text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 1.7.2019
 COM(2019) 294 final
 2019/0140(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD k návrhu doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který se má přijmout jménem Unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD v souvislosti s plánovaným přijetím návrhu doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Návrh doporučení o boji proti nezákonnému obchodu
 Návrh doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu (dále jen „návrh doporučení“) byl vypracován Pracovní skupinou OECD pro boj proti nezákonnému obchodu, pomocným orgánem Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik zřízeným Výborem pro veřejnou správu, a to na základě šesti let analýzy a odborných konzultací, v jejichž rámci byly určeny hlavní problémy, které způsobují, že zóny volného obchodu snadno podléhají nezákonnému obchodu.
 Hlavním účelem návrhu doporučení je zvýšit transparentnost v zónách volného obchodu s cílem zabránit tomu, aby jich využívaly zločinecké organizace. Za tímto účelem návrh doporučení vyzývá členy i nečleny OECD: i) aby zajistili odpovídající úroveň dohledu a kontroly v zónách volného obchodu a ii) aby podporovali provozovatele zón volného obchodu v dodržování „kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu“, který je uveden v dodatku k návrhu doporučení a je jeho nedílnou součástí.
 Ve svém prvním pilíři návrh doporučení nastiňuje oblasti, v nichž jsou přistoupivší země vyzvány, aby přijaly další opatření, a to i prostřednictvím mezinárodní spolupráce, s cílem zvýšit monitorování a kontrolu v zónách volného obchodu v rámci své jurisdikce. Mezi tato opatření patří právní rámec pro zóny volného obchodu, který příslušným orgánům umožňuje provádět účinná šetření, kontroly či inspekce na místě a vymáhat příslušné zákazy a omezení v rámci dané zóny volného obchodu. Návrh doporučení rovněž usiluje o zvýšení dostupnosti souhrnných statistických údajů o zboží vstupujícím do zóny volného obchodu a opouštějícím ji na základě jeho sazebního zařazení.
 Ve svém druhém pilíři návrh doporučení přistoupivším zemím doporučuje, aby přijaly opatření, která by podporovala provozovatele zón volného obchodu, aby dobrovolně dodržovali daný kodex chování. Tato opatření mohou zahrnovat přísnější kontrolu zásilek přicházejících ze zón volného obchodu, která jej nedodržují. Dodržování se bude posuzovat a sledovat prostřednictvím mechanismu, který bude vypracován po přijetí návrhu doporučení. Kodex chování v praxi znamená, že zóny volného obchodu provádějí dohled nad hospodářskými subjekty usazenými v jejich zóně, spolupracují s celními orgány a podporují dostupnost informací pro vyšetřování. Cílem toho je posílit odpovědnost a vytvořit rovné podmínky s čistým kladným výsledkem omezení nezákonného obchodu.
 2.2.Rada OECD a Výbor OECD pro veřejnou správu
 Rada OECD je rozhodovacím orgánem OECD. Skládá se z jednoho zástupce za každou členskou zemi a ze zástupce Evropské komise. Rada se pravidelně schází na úrovni stálých zástupců při OECD a rozhodnutí jsou přijímána na základě konsenzu. Těmto zasedáním předsedá generální tajemník OECD. Členskými zeměmi OECD je 23 členských států Unie, jež mají tudíž hlasovací právo na zasedání Rady OECD. Unie není členem OECD, a proto není oprávněna hlasovat, když Rada OECD přijímá právní akty. Výbor OECD pro veřejnou správu funguje na základě mandátu uděleného Radou OECD. Ačkoli Evropská komise ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD vyjadřuje postoj Unie vycházející z tohoto rozhodnutí Rady, je na členských státech Unie, které jsou členskými zeměmi OECD, aby využily svých hlasovacích práv k zaujetí postoje jménem Unie a jednaly společně.
 2.3.Zamýšlený akt Rady OECD
 Znění návrhu doporučení, které je právně nezávazným právním nástrojem OECD, bylo dokončeno dne 29. března 2019 řídicím výborem Pracovní skupiny OECD pro boj proti nezákonnému obchodu a bylo předloženo Výboru OECD pro veřejnou správu k projednání na jeho zasedání dne 16. dubna 2019. Po vstupu tohoto rozhodnutí Rady v platnost bude návrh doporučení předložen Výboru OECD pro veřejnou správu ke schválení písemným postupem. V případě jeho schválení Výborem OECD pro veřejnou správu bude návrh doporučení předložen Radě OECD k přijetí.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Unie hraje v boji proti nezákonnému obchodu aktivní úlohu, a to i prostřednictvím ustanovení obsažených v celním kodexu Unie a pravidel týkajících se vymáhání práv duševního vlastnictví celními orgány.
 V posledních desetiletích vytvořilo mnoho zemí po celém světě zóny volného obchodu jako způsob, jak podpořit hospodářský rozvoj. Tento vývoj však v některých zemích předstihl přijímání norem a předpisů, kterými se řídí účinný dohled nad činnostmi v zónách volného obchodu. V důsledku toho našly zločinecké sítě způsoby, jak zneužít nedostatky v oblasti dohledu v některých zónách volného obchodu k pašování nebo přesměrování nezákonných výrobků na domácí trhy, zřízení výrobních zařízení pro padělané a pašované zboží, přepravě nezákonného zboží a usnadnění provádění nezákonných služeb. V některých zemích se se zónami volného obchodu ve všech ohledech zachází tak, jako kdyby se nacházely mimo celní území země; v důsledku toho zboží vstupuje do těchto oblastí nebo je opouští s minimálními celními kontrolami.
 Za účelem řešení těchto problémů Evropská komise úzce spolupracuje s Pracovní skupinou OECD pro boj proti nezákonnému obchodu s cílem vypracovat pokyny, které budou vládám a tvůrcům politik nápomocny při snižování a potírání nezákonného obchodu prováděného prostřednictvím a uvnitř zón volného obchodu. Výsledný návrh doporučení stanoví opatření ke zvýšení transparentnosti, k podpoře čistého a spravedlivého obchodu v zónách volného obchodu a k zajištění jejich nezajímavosti pro zločinecké organizace, které je v současné době využívají.
 Vzhledem k tomu, že nezákonný obchod má dalekosáhlé negativní hospodářské, sociální, environmentální a dokonce i politické dopady, podpora přijetí návrhu doporučení ze strany Unie by v Radě OECD vyslala silný pozitivní signál ostatním členům OECD i nečlenským zemím.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“. Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie.
 4.1.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Rada OECD je orgánem zřízeným dohodou, konkrétně Úmluvou o OECD. Ačkoli samotná Unie není členem OECD, zástupce Evropské komise se účastní zasedání Rady OECD a vyjadřuje postoj Unie. Pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Unie, je postoj Unie vyjádřen na základě rozhodnutí Rady a je na členských státech Unie, které jsou členskými zeměmi OECD, aby využily svých hlasovacích práv k zaujetí postoje jménem Unie a jednaly společně.
 Návrh doporučení, který může Rada OECD přijmout po schválení Výborem OECD pro veřejnou správu, může ovlivnit analýzu rizik prováděnou celními orgány členských států v souladu s nařízením (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie ve spojení s rámcem pro řízení rizik v oblasti cel. Důvodem je skutečnost, že nedodržování kodexu chování je ukazatelem rizika, který mohou celní orgány členských států použít při uvažování o výběru zboží nebo hospodářských subjektů pro celní kontrolu s ohledem na zásilky, které byly doručeny z příslušných zón volného obchodu nebo přes ně byly přepravovány. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, k němuž se zaujímá postoj jménem Unie. Sledujeli zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lzeli jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2.Uplatňování v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týkají společné obchodní politiky. Jak je stanoveno v jeho prvním odstavci, návrh doporučení má pomoci vládám a tvůrcům politik omezovat a potírat nezákonný obchod prováděný prostřednictvím a uvnitř zón volného obchodu. Návrh doporučení si proto klade za cíl podpořit a ochránit zákonný obchod ve smyslu článku 207 SFEU.
