 2020 v rámci nástroje pro propojení Evropy (2014–2020)
 Dne 29. června 2011 Evropská komise přijala
 svůj návrh na víceletý finanční rámec pro období 2014–2020. Jedním z klíčových
 rozhodnutí bylo spojit poskytování finanční pomoci pro dopravní, energetickou a
 IKT infrastrukturu do společného legislativního rámce, nástroje pro propojení
 Evropy:
 „Komise se proto rozhodla, že navrhne
 vytvoření nástroje pro propojení Evropy s cílem zrychlit rozvoj infrastruktury,
 kterou EU potřebuje (...) Nástroj pro propojení Evropy bude financovat předem
 vymezené prioritní infrastruktury v oblasti dopravy, energetiky a IKT, které
 jsou v zájmu EU. Jedná se jak o materiální infrastrukturu, tak o infrastrukturu
 informačních technologií, jež jsou v souladu s kritérii udržitelného rozvoje.“[1]
 V souladu s tímto rozhodnutím Komise předloží
 návrh nového nařízení, kterým se zavede nástroj pro propojení Evropy.
 Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane součástí řady
 dluhových nástrojů, které může tento nástroj využívat společně s kapitálovými
 nástroji a granty.
 Tento nástroj vytvoří dlouhodobější rámec,
 který zajistí rozvoj a realizaci projektů v oblasti energetiky, dopravy a
 telekomunikací včasným a účinným způsobem. Souhrnná strategie prioritních
 příležitostí pro projekty v oblasti infrastruktury[2] má značný
 potenciál získat více finančních prostředků ze soukromého sektoru a zároveň
 pomoci doplnit vnitřní trh.
 Finanční nástroje jsou zapotřebí pro omezení určitých překážek, které
 zabraňují přítoku dluhových a kapitálových prostředků financování. Jejich
 hlavním cílem je získat finance ze soukromého sektoru a umožnit tento způsob
 financování projektů. Intenzivnější investování do projektů v oblasti
 infrastruktury zároveň stimuluje světový rozvoj finančních trhů po prodělané
 krizi, zvyšuje rychlost hospodářské obnovy a podporuje růst. Iniciativa pro
 projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane nedílnou součástí nástrojů pro
 sdílení rizika v rámci nástroje pro propojení Evropy pro období 2014–2020.
 Finanční nástroje v rámci nástroje pro propojení Evropy mohou být
 rozšířeny na další odvětví, jako je sociální infrastruktura, obnovitelná
 energie nebo některé kosmické projekty, za předpokladu, že splní ekonomická a
 finanční kritéria a Komise bude usilovat o přizvání dalších partnerů, mezi
 jinými i mezinárodních finančních institucí nebo finančních institucí členských
 států působících ve veřejném zájmu, aby se podílely na zavádění finančních
 nástrojů po roce 2013.
 (b) Pilotní fáze iniciativy pro projektové
 dluhopisy Evropa 2020: 2012–2013
 Hlavním cílem pilotní fáze v období 2012–2013
 je příprava provozní fáze této iniciativy v rámci nástroje pro propojení Evropy
 pro období 2014–2020 a bezprostřední podpora projektů v oblasti
 infrastruktury.
 V důsledku fiskálních úspor v rozpočtech
 členských států hrozí nebezpečí, že projekty v oblasti infrastruktury, které
 jsou v zájmu EU, nebudou realizovány dostatečně rychle, takže nebude možné
 splnit cíle strategie Evropa 2020, což by ohrozilo hospodářskou obnovu a růst v
 EU.
 Navíc v důsledku problémů v oblasti likvidity
 a rizik, které se během finanční krize objevily, reagovaly banky zkrácením
 délky půjček společně se zvýšením cen a požadavků na kolaterál pro projekty v
 oblasti infrastruktury. Přestože trhy s dluhopisy emitovanými bankami jeví
 náznaky obnovy, projekty v oblasti infrastruktury mají i nadále velké problémy
 při získávání dlouhodobého dluhového financování. A proto se zvýšila
 potenciální důležitost trhů s dluhopisy jako zdroje finančních prostředků.
 Jelikož však neexistují žádná veřejná opatření pro úvěrové posílení, nebyly v
 několika posledních letech na projekty v oblasti transevropských dopravních a
 energetických sítí nebo širokopásmových služeb emitovány žádné projektové
 dluhopisy. Dokud budou projekty v oblasti infrastruktury zahrnovat prvky a
 rizika, jako např. výstavby na zelené louce, obchodní příležitosti nejisté z
 pohledu budoucích výnosů či regionální aspekty, včetně vlivu krize veřejného
 dluhu a přeshraničního dopadu, v jejichž důsledku je příprava a realizace
 projektu obtížná a časově náročná, budou takové projekty pro investory na
 kapitálovém trhu i nadále neatraktivní.
 Vzhledem k tomu, jakož i za účelem
 přispění k dokončení jednotného trhu, se navrhuje spustit pilotní fázi
 iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 v oblasti dopravy, energetiky a
 IKT. Cílem této iniciativy je zmobilizovat investice do oblastí, které budou
 stimulovat růst a vytvářet pracovní místa. Rozsáhlé a naléhavé investiční
 potřeby v oblasti infrastruktury společně s dlouhými lhůtami potřebnými pro
 přípravu projektů vyžadují bezodkladná opatření, která vyřeší nedostatek
 financí a také využijí impulzu veřejných konzultací, a tím zvýší důvěru
 investorů.
 Cílem iniciativy pro projektové dluhopisy
 Evropa 2020 je poskytnout úvěrové posílení, potřebné k přilákání investorů na
 kapitálovém trhu. Tato iniciativa by umožnila vytvoření nového druhu aktiv ve
 formě dluhopisů na projekty v oblasti infrastruktury. V kontextu hospodářské
 obnovy a podpůrných opatření stimulujících růst je nezbytné spustit tuto iniciativu
 v období, kdy investoři na kapitálovém trhu začali hledat alternativní
 dlouhodobé investiční příležitosti se stabilními výnosy. Aby bylo možné
 zajistit efektivnější provádění finančních nástrojů v rámci nástroje pro
 propojení Evropy, je potřeba, aby byla spuštěna pilotní fáze, jednak aby
 umožnila optimalizaci této koncepce a zároveň aby stimulovala investory v
 období po roce 2013.
 I kdyby byla
 pilotní fáze omezená co do rozsahu, rozpočtových možností a počtu projektů,
 které umožní podpořit, očekává se, že bude stimulovat tržní chování obecně
 směrem ke zvýšenému akceptování dluhového financování projektů v oblasti
 infrastruktury z prostředků kapitálového trhu, a tím položí základy
 plnohodnotného provádění iniciativy v období 2014–2020.
 Tato iniciativa
 přináší přidanou hodnotu EU díky své schopnosti překlenout problémy fragmentace
 trhu, s jakými by se podobná iniciativa musela potýkat na úrovni členských
 států. Tato iniciativa spíše doplní, než nahradí půjčování od bank, a tím
 poskytne alternativní a konkurenceschopný zdroj dlouhodobého dluhového
 financování pro projekty v oblasti infrastruktury. Mobilizace financí
 soukromého sektoru prostřednictvím finančních nástrojů EU zachová v malé míře
 financování prostřednictvím grantů pro projekty, které nedokážou přilákat
 dostatečné množství soukromého kapitálu.
 V pilotní fázi by
 Komise spolupracovala zejména s EIB na optimalizaci koncepce iniciativy, aby
 iniciativa mohla být optimálním způsobem prováděna od roku 2014 dále.
