text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 30.6.2016
 COM(2016) 434 final
 2016/0198(COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
 ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Pašreizējais uzturēšanās atļaujas satvars ir izveidots, pamatojoties uz 1997. gadā pieņemto Padomes Vienoto rīcību (97/11/TI). Dalībvalstis 2009. gadā secināja, ka aizvien kvalitatīvāku viltojumu parādīšanās liecina par nepieciešamību strādāt pie jauna uzturēšanās atļauju satvara izstrādes, un nolēma ieviest modernākus drošības elementus ar mērķi uzlabot uzturēšanās atļauju drošības elementus.
 Padomes Regula (EK) Nr. 1030/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 380/2008, nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem. Saistībā ar biometrisko elementu ieviešanu (sejas attēls un pirkstu nospiedumi) uzturēšanās atļaujas uzlīmju veidā tika atceltas, un kopš 2011. gada 20. maija tās ir atļautas tikai karšu veidā. Sarunās 2008. gadā saistībā ar regulas grozījumiem, ar kuriem uzturēšanās atļaujās tika ieviesti biometriskie identifikatori bezkontakta mikroshēmas veidā, dažas dalībvalstis izteica vēlmi lietošanai savas valsts e-pārvaldes pakalpojumos papildus iekļaut fakultatīvu kontakta mikroshēmu. Tas tika atļauts, kā arī tika atļauta papildu (iekšzemes) drošības elementu fakultatīva izmantošana.
 Šī uzturēšanās atļauja tiek izmantota arī kā vietējās pierobežas satiksmes atļauja un īpaša atļauja, kas izdota saskaņā ar ES tiesību aktiem likumīgas migrācijas jomā
 1
 .
 Vienveidība un valstu drošības elementi
 Komisija atbalsta vienotas formas uzturēšanās atļauju ieviešanu gluži tāpat, kā attiecībā uz vīzas uzlīmēm. Tas nozīmētu, ka visās dalībvalstīs pastāv vienāds karšu modelis, dizains un drošības elementi. Tomēr, ņemot vērā dažās valstīs sasniegto tehniskās attīstības līmeni e-pārvaldības jomā, tika uzskatīts par lietderīgu piekrist papildu kontakta mikroshēmas ieviešanai tās izmantošanai e-pārvaldībā tajās valstīs, kuras izteica vēlmi trešo valstu valstspiederīgajiem piešķirt tādas pašas priekšrocības kā saviem pilsoņiem, vienlaikus pieņemot, ka tas radītu zināmu formas “nevienveidību”.
 Šajā sakarībā regulas I pielikuma 2. punkta h) apakšpunktā tika iekļauts šāds teikums:
 “Dalībvalstis var pievienot arī papildu valsts drošības elementus, ja vien tie ir iekļauti šīs regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteiktajā sarakstā un ja tie atbilst turpmāk norādīto paraugu saskaņotajam izskatam, kā arī ja nemazinās vienoto drošības elementu efektivitāte.”
 Šis saraksts tika izveidots vēlāk ar Komisijas 2009. gada 20. maija Lēmumu C (2009) 3770. Tajā ir uzskaitīti papildu drošības elementi, kurus dalībvalstis varētu izmantot šādas izvēles gadījumā.
 Ņemot vērā papildu fakultatīvu valstu drošības elementu izvēli un īstenošanu un tehnisko priekšrakstu interpretācijas tvērumu, kas vairs nebija pietiekami noteikts saistībā ar tehniskās attīstības līmeni, uzturēšanās atļauju kvalitāte un izskats dalībvalstīs ievērojami atšķīrās.
 Darbs jaunā tvēruma un drošības elementu izstrādē sākās 2010. gadā, kad šajā jautājumā tika izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1683/95 6. pantu (“6. panta komiteja”) noteiktās komitejas apakšgrupa.
 Komisija uzskata, ka šis “jaunais starts” bija arī iespēja izpētīt iespējas ieviest vienotu un saskaņotu formu un nodrošināt visām piedāvātajām uzturēšanās atļaujām vienādu pašu augstāko iespējamo drošības līmeni. Tas palīdzētu robežsargiem un citām amatpersonām uzturēšanās atļaujas atpazīt no pirmā acu skata.