 4.3.Závěr
 Z tohoto důvodu se požaduje, aby rozhodnutí Rady založené na článku 207 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU stanovilo postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD. Ačkoli Evropská komise ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD vyjadřuje postoj Unie vycházející z tohoto rozhodnutí Rady, je na členských státech Unie, které jsou členskými zeměmi OECD, aby využily svých hlasovacích práv k zaujetí postoje jménem Unie a jednaly společně.
 2019/0140 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD k návrhu doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Mezinárodní normy pro boj proti nezákonnému obchodu jsou nezbytné pro rovné podmínky na celosvětové úrovni a pro podporu zákonného obchodu. Tyto normy by měly zahrnovat pokyny, které pomohou vládám a tvůrcům politik v jejich úsilí o snížení a potírání nezákonného obchodu prováděného prostřednictvím a uvnitř zón volného obchodu, jako například pokyny v návrhu doporučení OECD o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu (dále jen „návrh doporučení“).
 (2)Návrh doporučení se rozsáhle projednával v rámci Pracovní skupiny OECD pro boj proti nezákonnému obchodu, pomocného orgánu Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik zřízeného Výborem OECD pro veřejnou správu, a to na základě šesti let analýzy a odborných konzultací zahrnujících Světovou celní organizaci a Světovou obchodní organizaci.
 (3)Očekává se, že návrh doporučení bude nejdříve předložen Výboru OECD pro veřejnou správu ke schválení a poté Radě OECD k přijetí.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD v souladu s čl. 218 odst. 9 SFEU, jelikož návrh doporučení může ovlivnit analýzu rizik prováděnou celními orgány členských států v souladu s nařízením (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie, ve spojení s rámcem pro řízení rizik v oblasti cel. Důvodem je skutečnost, že nedodržování kodexu chování je ukazatelem rizika, který mohou celní orgány členských států použít při uvažování o výběru zboží nebo hospodářských subjektů pro celní kontrolu s ohledem na zásilky, které byly doručeny z příslušných zón volného obchodu nebo přes ně byly přepravovány. Nezákonný obchod má dalekosáhlé negativní hospodářské, sociální, environmentální a dokonce i politické dopady a je nezbytné, aby Unie přijetí návrhu doporučení v Radě OECD podpořila.
 (5)Rada OECD je orgán zřízený dohodou, konkrétně Úmluvou o OECD. Členskými zeměmi OECD s hlasovacím právem v Radě OECD je 23 členských států Unie. Unie není členem OECD, a proto není oprávněna hlasovat, když Rada OECD přijímá právní akty. Ačkoli Evropská komise vyjadřuje postoj Unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD, členské státy, které jsou členskými zeměmi OECD, by měly svá hlasovací práva využívat k zaujetí postoje jménem Unie a jednat společně, a to v souladu s postojem Unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD, pokud jde o posílení transparentnosti v zónách volného obchodu, vychází z návrhu doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu, připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Zástupci Unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD mohou odsouhlasit drobné změny návrhu doporučení bez dalšího rozhodnutí Rady.
 Článek 2
 Postoj uvedený v článku 1 přijímají členské státy Unie, které jsou členskými zeměmi OECD, a jednají společně.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členských státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 1.7.2019
 COM(2019) 294 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Výboru OECD pro veřejnou správu a v Radě OECD k návrhu doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu
 DOPLNĚK
 Doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu
 1.Tento dokument představuje návrh doporučení o boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu (dále jen „návrh doporučení“), jak je uveden v příloze, který vypracovala Pracovní skupina pro boj proti nezákonnému obchodu
 1
 , pomocný orgán Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik zřízený Výborem OECD pro veřejnou správu. Je určen k tomu, aby pomohl vládám a tvůrcům politik omezovat a potírat nezákonný obchod probíhající uvnitř a prostřednictvím zón volného obchodu.
 2.OECD vyvinula rozsáhlý výzkum nezákonného obchodu v podobě tematických studií a porovnání údajů mezi jednotlivými zeměmi za účelem lepšího pochopení a zmapování nezákonných trhů. Jeho zjištění představují faktické informační východisko pro politiky v oblasti řízení rizik prostupující různými sektory.
 3.Jak je stanoveno v pracovním programu a rozpočtu Výboru pro veřejnou správu na období 2017–2018 [GOV/PGC (2016)9/FINAL], OECD se ve spolupráci s Úřadem Evropské unie pro duševní vlastnictví (EUIPO) zabývala analýzou obchodních tras pro přeshraniční nezákonný obchod s padělky a různými druhy nezákonného zboží. Analýza odhalila řadu nedostatků v politice – a zóny volného obchodu jsou jedním z nich – kde existuje prostor pro posílení dohledu a zlepšení postupů při prosazování právních předpisů na základě informací o rizicích. Prohlášení Rady ministrů z roku 2017 uvítalo další práci Pracovní skupiny OECD pro boj proti nezákonnému obchodu a uznalo potřebu mezinárodní spolupráce a partnerství v boji proti mezinárodní korupci a nezákonnému obchodu
 2
 .
 Odůvodnění vypracování návrhu doporučení
 4.V posledních desetiletích byly zóny volného obchodu zakládány v rekordním tempu s cílem přilákat nové podniky a zahraniční investice. Záměrem je podpořit obchod a hospodářský růst odstraněním cel, kvót a dalších daní a minimalizací administrativních požadavků, včetně určitých celních postupů a požadavků na zveřejňování. Rozsah a povaha zón volného obchodu se v jednotlivých zemích liší v závislosti na režimu a druhu činností, které v nich mohou probíhat, a tyto zóny bývají označovány různými názvy, např. svobodné zóny, průmyslové zóny, vývozní zpracovatelské zóny, zvláštní ekonomické zóny, zóny zahraničního obchodu atd. V důsledku rozšiřování zón volného obchodu v dynamickém kontextu globalizace začaly tyto zóny pro mnoho zemí a výrobců hrát v obchodu zásadní úlohu.
 5.Tento vývoj však v některých zemích předstihl přijetí norem a předpisů, kterými se řídí účinný dohled nad činnostmi v zónách volného obchodu. V důsledku toho našly zločinecké sítě způsoby, jak zneužít nedostatky v oblasti dohledu v některých zónách volného obchodu k pašování nebo přesměrování nezákonných výrobků na domácí trhy, zřízení výrobních zařízení pro padělané a pašované zboží, přepravě nezákonného zboží a usnadnění provádění nezákonných služeb. V některých zemích se se zónami volného obchodu ve všech ohledech zachází tak, jako by se nacházely mimo celní území země, což má za následek, že zboží do těchto oblastí vstupuje nebo je opouští s minimálními celními kontrolami. I když podmínky pro zakládání zón volného obchodu podléhají regulaci, rozsah celních kontrol nebo zásahů je často nedostačující nebo tyto zcela chybí. I v případech, kdy právní předpisy konkrétně stanoví pravomoc celních orgánů provádět kontroly v zónách volného obchodu, může být vymáhání nedostatečné.