 Zkušenosti získané během pilotní fáze by umožnily investorům i sponzorům
 projektů seznámit se se strukturou projektových dluhopisů a podle potřeby by se
 k nim přihlédlo v případě jakýchkoli dalších iniciativ. Aby se zajistil
 maximální dopad této iniciativy, mohla by se uplatňovat také u projektů
 v pokročilém stadiu nabídkového řízení pro účely refinancování během nebo
 krátce po provedení. Přestože během pilotní fáze by byla iniciativa prováděna
 společně s EIB, pro provádění fáze od roku 2013 dále by byla požadována
 širší škála partnerů.
 V rámci
 stávajícího víceletého finančního rámce již EU provádí nástroj pro sdílení
 rizika společně s EIB, označovaný jako nástroj pro úvěrové záruky pro
 projekty transevropských dopravních sítí (LGTT). Techniky sdílení rizika a
 pracovní postupy této iniciativy budou sladěny s technikami a postupy
 nástroje LGTT a rozsah by byl rozšířen na energetiku a telekomunikace.
 Podobně jako u LGTT by příspěvek EU byl takto použit pro sdílení rizika
 s EIB. Vzhledem k této podobnosti se v případě iniciativy pro projektové dluhopisy
 tudíž očekává multiplikační účinek cca 15–20.
 S ohledem na
 nedostatek času vyzývá Komise Parlament a Radu, aby tento návrh pilotní fáze
 přijaly co možná nejrychleji.
 2.
 VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADU
 Veřejné konzultace byly zahájeny 28. února
 2011 a týkaly se základních principů této iniciativy. Dále se 11. dubna 2011
 uskutečnila konference, na níž byly probírány výhody a nevýhody plánované
 iniciativy. Ke konci období konzultací bylo obdrženo přes 100 reakcí z řady
 odvětví.
 Zúčastněné strany iniciativu pro projektové
 dluhopisy vítají. Zpětná vazba ohledně cílů iniciativy byla kladná. Zúčastněné
 strany se domnívají, že zvýší a usnadní financování infrastruktury
 prostřednictvím otevření trhů s dluhopisy jako zdroje dluhového kapitálu ve
 formě, která je zajímavá pro investory z řad institucí. Navrhovaný mechanismus
 a cílový rating A/A- byly shledány jako vhodné.
 Dopad iniciativy na náklady na financování a
 lhůty splatnosti je vnímán jako poměrně příznivý, tj. respondenti se domnívají,
 že se náklady sníží a lhůty splatnosti prodlouží, pouze 2 % respondentů
 věří, že by se náklady na financování nesnížily, a ostatní respondenti věří, že
 dopad bude při nejhorším neutrální a při nejlepším kladný.
 Co se týče stupně úvěrového posílení, většina
 zúčastněných stran, které na tuto otázku odpověděly, se domnívá, že nástroje
 zajišťující úvěrové posílení ve výši 20 % částky prioritního dluhu jsou
 dostatečné, některé strany by tuto hodnotu pro daná odvětví, tedy transevropské
 dopravní a energetické sítě a IKT, snížily na 10–20 %. Téměř všechny
 zúčastněné strany se domnívají, že tato tři odvětví by měla představovat
 ústřední projekty, které mají být financovány. Dále 1/4 zúčastněných stran má
 za to, že se by měla rovněž zahrnout sociální infrastruktura, a 1/5 respondentů
 věří, že by nárok měl mít i sektor obnovitelných zdrojů. Tyto projekty však
 nespadají do oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a IKT a
 budou zvažovány později.
 V případě otázky jediného hlavního věřitele se
 názory rozcházely. Komise tudíž v tomto ohledu nebude v této věci direktivní,
 ale bude investory, sponzory projektů a další aktéry podporovat, aby
 vytvářeli oboustranně přijatelné dohody.
 Celkově kladný
 ohlas potvrzuje, že Komise a EIB nalezly významnou tržní potřebu v oblasti
 financování projektů, a znamená, že pokud bude tato iniciativa správně
 navržena, bude úspěšná.
 Posouzení dopadů zdůraznilo několik
 potenciálních překážek v právních předpisech v oblastech zadávání zakázek
 a kapitálových trhů. Komise se bude těmito otázkami v případě potřeby dále
 zabývat s cílem najít vhodná řešení. Má se však za to, že tyto problémy by
 neměly ohrozit realizaci pilotní fáze, přestože ji mohou zpomalit. Vzhledem k
 tomu, že v Evropě de facto neexistuje trh s projektovými dluhopisy,
 zúčastněné strany zdůraznily, že je zapotřebí tuto iniciativu zahájit co možná
 nejdříve.
 Vzhledem k tomu, že projektový dluhopis jako
 meziodvětvový druh finančního nástroje pro oblast infrastruktury na evropské
 úrovni ještě neexistuje, umožnila by pilotní fáze v letech 2012–2013 otestovat
 jeho koncepci a přijetí na trhu za účelem zvýšení jeho efektivity v rámci
 nástroje pro propojení Evropy (CEF) v období 201–-2020. Pilotní fáze by se
 zaměřila na projekty v relativně pokročilém stadiu[3], aby se urychlila realizace a
 umožnilo vytvoření portfolia projektů. Pro získání potřebných zkušeností, které
 zajistí rychlé zavedení fáze od roku 2013 dále, je EIB ochotna pracovat na
 konkrétních operacích souběžně s legislativním postupem (tj. před přijetím formálního
 politického rozhodnutí), aby mohly být první transakce realizovány již v roce
 2012.
 Po slyšení výboru pro posouzení dopadů, které
 se uskutečnilo 31. srpna 2011, výbor dne 2. září 2011 zaslal své
 stanovisko. Na základě obdržených doporučení byla zpráva přeformulována
 v těchto hlavních směrech:
 Posouzení dopadů provádí přezkum stávající
 situace na trhu s odkazem na posouzení dopadů k návrhu CEF, které zahrnuje
 více podkladů v souvislosti s potenciálními nástroji CEF, chybějícími
 prostředky pro financování a nedostatky trhu, které mají vliv na stávající
 úrovně investic do infrastruktury. První posuzovaná možnost souvisí s aktuálním
 stavem, tj. jde o pokračování stávajících programů podpory v oblasti energetiky
 a dopravy a stávajících programů podpory a finančních nástrojů pro dopravu.
 Druhá možnost se týká regulačních pobídek a třetí návrhu zavedení iniciativy
 pro projektové dluhopisy. V tomto kontextu byla přezkoumána potenciální rizika
 bránící provádění iniciativy a stanoven kvantifikovatelný očekávaný dopad z
 hlediska násobného účinku. Posouzení rovněž ukazuje problémy, které souvisejí s
 vytvořením regulačního rámce pro dlouhodobé investice, jako je zadávání
 zakázek, směrnice Solventnost II nebo kapitálové požadavky.
 3.
 PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 3.1.
 Právní základ
 Jelikož se návrh zaměřuje na evropské sítě v
 odvětví dopravy, energetiky a telekomunikací a mění zejména nařízení (ES) č.
 680/2007, je založen na právním základě tohoto předpisu, to znamená článku 172
 a čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
 3.2.