 Tomēr, kā tas ir izklāstīts turpmāk 3. punktā, apspriešanās laikā ar ieinteresētajām personām noskaidrojās, ka pilnībā saskaņota pieeja dažās dalībvalstīs radītu ļoti lielas izmaksas. Tika panākts kompromiss saglabāt sarakstu ar pašiem modernākajiem papildu drošības elementiem, kurus varētu iekļaut kopējā vienotajā formā, ja to vēlas.
 Viens no galvenajiem šādas pieejas iemesliem ir tas, ka 2009. gadā pieņemtie tehniskie priekšraksti prasa, lai karte būtu izgatavota no plastmasas (kā kredītkartes). Tomēr tehniskajos priekšrakstos nav konkrēti noteikts, kādu plastmasu izmantot. Tirgū ir dažāda veida plastmasa, vispiemērotākā būtu polikarbonāts. Pašlaik visu karšu struktūru veido dažādas kārtas, kas pagatavotas no dažādām plastmasām, galvenokārt gan no polikarbonāta. Atšķiras arī ražošanas tehnoloģijas, kas dalībvalstīs ir pieejamas konkrētas plastmasas materiālu izgatavošanai. Paņēmienu klāsts, kas tiek izmantots karšu pagatavošanā, nozīmē, ka iespējams ietvert ne visus ierosinātos drošības elementus. Tā kā jaunajai uzturēšanās atļaujai nevajadzētu radīt papildu izmaksas, turpmāka pilnīga saskaņošana nav iespējama.
 Dalībvalstis, kuras tomēr vēlējās iekļaut papildu drošības elementus, bija gatavas tos maksimāli ierobežot un tehniskajos priekšrakstos noteikt izmantojamās tehnoloģijas, to izvietojumu un izmēru. Tos varētu noteikt turpmākajā Komisijas īstenošanas lēmumā.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 Attiecina Līguma par Eiropas Savienības darbību 79. pantu un jo īpaši tā 2. punkta a) apakšpunktu, jo tas paredz ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumus, kā arī dalībvalstu ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju izsniegšanas procedūru standartus... (bijušais Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunkts).
 Kādēļ nav ierosināta regulas pārstrādāšana?
 Trešā būtiskā regulas grozījuma rezultātā regulu vajadzētu pārstrādāt.
 Tomēr šajā gadījumā pastāv argumenti, kas attaisno novirzīšanos no šā noteikuma. Galvenās izmaiņas piemēros Komisijas īstenošanas lēmumā, ar ko nosaka slepenus tehniskos priekšrakstus jauno uzturēšanās atļauju izgatavošanai. Šīs ierosinātās regulas normatīvajā daļā nav nozīmīgu izmaiņu; aizstāj tikai pielikumu, lai atspoguļotu jauno satvaru. Ir vajadzīga tūlītēja likumdošanas darbība, jo krāpnieki ir mums soli priekšā, un uzturēšanās atļauja ir labāk jāaizsargā pret krāpšanu. Turklāt — atšķirībā no citām regulām vīzu politikas jomā, piemēram, Vīzu kodekss — par šo regulu plašai sabiedrībai ir visai neliela interese.
 •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)
 LESD 79. panta 2. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamentam un Padomei tiek piešķirtas tiesības paredzēt pasākumus tādās jomās kā “dalībvalstu ilgtermiņa vīzu un uzturēšanās atļauju izsniegšanas procedūru standarti”.
 Pašreizējais priekšlikums nepārkāpj robežas, kas paredzētas minētajos Līguma noteikumos, un nemaina Savienības tiesību aktu piemērošanas jomu.
 Šā priekšlikuma mērķis ir padarīt drošāku un uzlabot vienotu uzturēšanās atļauju formu, ņemot vērā izmaiņas krāpnieku darbībā. Šo mērķi dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt, rīkojoties atsevišķi, jo formai ir jābūt tiešām vienotai un grozījumus esošā Savienības aktā var veikt vienīgi Savienība.
 •Proporcionalitāte
 Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā noteikts, ka Savienības rīcības saturam un veidam ir jābūt samērīgam ar Līgumu mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Izvēlētajam rīcības veidam jārada iespēja sasniegt priekšlikuma mērķi un to īstenot pēc iespējas efektīvāk.