 6.Mnoho zón volného obchodu vytváří svým místním ekonomikám hospodářské přínosy, existují však přesvědčivé důkazy o tom, že v nich probíhá nezákonný obchod, např. s padělky, volně žijícími živočichy a planě rostoucími rostlinami, zbraněmi atd. Analýza OECD zjistila pozitivní korelaci mezi velikostí zóny volného obchodu, pokud jde o zaměstnanost a podniky v ní usazené, a hodnotou nezákonného obchodu s padělky. Zjistilo se, že některé zóny volného obchodu jsou klíčovými překladišti nezákonného zboží, které bylo přebaleno nebo přeznačeno tak, aby se skrylo místo jeho původu a aby se dostalo do legálního dodavatelského řetězce.
 7.Na zasedání Rady na úrovni ministrů v roce 2017 ministři „uznali, že je zapotřebí mezinárodní spolupráce a partnerství v boji proti mezinárodní korupci a nezákonnému obchodu, mimo jiné posílením provádění stávajících norem,“ a „přivítali další práci OECD v oblasti nezákonného obchodu, mimo jiné prostřednictvím Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu“.
 8.Aby Pracovní skupina pro boj proti nezákonnému obchodu řešila tyto problémy a reagovala na výzvu ministrů, vypracovala návrh doporučení Rady OECD, v němž jsou navržena opatření na posílení transparentnosti zón volného obchodu za účelem omezení jejich zneužívání a snížení jejich přitažlivosti pro zločinecké organizace, které je v současné době využívají.
 9.Návrh doporučení vychází ze šesti let analýzy a odborných konzultací v rámci OECD, zejména prostřednictvím:
 10.zasedání Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu o problémech v oblasti prosazování práva, které zóny volného obchodu představují napříč různými nezákonnými trhy, a dvou společných seminářů s různými mezivládními organizacemi. První seminář byl uspořádán ve spolupráci se Světovou celní organizací v Bruselu v listopadu 2016 a druhý seminář s Úřadem Evropské unie pro duševní vlastnictví v Alicante v září 2017;
 11.zprávy OECD o „rámcích pro řízení boje proti nezákonnému obchodu“, která mimo jiné odráží hlavní rysy těchto diskusí
 3
 , a rovněž společné zprávy OECD a Úřadu Evropské unie pro duševní vlastnictví nazvanou „Obchod s padělaným zbožím a zóny volného obchodu“ zveřejněnou v březnu 2018
 4
 , která stanovila statistické korelace mezi velikostí zóny volného obchodu (pokud jde o podniky, které jsou v ní usazeny, zaměstnance a podíl na celkové hodnotě vývozu) a hodnotou padělaného zboží přicházejícího z konkrétní jurisdikce.
 12.Analýza identifikuje klíčové problémy, které způsobují, že zóny volného obchodu snadno podléhají nezákonnému obchodu:
 ·Provozní prostředí zón volného obchodu může postrádat odpovídající dohled ze strany donucovacích orgánů z důvodu časté mylné představy, že společnosti usazené uvnitř těchto zón ve skutečnosti fungují mimo jurisdikci vnitrostátního území. To vede k mylnému názoru, že vnitrostátní donucovací orgány a celní orgány nejsou oprávněny vstupovat do fyzických prostor hospodářských subjektů, které uvnitř provozují obchodní činnost, a nahlížet do informací o těchto subjektech.
 ·I v těch ekonomikách, kde existuje správné chápání pravomocí místních celních orgánů a dalších donucovacích orgánů ohledně přístupu do zón volného obchodu, je motivace monitorovat jejich činnost a překládky nízká, pokud nedochází k dostatečnému úniku na domácí trh.
 13.Do zón volného obchodu lze přivést velké množství hotovosti, když se prohlásí, že je určena pro maloobchodní operace uvnitř zóny, ale neexistuje žádný úřední postup ověřování, který by potvrdil její konečné použití pro legální obchod. Nedostatečná integrace elektronických systémů sledování nákladu u příslušných orgánů navíc brání včasné analýze rizik.
 14.I když neoficiální důkazy o zneužívání zón volného obchodu za účelem provozování nezákonného obchodu dostaly některé z nich do středu pozornosti mezinárodního společenství, obecné povědomí o rizicích zón volného obchodu je i nadále poměrně nízké.
 15.Setkání a úvahy odborníků společně s nedávnými publikacemi OECD o zónách volného obchodu a předchozími zprávami OECD
 5
 potvrzují závěr, že nedostatečné monitorování, dohled a transparentnost týkající se činností prováděných v mnoha zónách volného obchodu umožňuje výrobu, pohyb, skladování a pašování nezákonného zboží. Význam těchto zjištění podpořil výzvu ministrů ze zasedání Rady ministrů z roku 2017, aby OECD mobilizovala koordinovaná mezinárodní opatření s cílem zvýšit transparentnost v zónách volného obchodu, a omezit tak jejich užitečnost jakožto prostoru pro nezákonný obchod.
 Postup vypracování návrhu doporučení
 16.Na svém zasedání v prosinci 2017 se Fórum na vysoké úrovni pro řízení rizik shodlo, že by pracovní skupina měla vypracovat návrh souboru pokynů pro boj proti nezákonnému obchodu na podporu poslání OECD s cílem stanovit celosvětové normy a rovné podmínky pro globalizaci. Záměrem navrhovaných opatření je posílit schopnost donucovacích orgánů přijímat účinná opatření a snížit přitažlivost zón volného obchodu pro zločinecké podnikatele.
 17.První návrh pokynů k boji proti nezákonnému obchodu: posílení transparentnosti v zónách volného obchodu se diskutoval a připomínkoval na zasedání Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu [GOV/PGC/HLRF/TFCIT(2018)1], které se uskutečnilo v březnu 2018, s písemnými podklady z konzultací se sekretariáty Finančního akčního výboru, Světové celní organizace a Světové obchodní organizace.
 18.Výbor pro veřejnou správu byl o postupu informován na svém 57. zasedání dne 12. dubna 2018 a byl vyzván, aby se vyjádřil k možnostem politiky, pokud jde o boj proti nezákonnému obchodu, včetně inkluzivního konzultačního procesu. Výbor pro veřejnou správu rovněž souhlasil s otevřením návrhu pokynů k veřejné konzultaci [GOV/PGC/A(2018)1].
 19.Po začlenění dalších připomínek k návrhu pokynů ze strany Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik a Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu byla zahájena veřejná on-line konzultace, která probíhala od 8. července 2018 do 3. září 2018. Konzultace se mohly zúčastnit všechny zúčastněné strany a příspěvky byly obdrženy mimo jiné od členů i nečlenů OECD, provozovatelů zón volného obchodu, jejich sdružení, zprostředkovatelů (včetně odesilatelů, zasilatelů a kurýrů) a odvětví, která jsou usazena v zónách volného obchodu nebo je využívají v rámci svých dodavatelských řetězců. Do veřejné konzultace se zapojilo více než 200 zúčastněných stran, které poskytly téměř 100 stran písemných připomínek.
 20.Kromě toho byl návrh pokynů dne 18. června 2018 předložen k připomínkám Pracovní skupině Výboru pro obchod a proběhly interní konzultace se sekretariátem Výboru pro hospodářskou politiku, Výborem pro obchod, Pracovní skupinou o podplácení v mezinárodních obchodních transakcích a Globálním fórem o transparentnosti a výměně informací. Dále proběhly konzultace se sekretariátem Finančního akčního výboru pro boj s praním špinavých peněz. Byly získány cenné příspěvky, které pomohly posílit soulad a soudržnost návrhu pokynů s již existujícími nástroji.