 Subsidiarita a proporcionalita
 Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity,
 jelikož nařízení EU pro financování projektů transevropských sítí
 prostřednictvím projektových dluhopisů bylo vybráno jako nejvhodnější k
 poskytnutí účinného prostředku z hlediska administrativní zátěže, který
 podnítí rozsáhlejší financování prostřednictvím soukromého sektoru, přičemž
 očekávaný multiplikační účinek z hlediska příspěvku z rozpočtu EU v porovnání s
 celkovou výší financování se odhaduje na zhruba 15–20. Prostřednictvím zaměření
 na optimalizaci využívání prostředků EU bude iniciativa usilovat o zlepšení
 efektivity jak opatření EU, tak opatření členských států.
 Návrh nařízení je rovněž v souladu se zásadou proporcionality, jelikož
 nezachází dále, než je nutné pro dosažení jeho cílů.
 Zatímco nástroj LGTT je určen pouze projektům v oblasti dopravy,
 iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 bude prvním finančním nástrojem
 EU, ze kterého budou moci těžit infrastrukturní projekty z několika odvětví s
 podobnými potřebami financování, a bude poskytovat větší výhody z hlediska
 dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Poskytne zúčastněným
 stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány,
 stavební společnosti a provozovatelé, soudržný finanční nástroj EU.
 3.3.
 Podrobné vysvětlení návrhu
 Aby bylo možné spustit pilotní fázi v rámci
 stávajícího víceletého finančního rámce, je nutné provést následující změny
 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES[4], kterým se zavádí rámcový
 program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007[5]
 o poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a
 energetických sítí:
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady
 č. 1639/2006/ES zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace,
 který zahrnuje informační a komunikační technologie (IKT). Je zapotřebí toto
 rozhodnutí doplnit, aby se umožnilo spuštění iniciativy pro projektové
 dluhopisy Evropa 2020 v oblasti IKT, a zejména vysokorychlostních
 širokopásmových služeb.
 Ustanovení čl. 1 odst. 1 tohoto návrhu přidává
 spojení „širokopásmových služeb“ do čl. 26 odst. 2 písm. b) rozhodnutí o
 rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace. Jelikož se očekává, že se
 projekty v oblasti infrastruktury podle rozhodnutí o rámcovém programu pro
 konkurenceschopnost a inovace zaměří na rozvoj projektů vysokorychlostních
 širokopásmových služeb, je považováno za nezbytné to zdůraznit.
 Ustanovení čl. 1 odst. 2 nahrazuje čl. 31
 odst. 2 rozhodnutí o rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace. Jeho
 účelem je zahrnout definici nástroje pro sdílení rizika pro projektové
 dluhopisy. Díky tomu budou moci z iniciativy v její pilotní fázi těžit projekty
 v oblasti IKT. Tento nástroj by měl být k dispozici do 31. prosince 2014.
 Zatížení rozpočtu EU bude přísně omezené na rozpočtové prostředky a zbytkové
 riziko ponese EIB.
 Článek 1 rovněž umožní přerozdělení prostředků
 až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu IKT ve prospěch iniciativy pro projektové
 dluhopisy Evropa 2020.
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 680/2007 dále stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v
 oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj
 pro sdílení rizika označovaný jako „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty
 transevropských sítí v oblasti dopravy“ (LGTT). Nařízení č. 680/2007 je rovněž
 zapotřebí změnit, aby EU mohla upravovat rozsah stávajícího partnerství pro
 sdílení rizika s EIB v rámci LGTT a EIB mohla podpořit dluhopisová financování
 v rámci této iniciativy.
 Účelem čl. 2 odst. 1 tohoto návrhu, kterým se
 mění článek 2 nařízení (ES) č. 680/2007, je tudíž připojit definici nástroje
 pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a definici úvěrového posílení
 projektových dluhopisů. Díky tomu budou moci z iniciativy v její pilotní fázi
 těžit projekty v oblasti transevropských energetických sítí.
 Ustanovení čl. 2 odst. 2 tohoto návrhu mění
 článek 4 nařízení (ES) č. 680/2007 a stanoví, že žádosti o nástroj pro sdílení
 rizika pro projektové dluhopisy se podávají k EIB, jak tomu je v současné době
 u LGTT.
 Ustanovení čl. 2 odst. 3 návrhu umožní
 přerozdělení prostředků až do výše 200 milionů EUR z nástroje pro úvěrové
 záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT) a 10 milionů
 EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí ve prospěch iniciativy
 pro projektové dluhopisy Evropa 2020. Zatížení rozpočtu EU bude přísně omezené
 na rozpočtové prostředky a zbytkové riziko ponese EIB.
 Aby se zajistilo rychlé uplatnění tohoto
 nařízení, stanoví článek 3 návrhu, že navrhované nařízení by mělo vstoupit v
 platnost prvním dnem po jeho vyhlášení.
 4.
 ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Iniciativa bude
 zcela financována přerozdělením prostředků z rozpočtů stávajících programů pro
 rok 2012 a 2013.
 Nařízením (ES) č. 680/2007
 byla již stanovena částka 500 mil. EUR pro LGTT, z čehož až 200 mil. EUR může
 být přesunuto a použito na projektové dluhopisy v pilotní fázi v oblasti
 dopravy takto:
 06 03 03
 transevropské dopravní sítě až 200 mil. EUR v letech
 2012–2013
 10 mil. EUR, resp.
 20 mil. EUR lze přesunout z rozpočtových linií transevropských energetických
 sítí a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace takto:
 32 03 02
 transevropské energetické sítě až 10 mil. EUR v letech
 2012–2013 pro projekty transevropských energetických sítí
 09 03 01 rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace až
 20 mil. EUR v roce 2013 pro projekty IKT a širokopásmových služeb
 Tato rozpočtová přerozdělení jsou stanovena ve
 finančním výkazu k návrhu. Rozpočet EU nebude poskytovat žádné podmíněné
 záruky, jelikož příspěvek EU bude omezen na částku, která bude k tomuto účelu
 určena v rámci rozpočtových linií.
 2011/0301 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES,
 kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013),
 a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování
 finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a
 energetických sítí
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na články 172 a 173 odst. 3 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[6],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č.
 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006[8]
 zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy
 prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních
 programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních
 technologií (IKT), který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a
 služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na
 informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace
 prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a
 investic do nich.
 (2)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 680/2007 ze dne 20. června 2007[9]
 stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti
 transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení
 rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí
 v oblasti dopravy“.
 (3)
 V průběhu následujících deseti let budou zapotřebí
 nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí
 a sítí informačních a komunikačních technologií na podporu stěžejních činností
 v rámci strategie Evropa 2020 a za účelem rozvoje inteligentních,
 modernizovaných a plně vzájemně propojených infrastruktur pro podporu dokončení
 vnitřního trhu. Investiční potřeby pro transevropské dopravní sítě se odhadují
 na 500 mld. EUR. Co se týče projektů v oblasti infrastruktury, které jsou pro
 Evropu významné, jsou ohroženy investice ve výši zhruba 100 mld. EUR
 v důsledku překážek souvisejících s udělováním povolení, právními předpisy
 a financováním, zatímco dalších 100 mld. EUR zajistí přímo dané odvětví.
 Investiční potřeby pro splnění cíle Digitální agendy v podobě zajištění
 přístupu k rychlému internetu pro všechny občany a podniky v Evropě se pohybují
 od 181 do 273 mld. EUR, z čehož by měly investice soukromého sektoru dosáhnout
 30 až 100 mld. EUR.
 (4)
 Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8.