 Vienotā uzturēšanās atļaujas forma tika noteikta ar regulu, lai nodrošinātu, ka to vienādi piemēro visās dalībvalstīs. Šis priekšlikums groza šo regulu, līdz ar to arī tas ir jāpieņem regulas veidā. Satura ziņā šī iniciatīva aprobežojas ar spēkā esošās regulas uzlabošanu. Tās mērķis ir īstenot politikas mērķi apkarot neatbilstīgu migrāciju, padarot dokumentus drošākus pret viltošanu vai falsifikāciju. Priekšlikums tādējādi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.
 3.REZULTĀTI APSPRIEDĒM AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM
 •Apspriedes ar ieinteresētajām personām un ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Regulas 6. panta komitejas apakšgrupa izstrādāja prasību dokumentu, ar ko nosaka visus vēlamos uzlabojumus, kurus varētu ieviest jaunajā formā. Dalībvalstis piekrita sazināties ar saviem piegādātajiem un iesniegt priekšlikumus. Tad tās izvēlējās vēlamo satvaru un kopīgus drošības elementus, kas būtu jāiestrādā jaunajā uzturēšanās atļaujā. Viena no prasībām bija jauna forma, kas nerada papildu izmaksas.
 Diskusiju laikā kļuva skaidrs, ka dalībvalstis neatbalsta pilnībā saskaņota dokumenta izmantošanu. Tās pieprasīja saglabāt sarakstu ar tādiem “atjauninātiem” papildu drošības elementiem, kurus varētu iekļaut kopējā vienotajā formā, ja to vēlas. Tā kā dalībvalstis izmanto dažādas izgatavošanas sistēmas, tās nevēlējās mainīt savas sistēmas, bet deva priekšroku tam, ka arī turpmāk izmantotu vienotas formas karti ar augstāku drošības līmeni un atjauninātu papildu (valstu) drošības elementu sarakstu. “Vienots” attiecas tikai uz vienotu veidolu un dažiem standarta drošības elementiem, kurus fakultatīvi var papildināt ar valstu drošības elementiem.
 Ņemot vērā to, ka dažās dalībvalstīs rastos izmaksu pieaugums, tika panākts kompromiss. Tas nozīmē, ka tiek saglabāta papildu valsts drošības elementu iespēja, taču saraksts tiek maksimāli saīsināts, ņemot vērā drošības elementu ietekmi uz vienotu formu, it īpaši kartes priekšpusē. Turklāt tehniskie priekšraksti (izmantojamais materiāls un tehnoloģijas, elementu izvietojums un izmērs utt.) kļūtu stingrāki, lai turpmāk vairs nebūtu iespējamas atšķirīgas to interpretācijas. Tādējādi tiktu saskaņots kartes izskats, kas ir būtisks, lai tas būtu vienāds un lai robežsargi karti atpazītu.
 Visaptverošs papildu drošības elementu saraksts tiks noteikts pielikumā, kurā sniegti tehniskie priekšraksti, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas 7. pantu. Šīs regulas pielikumā sniegtais uzturēšanās atļaujas aizmugures attēls var nedaudz atšķirties atkarībā no atsevišķās dalībvalstīs izmantotajiem papildu elementiem.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Ierosinātais grozījums neietekmē ES budžetu.
 5.CITI ELEMENTI
 •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums
 Sīki izstrādāti noteikumi
 Grozījumu regula ir balstīta uz LESD 79. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kas aizstāja EK Līguma 63. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
 1. Dānijas līdzdalība
 Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.
 2. Apvienotās Karalistes un Īrijas līdzdalība
 Saskaņā ar 4.a panta pirmo daļu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumiem, minētā Protokola noteikumi attiecas arī uz pasākumiem, ko ierosina vai pieņem saskaņā ar LESD trešās daļas V sadaļu, grozot pasākumu, kas ir spēkā attiecībā uz šīm valstīm. Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša Regula (EK) Nr. 1030/2002, kas ar šo priekšlikumu tiktu grozīta. No tā izriet, ka ir piemērojami protokola Nr. 21 noteikumi. Tas nozīmē, ka Apvienotajai Karalistei un Īrijai nav jāpiedalās ierosinātās regulas pieņemšanā (21. protokola 1. pants). Tomēr saskaņā ar 21. protokola 3. pantu trīs mēnešu laikā pēc tam, kad priekšlikums iesniegts, tās var paziņot, ka tās vēlas piedalīties šā pasākuma pieņemšanā un piemērošanā.
 Turklāt ir piemērojams arī 21. protokola 4. pants, kas dod iespēju Apvienotajai Karalistei un Īrijai pieņemt pasākumu, tiklīdz to ir pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome.