 21.Po začlenění všech relevantních a důležitých připomínek z veřejné konzultace a konzultací s ostatními orgány a sekretariátem OECD byl revidovaný návrh zaslán znovu Pracovní skupině pro boj proti nezákonnému obchodu (a Fóru na vysoké úrovni pro řízení rizik) jako návrh doporučení. V této fázi některé delegace vznesly několik otázek včetně té, jak nejlépe monitorovat, zda zóna volného obchodu dodržuje kodex chování pro čisté zóny volného obchodu. Tyto otázky byly řešeny a vyústily v předlohu textu v příloze, která nezahrnuje konkrétní ustanovení o sledování dodržování požadavků, ale obsahuje prohlášení o záměru vypracovat jasný prostředek k monitorování dodržování požadavků do jednoho roku od přijetí doporučení.
 22.Revidovaný návrh doporučení se tímto předkládá Pracovní skupině pro boj proti nezákonnému obchodu ke schválení a předání Fóru na vysoké úrovni pro řízení rizik a poté bude předán Výboru pro veřejnou správu ke schválení a nakonec prostřednictvím výkonného výboru Radě OECD k přijetí.
 Cíl a oblast působnosti návrhu doporučení
 23.Návrh doporučení má zajistit transparentnost v zónách volného obchodu a je součástí širšího úsilí v oblasti boje proti nezákonnému obchodu. Nezákonný obchod má rozsáhlé negativní hospodářské, sociální, environmentální a dokonce i politické dopady – je celkově destruktivní pro udržitelný rozvoj. Podkopává řádnou správu, narušuje důvěru ve vládu a právní stát a může vést k ohrožení politické stability, neboť jeho hospodářské subjekty odvracejí nechtěnou pozornost za účelem ochrany svého nezákonného podílu na trhu.
 24.Širším cílem návrhu doporučení je v průběhu času stanovit jasná očekávání s ohledem na účinné politiky pro boj proti nezákonnému obchodu. Cílem společných norem pro globalizaci je zajistit, aby jejich přínosy mohly být plně sdíleny, zatímco škody se pokud možno omezily. To vyžaduje, aby země dále spolupracovaly a investovaly do rozvoje vhodných institucionálních kapacit
 6
 .
 25.Návrh doporučení vyzývá členy i nečleny, kteří se k němu připojili (dále jen „přistoupivší strany“), aby vyzvali zóny volného obchodu k přijetí dobrovolného kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu (uvedeného v dodatku k návrhu doporučení), přičemž se rozumí, že dodržování jeho ustanovení bude posuzováno a monitorováno prostřednictvím mechanismu (diagnostický nástroj), který má být zaveden do jednoho roku od přijetí návrhu doporučení. Cílem je zajistit dopad návrhu doporučení a účinně podpořit transparentnost, aby zóny volného obchodu prováděly dohled nad hospodářskými subjekty usazenými v dané zóně a spolupracovaly s příslušnými orgány veřejné správy. Zóny volného obchodu by měly podporovat dostupnost informací užitečných pro vyšetřování a nabídnout odpovědnost a rovné podmínky s pozitivním čistým výsledkem při snižování nezákonného obchodu.
 26.V návrhu doporučení se navrhuje dvojí přístup, který se týká oblastí, jež jsou relevantní pro všechny zúčastněné strany řádné správy v zónách volného obchodu, včetně celních orgánů, a podle potřeby širší komunity působící v oblasti prosazování práva (což může zahrnovat i orgány zabývající se trestnou činností v oblasti životního prostředí, daňové orgány a další subjekty), zón volného obchodu, hospodářských subjektů v zóně a občanské společnosti.
 27.Cílem tohoto návrhu doporučení je podpořit přistoupivší strany a poskytnout užitečné pokyny pro řešení problémů a stanovení osvědčených postupů týkajících se omezení nezákonného obchodu. Komplexní přístup ke snižování nezákonného obchodu v zónách volného obchodu vyžaduje investice do opatření na straně přistoupivších stran, jakož i do spolupráce za účelem posílení monitorování a kontrol v zónách volného obchodu, pokud jsou zneužívány k nezákonnému obchodování. Z těchto důvodů se návrh doporučení zabývá hlavními potřebami, které konkrétně stanovil výzkum OECD, včetně:
 ·koordinovaného mezinárodního úsilí vnitrostátních legislativních a donucovacích orgánů, které zajistí donucovacím orgánům a celním úředníkům výslovné zmocnění k provádění účinných vyšetřování, prohlídek nebo inspekcí na místě dle vnitrostátního práva, a to bez předchozího oznámení nebo soudního povolení, kdykoli a na kterémkoli místě v rámci kterékoli zóny volného obchodu, za účelem usnadnění výkonu platných právních, regulačních nebo politických pokynů,
 ·mezinárodní spolupráce při vytváření pobídek pro místní orgány k větší obezřetnosti a kontrole zón volného obchodu vzhledem k tomu, že negativní externality nejsou na jejich domácích trzích dostatečné, aby motivovaly k opatřením, která zmírňují rizika nezákonného obchodu,
 ·vytváření politické vůle prosadit řešení problémů.
 Monitorování provádění, šíření a připojení se nečlenů
 28.Návrh doporučení ukládá Výboru pro veřejnou správu, aby:
 ·využil Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu jako fóra pro výměnu informací a provádění dobrovolných vzájemných hodnocení, pokud jde o provádění tohoto doporučení. Může jít například o formu zapojení zúčastněných stran, aby se zvýšilo povědomí o nebezpečí nezákonného obchodu v konkrétní zóně volného obchodu, aby se diskutovalo o dodržování kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu a porovnaly se zkušenosti a zkoumala praxe v oblasti omezování a předcházení vzniku rizik nezákonného obchodu,
 ·vytvořil mechanismus (diagnostický nástroj) pro posouzení toho, jak zóna volného obchodu plní a dodržuje kodex chování pro čisté zóny volného obchodu. Tento mechanismus by byl vytvořen prostřednictvím procesu za účasti mnoha zúčastněných stran vedeného Pracovní skupinou pro boj proti nezákonnému obchodu pod záštitou Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik a Výboru pro veřejnou správu, a to do jednoho roku od přijetí doporučení,
 ·do jednoho roku od přijetí tohoto doporučení vypracoval souboru nástrojů na podporu přistoupivších stran při provádění doporučení, včetně propagace a podpory dodržování kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu ze strany zón volného obchodu: prostřednictvím procesu za účasti mnoha zúčastněných stran vedeném Pracovní skupinou pro boj proti nezákonnému obchodu pod záštitou Fóra na vysoké úrovni pro řízení rizik a Výboru pro veřejnou správu, by se vytvořil soubor nástrojů na podporu přistoupivších stran a zón volného obchodu při praktickém provádění tohoto doporučení, a to i s ohledem na dodržování kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu. Tento soubor nástrojů by zahrnoval vytvoření modelu posouzení rizik zón volného obchodu pro společnosti, aby bylo možné posoudit integritu a přiměřenost řádné správy v různých zónách volného obchodu, a to na základě řady referenčních hodnot. Rovněž by zahrnoval databázi osvědčených postupů, které by byly osvětleny konkrétními příklady, a mohly by být vytvořeny platformy pro spolupráci více zúčastněných stran, aby se postupně odstranily nedostatky v oblasti politiky, správy a prosazování práva,
 ·monitoroval provádění tohoto doporučení a podával o něm zprávy Radě nejpozději do pěti let od jeho přijetí a poté nejméně každých deset let: taková zpráva posoudí význam a dopad návrhu doporučení s cílem zajistit, že zůstane aktuální, přičemž případně určí potřebu revize. Zpráva bude vycházet z informací o osvědčených postupech, které byly shromážděny při přípravě souboru nástrojů, z jednání v rámci Výboru pro veřejnou správu a jeho příslušných pomocných orgánů o provádění návrhu doporučení, a z výměn prostřednictvím platforem pro spolupráci mnoha zúčastněných stran, které byly vytvořeny s cílem přispět k činnosti Výboru pro veřejnou správu a jeho pomocných orgánů v této věci.