 června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec (VFR) pro
 konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu[10] zdůraznil, že Unie by měla
 jednat zejména, aby posílila využívání finančních zdrojů Unie jako katalyzátoru
 pro získání dalších finančních prostředků od Evropské investiční banky (EIB),
 Evropské banky pro obnovu a rozvoj, dalších mezinárodních finančních institucí
 a soukromého sektoru, a uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020
 jako mechanismu pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z
 rozpočtu Unie, jež by měla využít finančních prostředků Unie a přilákat
 soukromé investory, aby se podíleli na předních projektech Unie v souladu s
 cíli strategie Evropa 2020.
 (5)
 Finanční nástroje mohou zlepšit efektivitu
 rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska
 získání finančních prostředků ze soukromého sektoru a dosažených objemů
 investic. Očekávaný multiplikační účinek iniciativy pro projektové dluhopisy
 Evropa 2020 je 15–20.
 (6)
 Rada dne 12. července 2011 upozornila na
 skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových
 efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní
 rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. Sdělení Komise[11], týkající se pilotní fáze
 iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení dopadů této
 iniciativy vycházející z veřejných konzultací, přispívá k řešení výše
 uvedených otázek.
 (7)
 Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 má
 dva cíle: za prvé pomoci financovat projekty, které tvoří priority evropské
 politiky, a za druhé umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na
 kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování infrastrukturních projektů.
 Přesměruje některé rozpočtové výdaje EU do oblastí podporujících růst s
 přihlédnutím k rozpočtové disciplíně Unie a stropům v rámci stávajícího
 víceletého finančního rámce.
 (8)
 Bude to první finanční nástroj, který bude přínosem
 pro projekty v oblasti infrastruktury s podobnými finančními potřebami v
 různých odvětvích, a jako takový přinese větší výhody, co se týče dopadu na
 trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Poskytne zúčastněným stranám z
 oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, stavební
 společnosti a provozovatelé, soudržný nástroj.
 (9)
 V rámci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa
 2020 by dluhopisy byly emitovány projektovými společnostmi, rozpočet Unie
 společně s financováním ze strany finančního partnera by byl použit ke zlepšení
 úvěrové kvality dluhopisů pro přilákání investorů z kapitálového trhu s
 dluhopisy, jako jsou penzijní fondy a pojišťovny.
 (10)
 Podpora Unie by měla zmírnit riziko související s
 projektovými dluhopisy do té míry, že účastníci kapitálového trhu budou ochotni
 investovat do většího objemu projektových dluhopisů na infrastrukturní
 projekty, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
 (11)
 Hospodářská obnova Evropy by neměla být ohrožena
 rostoucím přetížením dopravy, chybějícím energetickými přípojkami a
 zpomalováním rozšiřování širokopásmových služeb v důsledku problémů
 infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním
 prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování.
 (12)
 Přehodnocení programů investic do infrastruktury,
 které provedly členské státy v kontextu fiskálních úspor a strukturálních
 reforem, neusnadní požadované zrychlení investic do infrastruktury. Dlouhodobé
 půjčky od bank na projekty infrastruktury jsou navíc stále nedostačující a
 drahé a vyžadují alternativní a konkurenceschopné zdroje dluhového financování.
 (13)
 Finanční prostředky získané formou dluhopisů z
 kapitálových trhů však nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno
 dostupné. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé EU, společně s velikostí
 a komplexností infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné
 pro přípravu projektů, je řešení tohoto problému na úrovni Unie urychleným
 procesem s dostatečným předstihem před nástrojem pro propojení Evropy
 včasné a vhodné.
 (14)
 A proto by pilotní fáze iniciativy pro projektové
 dluhopisy Evropa 2020 měla být spuštěna během stávajícího finančního rámce za
 účelem rozvoje financování prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů v
 oblasti infrastruktury obecněji a rozšíření finančních nástrojů aktuálně
 dostupných pro projekty v oblasti dopravy.
 (15)
 Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro
 projektové dluhopisy Evropa 2020 by mělo být změněno rozhodnutí č. 1639/2006/ES
 a nařízení (ES) č. 680/2007. Cílem pilotní fáze je podpora infrastrukturních
 projektů s komerčním potenciálem v odvětví dopravy, energetiky a IKT,
 přičemž po roce 2013 může být tato iniciativa rozšířena i na další odvětví.
 (16)
 S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB jako
 největšího finančníka infrastrukturních projektů a vzhledem k povaze EIB jako
 finančního orgánu zřízeného Smlouvou by Komise měla do provádění této pilotní
 fáze EIB zapojit. Zvláštní podmínky spolupráce, včetně sdílení rizika a odměny
 EIB, by měly být stanoveny v dohodě mezi Komisí a EIB.
 (17)
 Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy
 Evropa 2020 bude zahájena v rámci přípravy navrhovaného nástroje pro propojení
 Evropy. Tato pilotní fáze pomůže vytvořit cestu pro finanční nástroj pro
 sdílení rizika v rámci nástroje pro propojení Evropy.
 (18)
 Žádost o podporu, výběr a realizaci všech projektů
 podléhá právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podpory, a je
 zapotřebí zajistit, aby nevznikaly deformace trhu nebo se k existujícím
 deformacím nepřidávaly další.
 (19)
 Pilotní fáze by měla být financována
 prostřednictvím přerozdělení rozpočtů na roky 2012 a 2013 ze stávajících
 programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mohlo být
 přerozděleno pro tuto iniciativu až 200 mil. EUR z rozpočtu transevropských
 dopravních sítí, až 20 mil. EUR z rozpočtu rámcového programu pro
 konkurenceschopnost a inovaci a až 10 mil. EUR z rozpočtu transevropských
 energetických sítí. Dostupný rozpočet omezuje jak rozsah této iniciativy, tak
 počet projektů, které lze podpořit.
 (20)
 Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet
 od EIB na základě řady projektů, které by EIB považovala za vhodné a
 uskutečnitelné. Veškeré žádosti by měly být učiněny do 31. prosince 2013. V
 důsledku komplexnosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení
 by mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
 (21)
 Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v
 tomto nařízení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po
 vyhlášení.
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Změny
 rozhodnutí č. 1639/2006/ES
 Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto:
 1. V čl. 26 odst. 2 se písmeno b)
 nahrazuje tímto:
 „(b) povzbuzování inovací prostřednictvím
 širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových
 služeb a investic do nich;“
 2. Článek 31 se mění takto:
 a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:
 „2. Projekty se zaměřují na podporu inovací,
 přenosu technologií a rozšiřování nových technologií, jež jsou vyvinuté
 natolik, že je lze zavést na trh.
 Unie může do rozpočtu projektů uvedených v
 odst. 1 písm. a) přispívat prostřednictvím grantů.
 Unie může také poskytnout finanční příspěvek
 pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro úvěry nebo záruky, které
 poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro
 projektové dluhopisy, jak je uvedeno v odstavcích 2a až 2d.“
 b) Vkládají se následující odstavce 2a až 2d:
 „2a. Nástrojem pro sdílení rizika pro
 projektové dluhopisy se rozumí úvěrové posílení, které splňuje následující
 kritéria:
 a) má formu půjčky nebo záruky od Evropské
 investiční banky na financování poskytnuté pro projekty v oblasti IKT a
 širokopásmových služeb;
 b) vztahuje se na rizika dluhové služby
 projektu a zmírňuje úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
 c) používá se pouze pro projekty, jejichž
 finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
 2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení
 rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých
 nákladů, je omezena výhradně na výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení
 rizika pro projektové dluhopisy, a souhrnný rozpočet Unie proto nesmí být nijak
 dále zatížen. Zbytkové riziko související se všemi operacemi nese EIB.