 29.Návrh doporučení vyzývá generálního tajemníka a přistoupivší strany k jeho šíření. Jakmile bude návrh doporučení přijat, bude k dispozici v
 on-line přehledu právních nástrojů OECD
 . Brožura obsahující text návrhu doporučení spolu s příslušnými podkladovými informacemi bude k dispozici ve formátu PDF, aby se usnadnilo její šíření. Sekretariát bude návrh doporučení sdílet na schůzích příslušných ministerstev, parlamentních skupin, průmyslových svazů, profesních organizací a sítí příslušných akademických pracovníků a odborníků.
 30.Návrh doporučení bude otevřený i pro nečlenské země, které k němu budou moci přistupovat. Takové přistoupení by představovalo politický závazek přistoupivších stran k dodržování zásad stanovených v návrhu doporučení. Pokud by se nečlenské země, jež projeví zájem, připojily k návrhu doporučení, vyslalo by to zprávu o tom, že mohou hrát aktivní úlohu v úsilí o omezení nezákonného obchodu a pomoci dále zajišťovat rovné podmínky na celém světě. Veškeré nečlenské přistoupivší strany by byly zapojeny do činností na podporu a sledování jeho provádění.
 DODATEK
 Návrh doporučení Rady o
 posílení transparentnosti v zónách volného obchodu
 RADA,
 s ohledem na čl. 5 písm. b) Úmluvy o Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj ze dne 14. prosince 1960,
 s ohledem na doporučení Rady o usnadnění spolupráce mezi daňovými a jinými donucovacími orgány za účelem boje proti závažné trestné činnosti (
 Recommendation of the Council to Facilitate Co-operation between Tax and Other Law Enforcement Authorities to Combat Serious Crimes)
 [OECD/LEGAL/0384],
 s ohledem na doporučení Rady o boji proti nezákonnému obchodu s pesticidy (Recommendation of the Council on Countering the Illegal Trade of Pesticides) [
 OECD/LEGAL/0446
 ],
 s ohledem na doporučení Finančního akčního výboru z roku 2012, Dohodu WTO o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví z roku 1994 a na Dohodu WTO o usnadnění obchodu z roku 2017,
 BEROUC NA VĚDOMÍ základní zásady celních postupů a kontrol stanovené v revidované Kjótské úmluvě Světové celní organizace, zvláštní příloze D, kapitole 2 (svobodná pásma),
 UZNÁVAJÍC, že nezákonný obchod funguje ve stínu světového hospodářství, přičemž obchodníci obchodující s řadou zakázaného zboží a služeb včetně padělků jsou čím dál důmyslnější,
 UZNÁVAJÍC, že nezákonný obchod a zločinecké sítě představují celosvětově rostoucí bezpečnostní hrozbu a hrozbu pro komunity a společnosti jako celek a umožňují výnosné zločinné podnikání, financování terorismu a větší nestabilitu a násilí na celém světě,
 UZNÁVAJÍC, že existují různé mezinárodní normy, které zakazují či regulují různá odvětví nezákonného obchodu, včetně obchodování s lidmi, omamnými látkami, padělky, ohroženými a nezákonně získanými druhy živočichů a rostlin, starožitnostmi a konvenčními zbraněmi, a podporují provádění právních, regulačních a provozních opatření pro boj proti výnosům z nezákonného obchodu,
 VZHLEDEM k potřebě dalších harmonizovaných pokynů, které vládám poskytnou účinné nástroje pro odhalování, potírání a omezování nezákonného obchodu bez ohledu na danou komoditu, a to na různých nezákonných trzích,
 UZNÁVAJÍC potřebu přijmout proaktivní opatření, která by snižovala nabídku a odrazovala od poptávky po nezákonném zboží a službách na celé řadě nezákonných trhů,
 UZNÁVAJÍC, že zóny volného obchodu mohou oživit růst legálního hospodářství a hrát ústřední úlohu v podnikání pro mnohé ekonomiky a přední výrobce,
 UZNÁVAJÍC, že normy, dohled a další kontroly, které se týkají zón volného obchodu, během doby, kdy došlo k rozmachu zón, se ne vždy stíhaly přizpůsobit nárůstu počtu hospodářských subjektů a objemu nezákonného obchodu se zbožím a službami,
 UZNÁVAJÍC, že v některých zónách volného obchodu nemusí mít příslušné orgány veřejné správy včasný fyzický přístup do prostor a často čelí potížím při získávání informací o činnostech hospodářských subjektů usazených v zónách volného obchodu, jakož i informací týkajících se vlastnictví zboží, které prochází zónou volného obchodu nebo se v ní vyrábí či kompletuje, a to i v případě, kdy jiné příslušné mezinárodní normy takovýto přístup či získávání informací vyžadují,
 UZNÁVAJÍC, že některé hospodářské subjekty mohou využívat nedostatečného dohledu, kontroly a nedostatečné transparentnosti v zónách volného obchodu k páchání obchodních podvodů, porušování práv duševního vlastnictví, pašování zboží, napomáhání šíření zbraní a legalizaci výnosů z trestné činnosti,
 BEROUC NA VĚDOMÍ příležitost přivést k odpovědnosti příslušné orgány, které se spolupodílejí na činnosti hospodářských subjektů, jež provozují či umožňují nezákonný obchod, který způsobuje škody osobám, podnikům a životnímu prostředí, nebo které zanedbávají dohled nad těmito subjekty,
 k návrhu Výboru pro veřejnou správu:
 I. SOUHLASÍ, že pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:
 –„Zónou volného obchodu“ se rozumí území vymezené zemí nebo jurisdikcí, ve kterém zboží, které vstupuje do této zóny, nepodléhá clu nebo podléhá nižšímu dovoznímu nebo vývoznímu clu, než je clo, které by se uplatnilo, pokud by dané zboží bylo prohlášené k propuštění do volného oběhu, v okamžiku, kdy do ní vstoupí. Zařízení používaná pro dočasné uskladnění nebo uskladnění v celním skladu se nepovažují za zóny volného obchodu.
 –„Příslušné orgány“ mimo jiné zahrnují tyto orgány veřejné správy: policejní, celní a daňové úředníky a úředníky dozoru nad trhem s pravomocí pro příslušné osoby, místa, procesy/postupy nebo zboží.
 II. DOPORUČUJE, aby členové a nečlenové, kteří se připojili k doporučení (dále jen „přistoupivší strany“), podporovali transparentnost s cílem odradit od zneužívání zón volného obchodu jako prostoru pro nezákonný obchod.