 2c. Podrobné podmínky pro provádění nástroje
 pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sledování a kontroly, se
 stanoví v pověřovací smlouvě mezi Komisí a EIB.
 2d. V roce 2013 je možné
 použít částku až do výše 20 mil. EUR z rozpočtu pro politiku IKT a
 širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I
 písm. b). Nástroj na sdílení rizika může použít výnosy
 získané v průběhu investičního období na nové půjčky a záruky.“
 Článek 2
 Změny
 nařízení (ES) č. 680/2007
 Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
 1) V článku 2:
 se doplňují nové body 14 a 15, které znějí:
 „14. „nástrojem pro sdílení rizika pro
 projektové dluhopisy“ úvěrové posílení poskytnuté pro projekty společného
 zájmu. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se vztahuje na
 rizika dluhové služby projektu a zmírňuje úvěrové riziko držitelů dluhopisů.
 Používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází
 z výnosů projektu.
 15. „úvěrovým posílením“ použití půjčky nebo
 záruky poskytnuté Evropskou investiční bankou za účelem zlepšení úvěrové
 kvality projektového dluhu.“
 2) V čl. 4 prvním pododstavci:
 se doplňuje nová věta, která zní:
 „Žádosti o nástroj pro sdílení rizika pro projektové
 dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými
 postupy EIB pro podávání žádostí.“
 3) V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
 (a) v písmenu d) se doplňuje nová věta,
 která zní:
 „V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku
 až 200 milionů EUR pro nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v
 odvětví dopravy.“
 b) vkládá se nové písmeno g), které zní:
 „g) finanční příspěvek pro EIB na vytváření
 rezerv a přidělování kapitálu pro úvěry nebo záruky, které poskytne EIB z
 vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
 v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí. Expozice Unie
 vůči nástroji pro sdílení rizika, včetně poplatků za správu a jiných
 způsobilých nákladů, je omezena výhradně na výši příspěvku Unie na nástroj pro
 sdílení rizika pro projektové dluhopisy, a souhrnný rozpočet Unie proto
 nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související se všemi operacemi
 nese EIB. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro
 projektové dluhopisy, včetně jeho sledování a kontroly, se stanoví
 v pověřovací smlouvě mezi Komisí a EIB. V roce 2012 a 2013 může být
 v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií pro
 transevropské dopravní (LGTT) a energetické sítě na nástroj pro sdílení rizika
 pro projektové dluhopisy přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200
 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v
 oblasti energetiky. Nástroj na sdílení rizika může použít výnosy získané v
 průběhu investičního období na nové půjčky a záruky.
 Článek 3
 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem
 po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ PRO
 NÁVRHY
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1 Název návrhu/podnětu
 1.2 Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3 Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4 Cíle
 1.5 Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6 Doba
 trvání akce a finanční dopad
 1.7 Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1 Pravidla
 pro sledování a podávání zpráv
 2.2 Systém
 řízení a kontroly
 2.3 Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1 Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 3.2 Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2 Odhadovaný
 dopad na operační prostředky
 3.2.3 Odhadovaný
 dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4 Soulad
 se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5 Příspěvky
 třetích stran
 3.3 Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ PRO NÁVRHY
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady,
 kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro
 konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým
 se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v
 oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
 1.2. Příslušné oblasti politik
 podle členění ABM/ABB[12]
 Oblast politiky: Hospodářské a finanční
 záležitosti
 Aktivita ABB: Finanční operace a
 nástroje
 Oblast politiky: Mobilita a doprava
 Aktivita ABB: Transevropské sítě
 Oblast politiky: Informační společnost a
 média
 Činnosti: Zavádění IKT (0903)
 Oblast politiky: Energetika
 Aktivita ABB: Transevropské sítě (3203)
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 Návrh/podnět se týká akce
 přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté strategické cíle
 Komise sledované návrhem/podnětem
 Příprava
 nástroje pro propojení Evropy (CEF)
 Podpora
 rozvoje infrastruktur v oblasti energetiky, které zajistí kontinuitu a
 bezpečnost dodávky energie, a tím správné fungování hospodářství
 Zajištění
 propojení a interoperability dopravních sítí
 Podpora
 zavádění IKT
 1.4.2. Specifické cíle a příslušné
 aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl: Počet podpořených projektů
 v odvětví dopravy, energetiky a širokopásmových služeb.
 Aktivita ABB:
 ECFIN: Finanční operace a nástroje
 MOVE: Propojení a interoperabilita sítí
 prostřednictvím odstranění míst s nedostatečnou propustností
 INFSO: Zavádění IKT (0903)
 ENER: Zlepšení bezpečnosti dodávky energie
 prostřednictvím infrastruktury
 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky,
 které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Cílem této iniciativy je podpořit obnovu
 evropských trhů s projektovými dluhopisy a usnadnit projektům
 infrastruktury přístup k finančním prostředkům. Iniciativa pro projektové
 dluhopisy Evropa 2020 představuje nový finanční nástroj pro sdílení rizika,
 který bude zaveden v politikách transevropských sítí pro oblast dopravy,
 energetiky a telekomunikací, konkrétně širokopásmových služeb. Usiluje o
 podporu většího objemu dluhových finančních prostředků ze soukromého sektoru
 pro evropské infrastrukturní projekty.
 Rozpočet EU jako součást rozpočtů transevropských
 dopravních a energetických sítí a rámcového programu pro
 konkurenceschopnost a inovaci (CIP) není použit ve formě grantu, ale místo toho
 investován ve formě rezerv a přidělování kapitálu v Evropské investiční bance
 (EIB) pro pokrytí části rizika, které na sebe EIB bere při financování
 infrastrukturních projektů v rámci této iniciativy.
 Provádění tohoto nástroje by mělo umožnit:
 a) EIB poskytovat větší objemy finančních
 prostředků pro infrastrukturní projekty a rizikovější, nicméně stále
 „financovatelné“ projekty.
 b) vytvoření multiplikačního účinku financí z
 rozpočtu EU na soukromé investice do infrastruktury, takže 1 EUR z finančních
 prostředků EU přidělených na iniciativu by mohlo generovat 15 až 20 EUR
 investovaných do evropských infrastrukturních projektů.
 Vzhledem k částkám, které jsou v rámci
 rozpočtových linií k dispozici, a k jejich nezastupitelnosti v pilotní fázi se
 však odhaduje, že počet projektů infrastruktury, které je možné podpořit, se
 omezuje na 5–14. Tento odhadovaný počet projektů bude záviset hlavně na jejich
 velikosti a přijetí na trhu.
 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů
 Cílem je zvýšit dostupnost financování
 prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů pro infrastrukturní projekty,
 které mají nárok na podporu v souladu s nařízením č. 680/2007 a rozhodnutím č.
 1639/2006/ES. Použijí se tyto ukazatele:
 – Počet projektů v oblasti transevropských
 dopravních a energetických sítí a širokopásmových služeb, které získaly
 finanční prostředky od EIB v rámci této iniciativy.
 – Dosažený multiplikační účinek, a to kumulativní
 i podle odvětví. Očekává se multiplikační účinek se součinitelem 15–20, pokud
 jde o podporu ze strany rozpočtu EU v porovnání s celkovými investicemi,
 poskytnutými na projekty podporované v rámci této iniciativy, a pokud jde o
 podmínky transakcí.
 – Objem finančních prostředků získaných z
 kapitálových trhů formou dluhopisů na tyto projekty – kumulativní i podle
 příslušných odvětví.
 Sledování výsledků bude vycházet ze zpráv EIB a
 průzkumu trhu.
 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 V důsledku fiskálních úspor v členských
 státech hrozí nebezpečí, že projekty v oblasti infrastruktury, které jsou v
 zájmu EU, nebudou realizovány dostatečně rychle, takže nebude možné splnit cíle
 strategie Evropa 2020, což ohrozí hospodářskou obnovu a růst v EU.
 Navíc v důsledku problémů v oblasti likvidity a
 rizik, které se během finanční krize objevily, reagovaly banky zkrácením délky
 půjček, zvýšením cen a požadavků na kolaterál pro projekty v oblasti
 infrastruktury. Přestože trhy s dluhopisy emitovanými bankami jeví náznaky obnovy,
 projekty v oblasti infrastruktury mají i nadále problémy při získávání
 dlouhodobého dluhového financování. Proto se zvýšila potenciální důležitost
 trhů s dluhopisy jako zdroje financí. Jelikož však neexistují žádná trvalá
 veřejná opatření pro úvěrové posílení, nebyly v posledních letech emitovány
 žádné projektové dluhopisy na projekty v oblasti transevropských dopravních a
 energetických sítí nebo širokopásmových služeb.
 Cílem iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa
 2020 je poskytnout úvěrové posílení potřebné k přilákání investorů na
 kapitálovém trhu. Tato iniciativa by umožnila vytvoření nové třídy aktiv z
 hlediska dluhopisů na projekty v oblasti infrastruktury. V kontextu hospodářské
 obnovy a podpůrných opatření stimulujících růst je nezbytné spustit tuto
 iniciativu v okamžiku, kdy investoři na kapitálovém trhu začali hledat
 alternativní, spíše dlouhodobé než bezpečné investiční možnosti. Aby bylo možné
 stimulovat tržní chování a zajistit efektivnější provádění finančních nástrojů
 v rámci nástroje pro propojení Evropy, je potřeba, aby byla spuštěna pilotní
 fáze rovněž pro účely hodnocení trhu, které by umožnilo optimalizaci koncepce
 pro období po roce 2013.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Tato iniciativa spíše doplní, než nahradí
 půjčování od bank, a tím poskytne alternativní a konkurenceschopný zdroj
 dlouhodobého dluhového financování pro projekty. Podobné nástroje, které by
 přilákaly finanční prostředky z kapitálových trhů pro klíčové evropské
 infrastrukturní projekty, neexistují.
 Jsou zapotřebí inovativní řešení, která
 bezodkladně zmobilizují větší podíl soukromých úspor z EU i zahraničí pro
 projekty infrastruktury a zmírní tlak na vnitrostátní veřejné rozpočty.
 Finanční operace EIB v rámci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020
 doplní činnosti prováděné v rámci stávajících kapitálových a dluhových
 nástrojů, Marguerite a nástroje pro úvěrové záruky pro projekty
 transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT).
 Finanční operace EIB představují jasně viditelný a
 účinný nástroj pro podporu infrastrukturních projektů v oblasti dopravy,
 energetiky a IKT, které jsou významné pro provádění strategie Evropa 2020. EIB
 přenáší v plném rozsahu finanční výhody, které plynou z podpory ze strany EU a
 z atraktivních nákladů na financování EIB pro konečné příjemce ve formě
 konkurenceschopných úrokových sazeb.
 Nástroj pro sdílení rizika poskytuje nezbytnou
 finanční podporu EU pro projekty, které by za normálních okolností nesplňovaly
 standardní pokyny a kritéria EIB.
 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných
 zkušeností v minulosti
 Zjištění jsou shrnuta a analyzována v posouzení
 dopadů, které je přiloženo k tomuto návrhu.
 Zkušenosti s nástrojem pro úvěrové záruky pro
 projekty transevropských sítí v oblasti dopravy (LGTT) ukazují, že je potřeba
 mnoho času na to, aby finanční trhy, finanční a právní poradci, veřejné
 orgány, sponzoři projektů a provozovatelé přijali nové myšlenky a pochopili,
 jak příznivý dopad má LGTT na finanční strukturování projektů. Nástroj LGTT byl
 zaveden v roce 2007 a byla to novinka. Specializovaný nástroj, který pokrýval
 provozní rizika po skončení období výstavby u projektů v oblasti dopravní
 infrastruktury. Je tudíž důležité spustit pilotní fázi iniciativy pro
 projektové dluhopisy Evropa 2020, abychom nepřišli o impulz zúčastněných stran,
 které tuto iniciativu vítají.
 1.5.4. Provázanost a možná součinnost
 s dalšími finančními nástroji
 Tato iniciativa je v souladu se strategií Evropa
 2020, s návrhem na provádění nástroje pro propojení Evropy a roční analýzou
 růstu.
 Nástroj pro propojení Evropy vytvoří dlouhodobý
 rámec, který zajistí rozvoj a realizaci projektů v oblasti energetiky,
 dopravy a telekomunikací včas a efektivně. Souhrnná strategie prioritních
 příležitostí pro projekty v oblasti infrastruktury, jak ji navrhla Komise dne 29.
 června 2011[13],
 má značný potenciál získat více finančních prostředků ze soukromého sektoru a
 zároveň pomoci dokončit vnitřní trh. Strategie včetně výběru projektů, které
 mají nárok na financování, je transparentní, a tak zajišťuje vysokou úroveň
 jistoty pro všechny zúčastněné strany. Pro vytvoření celkových rámcových
 podmínek pro infrastrukturní investice, které přinutí zúčastněné strany změnit
 chování a zrychlí tempo zásahů je zapotřebí stanovení politických priorit,
 předpisů, pobídkových schémat, úzké spolupráce zúčastněných stran, informačních
 a osvětových kampaní v rámci této strategie. Granty a finanční nástroje, obojí
 na základě zřejmých finančních pravidel, by byly k dispozici koordinovaným
 způsobem.
 Finanční nástroje jsou zapotřebí pro omezení
 určitých překážek, které zabraňují přílivu dluhových a kapitálových prostředků
 financování. Jejich hlavním cílem je získat finance ze soukromého sektoru a
 usnadnit tento způsob financování projektů. Intenzivnější investování do
 projektů v oblasti infrastruktury zároveň stimuluje rozvoj světových finančních
 trhů po prodělané krizi, zvyšuje rychlost hospodářské obnovy a podporuje růst.
 Iniciativa pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se stane nedílnou součástí
 nástrojů pro sdílení rizika v rámci CEF na období 2014–2020. Hlavním cílem
 pilotní fáze v letech 2012–2013 je bezprostřední podpora infrastrukturních
 projektů a příprava na provozní fázi iniciativy v letech 2014–2020.
 1.6. Doba trvání akce a finanční
 dopad
 Zavedení a počáteční fáze v letech 2012 až 2013.
 1.7. Předpokládaný způsob řízení[14]
 Společné řízení s přenesením úkolů týkajících se
 provádění na EIB.
 V souladu s platnými předpisy návrh stanoví, že
 EIB financuje investiční projekty v souladu s vlastními pravidly a
 postupy. Za správu rozpočtových prostředků nese odpovědnost Komise. EIB a
 Komise uzavřou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy o
 provádění navrhovaného rozhodnutí.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a
 podávání zpráv, řízení a kontrola
 Finanční operace EIB budou řízeny v souladu s
 vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu,
 kontroly a sledování. Jak předpokládá statut EIB, odpovědnost za ověření, zda
 byla činnost EIB prováděna a její účetnictví vedeno řádným způsobem, nese Výbor
 pro audit EIB, který spolupracuje s externími auditory. Účetnictví EIB
 každoročně schvaluje její Rada guvernérů.