 Za tímto účelem by přistoupivší strany měly způsobem, který je nediskriminační a nevytváří nepřiměřené překážky obchodu:
 1.Zajistit, aby právní rámec pro zóny volného obchodu zřízené na jejich území nebo jinak spadající pod jejich správní kontrolu:
 ·stanovil právo příslušných orgánů požadovat příslušné údaje, dokumenty, vzorky a další informace týkající se výroby a pohybu zboží a v souladu s vnitrostátními právními předpisy provádět kdykoli kontroly z moci úřední týkající se zboží skladovaného, vyráběného nebo baleného a služeb poskytovaných nebo činností provozovaných v zónách volného obchodu,
 ·umožňoval příslušným orgánům, aby v souladu se svým vnitrostátním právem podnikaly vhodné akce a přijímaly vhodná opatření,
 ·zmocňoval příslušné orgány ke kontrole zboží před přijetím nebo v okamžiku přijetí do zóny volného obchodu nebo kdykoli poté, pokud se má za to, že je prohlídka nezbytná k usnadnění řádného uplatnění kteréhokoli právního předpisu nebo pokynu, které je příslušný orgán oprávněn vymáhat,
 ·zmocňoval příslušné orgány k prosazování platných zákazů a omezení týkajících se činností prováděných v rámci zón volného obchodu, a to s ohledem na povahu dotčeného zboží, požadavky celního dohledu nebo požadavky na bezpečnost a zabezpečení,
 ·zmocňoval příslušné orgány k tomu, aby mohly zakázat výkon činnosti v zónách volného obchodu osobám, které neposkytují potřebnou záruku dodržování celních předpisů,
 ·zakazoval právnickým nebo fyzickým osobám odsouzeným za protiprávní hospodářskou nebo finanční činnost působit v zónách volného obchodu,
 ·zajišťoval, aby obvod a vstupní a výstupní body zóny volného obchodu podléhaly dohledu příslušných orgánů,
 ·zajišťoval, aby zboží, osoby a dopravní prostředky, které vstupují do zóny volného obchodu a opouštějí ji, byly předmětem účinných kontrol,
 ·zajišťoval, aby hospodářské subjekty, které smí působit v zónách volného obchodu, se fyzicky nacházely v zónách volného obchodu a aby příslušným orgánům sdělovaly totožnost klientů ve svých operacích. Pokud klient jedná jako zmocněnec nebo zástupce, měl by hospodářský subjekt rovněž sdělit příslušným orgánům totožnost zmocnitele, tj. osoby nebo osob, jejichž jménem zmocněnec jedná.
 2.Zajistit, aby příslušné orgány měly přístup k souhrnným statistickým údajům o zboží vstupujícím do zón volného obchodu a opouštějícím je, a to na základě jejich sazebního zařazení, a k informacím, které identifikují vlastníka/vlastníky zboží.
 3.Mezinárodně spolupracovat při výměně informací týkajících se prosazování práva a konzultovaly příslušné orgány a dotčená průmyslová odvětví při vyšetřování a jiných soudních nebo správních řízeních týkajících se konkrétních případů zneužití zón volného obchodu v souvislosti s nezákonným obchodem. To zahrnuje prostředky jako např.:
 ·sdílení finančních a administrativních informací, spontánně a na vyžádání, na podporu předkládání důkazů v soudních řízeních nebo za účelem zajištění a podpory účinného dohledu a kontroly v zónách volného obchodu a prevence jejich zneužití v souladu s vnitrostátním právem,
 ·lepší využívání a dodržování stávajících režimů celní spolupráce, jak to vyžadují dohody o vzájemné pomoci v oblasti cel a další kanály a protokoly v oblasti sdílení nebo zveřejňování informací o prosazování práva,
 ·spolupráci a pomoc při vytváření a provádění politik a postupů pro boj proti nezákonnému obchodu v zónách volného obchodu, včetně technické pomoci pro sdílení a rozvoj zlepšených systémů pro vedení záznamů příslušnými orgány, zónami volného obchodu a hospodářskými subjekty.
 4.Posílit vnitrostátní mezirezortní spolupráci, včetně povinností hlásit podezření na protiprávní jednání příslušným orgánům veřejné správy, sdílení informací mezi rezorty a dalších mechanismů spolupráce, jako jsou společná vyšetřování a společná zpravodajská střediska.
 5.Podporovat informovanost příslušných orgánů a zúčastněných stran ze soukromého sektoru (např. hlavních zprostředkovatelů, včetně zástupců přepravních společností, zasílatelů, celních agentů a logistických společností), aby porozuměly úlohám a povinnostem vyplývajícím z působení v zónách volného obchodu, jakož i rizikům souvisejícím s působením v zónách volného obchodu.
 6.Podporovat partnerství mezi zúčastněnými stranami v boji proti nezákonnému obchodu vycházejícímu z vysoce rizikových zón volného obchodu, např. z těch, které nezavedly kodex chování pro čisté zóny volného obchodu, který je uveden v příloze tohoto doporučení a tvoří jeho nedílnou součást. To zahrnuje úsilí o povzbuzení podnikatelů, kteří využívají zón volného obchodu nebo financují provozovatele uvnitř zón volného obchodu, aby podnikali nebo se zapojovali v těch zónách volného obchodu, jež dodržují kodex chování pro čisté zóny volného obchodu.
 7.Monitorovat činnosti zón volného obchodu a zveřejňovat roční ukazatele, které pomáhají přispět k posouzení jejich rizika napomáhání nezákonnému obchodu.
 8.Vypracovat příslušné dosavadní statistiky nedodržování pravidel nebo jejich prosazování, včetně celních zadržení a zabavení nezákonného zboží, které vzniklo v zónách volného obchodu nebo z nich pochází, a donucovacích opatření, která již byla ohledně dané zóny volného obchodu přijata.
 9.Provádět cílené operace s ohledem na zásilky pocházející z vysoce rizikových zón volného obchodu, jako jsou ty, které nezavedly kodex chování pro čisté zóny volného obchodu.
 10.Více využívat stávajících nebo nových mezinárodních dohod, které zahrnují ustanovení o vzájemné právní pomoci nebo jiných formách spolupráce při prosazování práva, za účelem boje proti nezákonnému obchodu, který se provádí skrze zóny volného obchodu. Při výkonu těchto dohod by přistoupivší strany měly určit příslušné orgány a jejich kontaktní místa, aby se usnadnila komunikace mezi příslušnými orgány stran těchto dohod.
 III. DOPORUČUJE, aby přistoupivší strany přijaly opatření, která by podpořila zóny volného obchodu v zavádění kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu. Mezi tato opatření patří mimo jiné provádění přísných kontrol zásilek přicházejících ze zón volného obchodu, které nezavedly kodex chování pro čisté zóny volného obchodu, nebo těch, u kterých je prokázáno, že přes takovou zónu prošly.
 IV. DOPORUČUJE, aby přistoupivší strany popřípadě používaly obchodní dohody k podpoře dodržování zásad pro boj proti nezákonnému obchodu v zónách volného obchodu, které jsou obsaženy v tomto doporučení.
 V. VYZÝVÁ generálního tajemníka a přistoupivší strany k šíření tohoto doporučení.
 VI. VYZÝVÁ strany, které se k tomuto doporučení nepřipojily, aby jej zvážily a připojily se k němu.
 VII. POVĚŘUJE Výbor pro veřejnou správu prostřednictvím Pracovní skupiny pro boj proti nezákonnému obchodu, aby:
 ·sloužil jako fórum pro výměnu informací a provádění dobrovolných vzájemných hodnocení, pokud jde o provádění tohoto doporučení,
 ·do jednoho roku od přijetí doporučení zavedl mechanismus pro posouzení toho, jak zóny volného obchodu plní a dodržují kodex chování pro čisté zóny volného obchodu, a podal o něm zprávu Radě,
 ·do jednoho roku od přijetí tohoto doporučení vypracoval soubor nástrojů na podporu přistoupivších stran při provádění doporučení, včetně propagace a podpory dodržování kodexu chování pro čisté zóny volného obchodu ze strany zón volného obchodu a
 ·monitoroval provádění tohoto doporučení a podal o tom zprávu Radě nejpozději do pěti let od jeho přijetí a poté nejméně každých deset let.