 Kromě toho správní rada EIB, ve které je Komise
 zastoupena jedním řádným a jedním zastupujícím členem, schvaluje všechny
 finanční operace EIB a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem
 a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
 Stávající tripartitní dohoda mezi Komisí, Účetním
 dvorem a EIB z října 2003, která byla v roce 2007 prodloužena na další čtyřleté
 období, uvádí podrobně pravidla, podle nichž má Účetní dvůr provádět své audity
 finančních operací EIB, na něž se vztahuje záruka EU.
 V souladu s čl. 49 interinstitucionální dohody
 Komise předloží jednou ročně rozpočtovému orgánu zprávu o činnostech EIB.
 Kromě toho EIB poskytuje Komisi statistické,
 finanční a účetní údaje o jednotlivých finančních operacích EIB, které Komise
 potřebuje ke splnění svých povinností podávat zprávy nebo splnění požadavků
 Účetního dvora, a to včetně osvědčení auditora k nesplaceným částkám finančních
 operací EIB.
 Sledování, prováděné Komisí v souladu se zásadou
 řádného finančního řízení, zahrnuje vypracování pravidelných zpráv o pokroku
 při provádění iniciativy prostřednictvím finančního provádění, výsledků a
 ukazatelů dopadu. Zprávy, podávané podle článku 49 interinstitucionální dohody,
 budou zahrnovat oddíl zaměřený na tuto iniciativu.
 A konečně, Komise zamýšlí v druhé polovině roku
 2013 pilotní fázi vyhodnotit za účelem posouzení jejího úspěchu za toto krátké
 období fungování a případných závěrů, vyvozených pro provádění po roce 2013 v
 rámci CEF.
 2.2. Opatření k zamezení podvodů a
 nesrovnalostí
 Jelikož tato iniciativa zahrnuje provozní řízení
 ze strany EIB, je postavena na kontrole a sledování, které jsou již
 zavedeny pro nástroj pro úvěrové záruky na projekty transevropských dopravních
 sítí. Hlavním úkolem EIB je přijímat opatření k zamezení podvodům, a to zejména
 uplatňováním „Politiky EIB v rámci zabraňování a odrazování od korupce,
 podvodů, nekalých praktik, nátlaku, praní peněz a financování terorismu v
 činnostech Evropské investiční banky“, přijaté v dubnu 2008, na financované
 operace.
 Mezi pravidla a postupy EIB v rámci podrobných
 ustanovení o boji proti podvodům a korupci patří pravomoc úřadu OLAF provádět
 vnitřní šetření. Konkrétně v červenci 2004 Rada guvernérů EIB schválila
 rozhodnutí „týkající se požadavků a podmínek vnitřních šetření ve vztahu k
 předcházení podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem poškozujícím
 finanční zájmy Společenství“.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého finančního
 rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie. Financování
 nástroje bude zajištěno přerozdělením prostředků z rozpočtu EU v rámci
 stávajících programů ve stejných politických oblastech (MOVE, ENER a INFSO),
 kterých se tento nový nástroj týká a které patří do stejných rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [Popis........................................] || RP/NRP ([15]) || zemí ESVO[16] || kandidátských zemí[17] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 06.03.03 TEN-T || RP || NE || NE || /NE || NE
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [Okruh........................................] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 32.03.02 TEN-E || RP || NE || NE || NE || NE
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek || || ||
 || číslo [Okruh........................................] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1A || 09.03.01 CIP IKT PSP || RP || ANO || ANO || ANO || NE
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
 výdaje
 Rozhodnutí, týkající se přidělování úvěrů pro tuto
 akci, učiní rozpočtový orgán v rámci každoročního postupu. Rozdělení
 prostředků na závazky a platby v jednotlivých letech je tudíž pouze
 informativní. Celkový rozpočet EU, který je k dispozici pro pilotní fázi
 iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, je v každém případě
 omezen na 230 mil. EUR.
 V případě GŘ MOVE a TEN-T EA se očekává, že
 potřebné správní úsilí zůstane na stejné úrovni, jako je nyní potřeba pro
 řízení nástroje pro úvěrové záruky pro projekty transevropských sítí v oblasti
 dopravy. Proto nebude mít žádný dopad na personální obsazení. Pro GŘ ENER a
 INFSO se jedná o novou činnost, zatímco pro ECFIN vyžaduje provádění a následná
 fáze správní úsilí. A proto bude mít pro tato GŘ dopady na personální obsazení,
 byť různé vzhledem k různým úkolům.
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || 1A || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost
 GŘ: MOVE, ENER a INFSO || || || 2012[18] || 2013 || 2014 || CELKEM
  Operační prostředky || || || ||
 06.03.03 || Závazky || (1) || 100 || 100 || 0 || 200
 Platby || (2) || 40 || 60 || 100 || 200
 32.03.02 || Závazky || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10
 Platby || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10
 09.03.01 || Závazky || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Platby || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[19] || 0 || 0 || 0 ||
 Číslo rozpočtové linie || || (3) || || || ||
 CELKEM prostředky pro GŘ MOVE, ENER a INFSO || Závazky || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || (5) || 40 || 90 || 100 || 230
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1A víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
 || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: MOVE, ENER, INFSO a ECFIN a TEN-T EA ||
  Lidské zdroje || 0,5 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) = 0,0762 (0,6*127000 standardní náklady na pozici) || 0,1 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) + 0,5 personál (INFSO) = 0,0889 (0,7*127000 standardní náklady na pozici) || 0,1 personál (ECFIN) + 0,1 personál (ENER) = 0,0254 (0,2*127000 standardní náklady na pozici) || || || || ||
  Ostatní správní výdaje || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || ||
 CELKEM GŘ <.......> || Prostředky || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) || || || || || || || ||
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
 || || || Rok 2012[20] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254 || || || || || 230,1905
 Platby || 40,0762 || 90,0889 || 100,0254 || || || || || 230,1905
 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační
 prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále: Tyto potřeby však budou pokryty
 prostřednictvím přerozdělení prostředků. Kromě toho neexistují žádné fixní
 náklady na projekt, jelikož požadovaný rozpočet EU bude záviset na velikosti
 projektu a dalších podmínkách. Proto jsou čísla uvedená níže pouze informativní
 a ukazují, že počet projektů, které bude možno podpořit, je omezený.
 –
 Výstupy jsou počty projektů a rozpočtový příspěvek
 požadovaný od EU pro EIB.
 Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 4
 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[21] || Průměrné náklady výstupu závisí na velikosti projektu a jeho klasifikaci rizik, plnění atd. || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[22]... || Počet podpořených projektů v oblasti dopravy, energetiky a širokopásmových služeb
 - Výstup MOVE || Počet projektů || Odhadovaných 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 3-11 || 200
 - Výstup ENER || Počet projektů || Odhadovaných 10 || || || 1 || 10 || || || || || || || || || || || 1 || 10
 - Výstup INFSO || Počet projektů || Odhadovaných 20 || || || 1-2 || 20 || || || || || || || || || || || 1-2 || 20
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2... ||
 - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230
 NÁKLADY CELKEM || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230
 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky
 správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 X Návrh/podnět vyžaduje využití správních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 || Rok 2012[23] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 4 desetinná místa)
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905
 Ostatní správní výdaje || || || || || || || ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905
 Mimo OKRUH 5[24] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Jiné výdaje správní povahy || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 CELKEM || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905
 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti
 lidských zdrojů
 –
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak
 je vysvětleno dále:
 || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) ||
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO || || ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[25] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z „celkového rámce“) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || XX 01 04 yy [26] || - v ústředí[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || - při delegacích || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || ||
 || CELKEM || || || || || ||
 Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo
 zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v
 oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na
 řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
 přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Jelikož za provoz odpovídá hlavně EIB, budou zaměstnanci Komise provádět následující úkoly: - vyjednávání smluvních uspořádání atd. - správa rozpočtového procesu (na základě řady projektů poskytnuté ze strany EIB); - posuzování pravidelných informací, které předkládá EIB, a vypracovávání zpráv pro rozpočtový orgán, jako jsou zprávy podle článku 49 interinstitucionální dohody; - účast na schůzích řídících skupin za účelem sledování provádění; - účetnictví; - styk s Účetním dvorem, Parlamentem a Radou. - poskytování EIB pokynů týkajících se způsobilosti jednotlivých projektů
 Externí zaměstnanci || není uvedeno
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým
 finančním rámcem. Tyto částky budou získány formou přerozdělení ze stávajících
 programů.
 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy
 Úroky a další výnosy, které
 nástroj vygeneruje, např. poplatky uhrazené příjemci, a které budou přijaty do
 31. prosince 2013, mohou být přidány ke zdrojům určeným pro tuto iniciativu. Po
 1. lednu 2014 budou výnosy vráceny do rozpočtu Unie. V tomto okamžiku není
 možné odhadnout proudění a načasování potenciálních výnosů.
 – ̈ Návrh/podnět nemá
 žádný finanční dopad na příjmy.
 – X Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –
 ̈ na vlastní zdroje
 –
 X na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[28]
 2012 || 2013 || 2013 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ............. || || || || || || || ||
 U účelově vázaných
 různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie.
 Upřesněte způsob výpočtu
 dopadu na příjmy.
 [1] KOM(2011) 500 v konečném znění.
 [2] KOM(2011) 500 Rozpočet strategie Evropa 2020 a příslušné
 pracovní dokumenty útvarů Komise.
 [3] Např. projekty, které se nacházejí ve stadiu
 upřednostňovaného uchazeče, a/nebo refinancování projektů v průběhu provádění).
 [4] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.
 [5] Úř. věst. L 162, 22.6.2007, s. 1.
 [6] Úř. věst. C , , s. .
 [7] Úř. věst. C , , s. .
 [8] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.
 [9] Úř. věst. L 162, 22.6.2007, s. 1.
 [10] KOM(2011) 500.
 [11] KOM(2011) 660.
 [12] ABM: řízení podle činností – ABB: sestavování rozpočtu
 podle činností.
 [13] KOM(2011) 500 – Rozpočet strategie Evropa 2020 a příslušné
 pracovní dokumenty útvarů Komise.
 [14] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční
 nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [15] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 [16] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [17] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země
 západního Balkánu.
 [18] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
 provádět.
 [19] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý
 výzkum.
 [20] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
 provádět.
 [21] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
 (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
 silnic atd.).
 [22] Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle...“
 [23] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
 provádět.
 [24] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý
 výzkum.
 [25] SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný zaměstnanec; MOD =
 mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
 odborník.
 [26] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků
 (bývalé linie „BA“).
 [27] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond
 pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
 [28] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru),
 je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 13.8.2018
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 204/9
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1117 AL CONSILIULUI
 din 10 august 2018
 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 401/2013 privind măsuri restrictive instituite împotriva Myanmar/Birmaniei
 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 401/2013 al Consiliului privind măsuri restrictive instituite împotriva Myanmar/Birmaniei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 194/2008 (1), în special articolul 4i,
 având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
 întrucât:
 (1)
 La 2 mai 2013, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 401/2013.
 (2)
 La 25 iunie 2018, Consiliul a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/898 (2), prin care au fost adăugate șapte persoane pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților și a organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive, prevăzută în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 401/2013.
 (3)
 S-au primit informații actualizate privind mai multe persoane incluse pe listă.
 (4)
 Anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 401/2013 ar trebui modificată în mod corespunzător,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 401/2013 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 10 august 2018.
 Pentru Consiliu
 Președintele
 G. BLÜMEL
 (1) JO L 121, 3.5.2013, p. 1.
 (2) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/898 al Consiliului din 25 iunie 2018 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 401/2013 privind măsuri restrictive instituite împotriva Myanmar/Birmaniei (JO L 160 I, 25.6. 2018, p. 1).
 ANEXĂ
 Rubricile 1, 3, 4 și 5 din lista persoanelor și entităților prevăzută în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 401/2013 se înlocuiesc cu următoarele rubrici:
 Nume
 Informații de identificare
 Motive
 Data includerii pe listă
 „1.
 Aung Kyaw Zaw
 Data nașterii: 20 august 1961
 Pașaport nr.: DM000826
 Data eliberării: 22 noiembrie 2011
 Data expirării: 21 noiembrie 2021
 Număr militar de identificare: BC 17444
 Generalul-locotenent Aung Kyaw Zaw a fost șeful Biroului de operațiuni speciale nr. 3 al forțelor armate din Myanmar (Tatmadaw) începând din august 2015 până la sfârșitul anului 2017. Biroul de operațiuni speciale nr. 3 era însărcinat cu supravegherea comandamentului de vest și, în acest context, generalul-locotenent Aung Kyaw Zaw este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către comandamentul de vest în perioada respectivă. Printre aceste atrocități se numără uciderile ilegale, violența sexuală și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya.
 25.6.2018
 3.
 Than Oo
 Data nașterii: 12 octombrie 1973
 Număr militar de identificare: BC 25723
 Generalul de brigadă Than Oo este comandantul celei de a 99-a divizii de infanterie ușoară a forțelor armate din Myanmar (Tatmadaw). În acest context, el este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către cea de a 99-a divizie de infanterie ușoară în a doua jumătate a anului 2017. Printre aceste atrocități se numără uciderile ilegale, violența sexuală și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya.
 25.6.2018
 4.
 Aung Aung
 Număr militar de identificare: BC 23750
 Generalul de brigadă Aung Aung este comandantul celei de a 33-a divizii de infanterie ușoară a forțelor armate din Myanmar (Tatmadaw). În acest context, el este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către cea de a 33-a divizie de infanterie ușoară în a doua jumătate a anului 2017. Printre aceste atrocități se numără uciderile ilegale, violența sexuală și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya.
 25.6.2018
 5.
 Khin Maung Soe
 Generalul-maior Khin Maung Soe este comandantul Comandamentului pentru operații militare nr. 15 din cadrul forțelor armate din Myanmar (Tatmadaw), denumit uneori și „cea de a 15-a divizie de infanterie ușoară”, de care aparține batalionul de infanterie nr. 564. În acest context, el este responsabil pentru atrocitățile și încălcările grave ale drepturilor omului comise împotriva populației Rohingya din statul Rakhine de către Comandamentul pentru operații militare nr. 15, în special de batalionul de infanterie nr. 564, în a doua jumătate a anului 2017. Printre aceste atrocități se numără uciderile ilegale, violența sexuală și incendierea sistematică a caselor și clădirilor populației Rohingya.
 25.6.2018”