 PŘÍLOHA
 Kodex chování pro čisté zóny volného obchodu
 Čisté zóny volného obchodu jsou ty, které:
 1.v souladu s jejich vnitrostátním právem příslušným orgánům poskytují nepodmíněný přístup k provádění neomezených kontrol z moci úřední u hospodářských subjektů týkajících se prosazování práva, a to za účelem podpory vyšetřování případů porušení platných právních předpisů;
 2.předem uvědomí příslušné orgány o veškerých průmyslových a obchodních činnostech nebo činnostech v oblasti poskytování služeb, které probíhají v zónách volného obchodu;
 3.zakáží provozovatelům a osobám, které neposkytnou potřebnou záruku dodržování platných celních předpisů, vykonávat v zónách volného obchodu činnost;
 4.zajistí, aby hospodářské subjekty působící v zónách volného obchodu vedly podrobné digitální záznamy o všech zásilkách zboží, které vstoupilo do zóny a opustilo ji, jakož i o veškerém zboží v ní vyrobeném a službách v ní poskytnutých, dostačující k tomu, aby bylo kdykoli možné zjistit, co se v zóně nachází. Digitální záznamy by měly:
 ·dokumentovat prodej a nákup veškerého zboží a služeb, které vstupují do zón volného obchodu a opouštějí je, a na požádání by měly být poskytnuty příslušným orgánům,
 ·vést úplné a přesné záznamy o všech obchodních transakcích v souladu s vnitrostátním právem, aby se umožnila plná dopočitatelnost materiálů použitých v postupech výroby a montáže, již lze sesouhlasit s objemem a hodnotou jejich obchodních transakcí, Tyto záznamy by měly být:
 –vedeny po dobu alespoň pěti let,
 –na žádost včas zpřístupněny příslušným orgánům,
 –uchovávány ve formátu požadovaném příslušnými orgány tak, aby mohly být příslušným orgánem použity k profilování rizik;
 5.příslušným orgánům včas předají záznamy a informace vyžádané v souladu s vnitrostátním právem, u kterých se požaduje, aby byly uchovávány v souladu s požadavky na vedení záznamů;
 6.zajistí, aby se od hospodářských subjektů, které působí v zónách volného obchodu, požadovalo, aby na žádost příslušných orgánů v jurisdikci, kde je daná zóna zřízena, umožnily přístup ke svým podrobným digitálním záznamům;
 7.stanoví specializované kontaktní místo s potřebnými dovednostmi a zdroji, které na tyto žádosti od příslušných orgánů bude účinně reagovat;
 8.pobízejí k elektronických platbám za jakékoli obchodní nebo finanční transakce hospodářských subjektů působících v zónách volného obchodu, jež probíhají uvnitř zón volného obchodu nebo z nich pocházejí, a zajistí sledovatelnost hotovostních transakcí;
 9.účastní se vzájemného učení a dialogů s přistoupivšími stranami s cílem vyřešit problémy s dodržováním kodexu.
 (1)
 Pracovní skupina pro boj proti nezákonnému obchodu mapuje a zjišťuje hospodářské dopady přeshraničního nezákonného obchodu v sektorech, jako je padělané zboží, volně žijící zvířata a planě rostoucí rostliny a lidé.
 (2)
 Prohlášení Rady ministrů z roku 2017.
 (3)
 Governance Frameworks to Counter Illicit Trade (Rámce pro řízení boje proti nezákonnému obchodu) (OECD, 2018).
 (4)
 Trade in Counterfeit Goods and Free Trade Zones: Evidence from recent trends (Obchod s padělaným zbožím a zóny volného obchodu: Poznatky z nejnovějších trendů) (OECD EUIPO, 2018).
 (5)
 Why Do Countries Export Fakes? The Role of Governance Frameworks, Enforcement and Socio-economic Factors (Proč země vyvýžejí padělky? Úloha rámců pro řízení, prosazování práva a sociálně ekonomické faktory (OECD EUIPO, 2018); Illicit Trade: Converging Criminal Networks (Nezákonný obchod: Konvergující zločinecké sítě) (OECD, 2016).
 (6)
 Governance Frameworks to Counter Illicit Trade (Rámce pro řízení boje proti nezákonnému obchodu) (OECD, 2018).


type: wikipedia

text:
Rantasalmi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa, Varkauden ja Savonlinnan puolivälissä. Kunnan väkiluku on henkilöä, ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km2.
 Kirjailija Outsiderin tarinahahmon Pekka Lipposen kunniaksi kunnassa on ollut monia tarinoista juontuvia liikkeiden nimiä, kuten S-market Lipposka, ravintola Kalle-Kustaa ja hotelli-ravintola Rinssi-Eversti. Rantasalmi muistetaan myös Eddie Stenbergin ohjaamasta ja Outsiderin ja Olavi Karun käsikirjoittamasta elokuvasta Rantasalmen sulttaani.
 Tunnettuja kuntalaisia ovat Rantasalmella syntynyt arkkitehti Eliel Saarinen (1873–1950), kanslianeuvos Lauri Kaukonen (1902–1975), jääkiekkoilija Jarkko Immonen (s. 1982) ja muusikko Maria Hänninen. Suomen aikanaan vanhin ihminen Jussi Leskinen (1901–2010) asui Rantasalmella.
 1980-luvulla Savon silloisille kunnille äänestettiin omat nimikkoruoat. Rantasalmen perinneruoiksi valittiin limppisoppa, jonka limpit on tehty vehnäjauhosta ja kananmunasta, sekä ohrajauhosta ja kermasta leivottu juhannusrieska.
 Maantiede
 Rantasalmi sijaitsee Etelä-Savon maakunnan pohjoisosassa. Kirkonkylästä on sekä Varkauteen että Savonlinnaan matkaa 44 kilometriä. Rantasalmen naapurikuntia ovat Joroinen, Juva, Savonlinna, Sulkava ja Varkaus.
 Rantasalmen keskus sijaitsee Pienen Rautaveden pohjukassa ja sen länsipuolella.
 Kosulanlampi ja eteläinen osa Pienestä Rautavedestä ovat Natura-alueita erityisesti lintujen suojelemiseksi. Niiden välisen laskujoen varrella tavataan monia rauhoitettuja lepakoita. Ruutanaharju sijaitsee keskustan länsipuolella. Se on maisemallisesti merkittävä kokonaisuus ja pohjaveden muodostumisalue.
 Osin Rantasalmen, osin Savonlinnan ja Varkauden alueilla sijaitsee Linnansaaren kansallispuisto. Se on vuonna 1956 perustettu kansallispuisto Saimaan Haukivedellä, johon kuuluu satoja saaria ja luotoja. Kansallispuiston pääsaarelle Linnansaarelle on vuoroveneyhteys Rantasalmelta Lomakylä Järvisydämestä.
 Kylät
 Ahvensalmi, Asema, Asikkala, Haapaniemi, Haapataipale, Hiismäki, Hiltula, Ihamaniemi, Joutsenmäki, Kolkontaipale, Lahdenkylä, Mielojärvi, Osikonmäki, Parkumäki, Peltue, Pirilä, Porosalmi, Puikonniemi, Putkisalo, Rantasalo, Reijola, Repomäki, Ritalahti, Riuttanen, Tammenlahti, Tiemassaari, Torasalo, Tornioniemi, Tuusmäki, Vaahersalo, Voinsalmi.
 Taajamat
 Vuoden 2017 lopussa Rantasalmella oli 3 553 asukasta, joista 1 367 asui taajamassa, 2 150 haja-asutusalueilla ja 36:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Rantasalmen taajama-aste on 38,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Rantasalmen kirkonkylä.
 Historia
 Rantasalmen kunta perustettiin vuonna 1578. Se oli Venäjän ja Ruotsi-Suomen rajapitäjä aina vuonna 1809 solmittuun Haminan rauhaan asti. Kustaa III:n sodassa vuonna 1789 käytiin Rantasalmella Parkumäen taistelu.
 Suomen ensimmäinen maavoimien upseerikoulu, Haapaniemen sotakoulu toimi Rantasalmella 1781-1818. Rantasalmen Pistolekorseista polveutui huomattava suomalaissyntyinen säveltäjä Laura Netzel, joka vietti varhaislapsuutensa Rantasalmella.
 Rantasalmen kirkon suunnitteli alun perin J. Stenbäck 1904, salamasta aiheutuneen tulipalossa säilyneiden seinien sisäpuolelle rakennetun nykyisen kirkon suunnitteli Carl-Johan Slotte. Uusittu kirkko valmistui vuonna 1989.
 Talvisota kosketti Rantasalmea syvästi. Vähän ennen sodan päättymistä kuoli yhtenä päivänä 46 rantasalmelaista.
 Hallinto
 Rantasalmen kunnanjohtaja vuodesta 2009 on Kristiina Järvenpää. Järvenpää on jäämässä eläkkeelle toukokuussa 2022. Kunnanjohtajan seuraajan haku aloitettiin tammikuussa. Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista kymmenen on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
 Talous
 Vuosina 2015 ja 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat maansiirto- ja maatalouskoneita valmistava PEL-tuote, huoltamo Oiva Naukkarinen sekä tekstiilituotteita ja hammaslääkäripalveluita tuottava Jokakoko Oy.
 Järvi-Sydämen lomakylään vuonna 2017 avattu kylpylä on lisännyt sen liikevaihtoa tuntuvasti.
 Väestönkehitys
 Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
 Seurakunnat
 Vuoden 2018 aluejaon mukaan Rantasalmella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Savonlinnan seurakunta
 Rantasalmen kappeliseurakunta
 Seurakunta toimii myös Enonkosken kunnan ja Savonlinnan kaupungin alueella.
 Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Rantasalmen alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
 Entiset seurakunnat
 Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Rantasalmen kunnan nykyisellä alueella.
 Rantasalmen seurakunta (liitetty Savonlinnan seurakuntaan 2016)
 Palvelut
 Rantasalmen kirkonkylässä toimivat Rantasalon koulu (yhtenäiskoulu, luokka-asteet 0–9) ja Rantasalmen lukio. Lukiossa on tarjolla tavanomaisen lukio-opetuksen lisäksi musiikkiteatterilinja, studiotekniikkalinja ja matkailulinja, joilla houkutellaan opiskelijoita myös kunnan ulkopuolelta. Vuonna 2012 päätettiin lakkauttaa kaikki kolme kyläkoulua eli Osikonmäen, Parkumäen ja Tuusmäen koulut. Kansanliike vastusti lakkautuksia, ja Tuusmäen koulu sai jatkaa toimintaansa kevääseen 2021 saakka.
 Kuntalaisten käytössä ovat Rantasalmella jäähalli, kuntosali ja liikuntasali. Uimakouluja ja uimahallikäyntejä varten on linja-autokuljetus Juvan uimahalliin.
 Rantasalmi järjestää palveluita yhdessä muiden kuntien ja yritysten kanssa. Sillä on Joroisten kunnan kanssa yhteinen kirjasto, Toenperän kirjasto. Joroisten ja Rantasalmen kirjaston ohella Juvan kunta osallistuu yhteisen kirjastoauto Jasso Toenperän toimintaan. Rantasalmen, Juvan ja Sulkavan yhteinen Järvi-Suomen kansalaisopisto järjestää Rantasalmella vapaan sivistystyön koulutusta. Terveyspalvelut on tuottanut vuodesta 2015 alkaen Suomen Terveystalo Oy. Sote-palveluiden ulkoistaminen oli tuolloin uutta, ja valtakunnallisen sote-ratkaisun lähestyessä uusien ulkoistussopimusten tekeminen on kielletty vuodesta 2016 alkaen.
 Rantasalmen Urheilijat (RU)
 RU koostuu rekisteröidyistä alaosastoista Etelä-RU:sta ja Länsi-RU:sta sekä RU:n alaisista jaostoista, jotka eivät ole rekisteröityjä. RU:n jäsenistö muodostuu suoraan RU:n jäseninä olevista ja alaosastojen yhteisestä jäsenmäärästä. Rantasalmen Urheilijoiden toiminta on jakaantunut yhdeksään jaostoon:
 Hiihto
 Jalkapallo
 Jääkiekko
 Lentopallo
 Pesäpallo
 Soutu
 Suunnistus
 Tennis
 Yleisurheilu
 Rantasalmen puhallinorkesteriyhdistys
 Rantasalmi on tunnettu aktiivisena puhallinmusiikkipaikkakuntana. Vuonna 1979 perustettu Rantasalmen puhallinorkesteriyhdistys ja sen erillisjaokseksi vuonna 1994 perustettu Rantasalmen Nuorisoteatteri toimivat yhdistyksen omistamassa Musiikki- ja teatterisali Tornadossa. Puhallinorkesteriyhdistyksessä toimii viisi etupäässä nuorille ja lapsille suunnattua kokoonpanoa ja kaksi aikuisten orkesteria. Rantasalmen Nuorisoteatteri valmistaa vuosittain 1–2 musikaalia.
 Kuvia
 Katso myös
 Luettelo Rantasalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Rantasalmen kunta
 Tilastokeskus - Rantasalmen avainluvut
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 2.8.2008
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 197/19
 Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 18 iunie 2008 — Hoechst/Comisia Comunităților Europene
 (Cauza T-410/03) (1)
 („Concurență - Înțelegeri - Piața sorbaților - Decizie de constatare a unei încălcări a articolului 81 CE - Calculul cuantumului amenzilor - Obligația de motivare - Gravitatea și durata încălcării - Circumstanțe agravante - Principiul non bis in idem - Cooperare pe parcursul procedurii administrative - Acces la dosar - Durata procedurii’)
 (2008/C 197/31)
 Limba de procedură: germana
 Părțile
 Reclamantă: Hoechst GmbH, anterior Hoechst AG (Frankfurt pe Main, Germania) (reprezentanți: inițial M. Klusmann și V. Turner, ulterior M. Klusmann, V. Turner și M. Rüba, și în cele din urmă M. Klusmann și V. Turner, avocats)
 Pârâtă: Comisia Comunităților Europene (reprezentanți: inițial W. Mölls, O. Beynet și K. Mojzesowicz, ulterior W. Mölls și K. Mojzesowicz, agenți, asistați de A. Böhlke, avocat)
 Obiectul
 Cerere de anulare, în ceea ce o privește pe reclamantă, a Deciziei 2005/493/CE a Comisiei din 1 octombrie 2003 privind o procedură de aplicare a articolului 81 CE și a articolului 53 din Acordul privind SEE împotriva societăților Chisso Corporation, Daicel Chemical Industries Ltd, Hoechst AG, The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd și Ueno Fine Chemicals Industry Ltd (cauza COMP/E-1/37.370 — Sorbați) (rezumat în JO 2005, L 182, p. 20), sau, în subsidiar, reducerea cuantumului amenzii aplicate reclamantei la un nivel adecvat.
 Dispozitivul
 1)
 Stabilește cuantumul amenzii aplicate societății Hoechst GmbH la 74,25 milioane de euro.
 2)
 Respinge celelalte capete de cerere.
 3)
 Fiecare parte suportă propriile cheltuieli de judecată.
 (1) JO C 59, 6.3.2004.