 Lai ņemtu vērā lēmumus, kurus Apvienotā Karaliste un Īrija pieņems trīs mēnešu laikā pēc tam priekšlikuma pieņemšanas, kvadrātiekavās tiek piedāvāti seši iespējamo apsvērumu teksti. Eiropas Parlaments un Padome vienu vai divus no tiem izvēlēsies kā atbilstošus, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes un Īrijas veikto izvēli trīs mēnešu laikā pēc priekšlikuma pieņemšanas.
 3. Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīgumu nozīmē
 Regula (EK) Nr. 1030/2002 ir daļa no Šengenas acquis, kas piemērojams Norvēģijai un Islandei, Šveicei un Lihtenšteinai, pamatojoties uz to attiecīgajiem asociācijas nolīgumiem. Ierosinātais grozījums tādējādi būtu jāpiemēro arī šīm asociētajām valstīm.
 4. Normatīvā daļa
 1. pants
 Šis noteikums paredz, ka Regulas (EK) Nr. 1030/2002 pielikums ir jāaizstāj ar jaunu pielikumu, kurā ir ietverts jaunās uzturēšanās atļaujas attēls un vispārējs apraksts.
 2. pants
 Lai nodrošinātu esošo krājumu izlietošanu, ir paredzēts sešu mēnešu pārejas periods, kura laikā dalībvalstis joprojām var izmantot veco uzturēšanās atļauju.
 3. pants
 Pirmkārt, ir parastie noteikumi par regulas stāšanos spēkā.
 Otrkārt, ir paredzēts, ka dalībvalstīm jāievieš jaunā uzturēšanās atļauja deviņu mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija pieņēmusi īstenošanas lēmumu par papildu tehniskiem priekšrakstiem.
 2016/0198 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
 ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 2. punkta a) apakšpunktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
 tā kā:
 (1)Padomes Regula (EK) Nr. 1030/2002 nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem.
 (2)Pašreizējā vienotās formas uzturēšanās atļauja, kas savā pašreizējā izkārtojumā ir apgrozībā kopš 1997. gada, ir uzskatāma par apdraudētu, ņemot vērā nopietnus viltošanas un krāpšanas gadījumus.
 (3)Tāpēc būtu jāizstrādā jauns kopīgs uzturēšanās atļauju trešo valstu pilsoņiem veidols ar modernākiem drošības elementiem, lai padarītu uzturēšanās atļauju drošāku un novērstu viltojumus.
 (4)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmusi šo regulu, jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.
 (5)[Saskaņā ar 1. un 2. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tām nav saistoša un nav jāpiemēro.]
 (6)[Saskaņā ar 1. un 2. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.]
 (7)[Saskaņā ar 1. un 2. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.]
 (8)[Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis ir paziņojušas, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.]
 (9)[Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā (NR. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste (ar ... vēstuli) ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.]
 (10)[Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā (NR. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Īrija (ar ... vēstuli) ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.]
 (11)Šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 1. punktā.
 (12)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā — šī regula ir to Šengenas acquis
 2
 noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK
 3
 .
 (13)Attiecībā uz Šveici — saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā — šī regula ir to Šengenas acquis
 4
 noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/146/EK
 5
 .
 (14)Attiecībā uz Lihtenšteinu — saskaņā ar protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā — šī regula ir to Šengenas acquis
 6
 noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B punktā Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES
 7
 3. pantu.
 (15)Lai nodrošinātu uzturēšanās atļauju esošo krājumu izlietošanu, ir paredzēts pārejas periods, kura laikā dalībvalstis joprojām var izmantot veco uzturēšanās atļauju.
 (16)Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1030/2002,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
 1. pants
 Regulas (EK) Nr. 1030/2002 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
 2. pants
 Uzturēšanās atļauju uzlīmes, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1030/2002 pielikumā izklāstītajiem priekšrakstiem, kuri ir piemērojami līdz 3. panta otrajā daļā minētajam datumam, var izmantot uzturēšanās atļaujām, kas izsniegtas ne ilgāk kā sešus mēnešus pēc minētā datuma.
 3. pants
 Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 To piemēro divpadsmit mēnešus pēc tam, kad ir pieņemti papildu tehniskie priekšraksti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1030/2002 2. pantā.
 Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā —
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 priekšsēdētājs
 (1)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1931/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un ar ko groza Šengenas Konvencijas noteikumus (OV L 405, 30.12.2006., 1. lpp.). Padomes Direktīva 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.). Padomes Direktīva 2003/109/EK (2003. gada 25. novembris) par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (OV L 16, 23.1.2004, 44. lpp.). Padomes Direktīva 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.). Padomes Direktīva 2005/71/EK (2005. gada 12. oktobris) par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp.). Padomes Direktīva 2009/50/EK (2009. gada 25. maijs) par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos (OV L 155, 18.6.2009., 17. lpp.). Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/98/ES (2011. gada 13. decembris) par vienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu vienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, un par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi (OV L 343, 23.12.2011., 1. lpp.). Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/36/ES (2014. gada 26. februāris) par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem nodarbinātības kā sezonas darbiniekiem nolūkā (OV L 94, 28.3.2014., 375. lpp.). Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/66/ES (2014. gada 15. maijs) par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem saistībā ar pārcelšanu uzņēmuma ietvaros (OV L 157, 27.5.2014, 1. lpp.).
 (2)
 OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
 (3)
 Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).
 (4)
 OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
 (5)
 Padomes Lēmums 2008/903/EK (2008. gada 27. novembris) par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Šveices Konfederācijā (OV L 53, 27.02.2008., 1. lpp.).
 (6)
 OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.
 (7)
 Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 30.6.2016
 COM(2016) 434 final
 PIELIKUMS
 priekšlikumam
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula,
 ar kuru groza 2002. gada 13. jūnija Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem
 PIELIKUMS
 priekšlikumam
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula,
 ar kuru groza 2002. gada 13. jūnija Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem
 Kartes priekšpuse un aizmugure:
 a) Apraksts
 Uzturēšanās atļauju ar tajā iekļautiem biometriskajiem identifikatoriem izgatavo kā atsevišķu dokumentu formātā ID 1. Izgatavošanā ņem vērā priekšrakstus, kas noteikti ICAO dokumentos par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem (kartēm) (9303. dokuments, 7. daļa). Tajā ir šādi ieraksti:
 1
 2
 Priekšpuse:
 1.
 Šis lauks ietver fona apdrukā integrētu izdevējas dalībvalsts trīs burtu kodu atbilstīgi noteiktajam ICAO 9303. dokumentā par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem.
 2.
 ICAO simbols mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem ar mikroshēmu, kas lasāma bez kontakta (e-MRTD), optiski mainīgās krāsās. Atkarībā no skata leņķa tam mainās krāsas.
 3.1.
 Dokumenta (uzturēšanās atļaujas) nosaukums, rakstīts dokumenta izdevējas dalībvalsts valodā(s).
 3.2.
 Šajā laukā atkārtoti norāda 3.1. laukā minēto dokumenta nosaukumu vismaz vienā (ne vairāk kā divās) no citām ES oficiālajām valodām, lai atvieglotu kartes atpazīšanu kā trešās valsts pilsoņa uzturēšanās atļauju.
 4.1.
 Dokumenta numurs.
 4.2.
 Šajā laukā atkārtoti norāda dokumenta numuru (ar īpašiem drošības elementiem).
 5.
 Šajā laukā norāda kartes piekļuves numuru (Card Access Number — CAN).
 Pozīcijas, kas minētas 6.–12. punktā, būtu jānorāda izdevējas dalībvalsts valodā(s). Izdevēja dalībvalsts tajā pašā rindiņā var pievienot citu Eiropas Savienības iestāžu oficiālo valodu, taču kopā ne vairāk par divām valodām.
 6.
 Vārds: uzvārds (-i) un vārds (-i) šādā secībā
 3
 .
 7.
 Dzimums.
 8.
 Valstspiederība.
 9.
 Dzimšanas datums.
 10
 4
 .
 Atļaujas veids: īpašais uzturēšanās atļaujas veids, ko dalībvalsts izdod trešās valsts pilsonim. Tāda Eiropas Savienības pilsoņa ģimenes locekļa uzturēšanās atļaujā, kurš nav izmantojis personas brīvas pārvietošanās tiesības, jābūt ierakstam “ģimenes loceklis”. Attiecībā uz personām, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/38/EK
 5
 3. panta 2. punkts, dalībvalstis var veikt ierakstu “persona, uz kuru attiecas Direktīvas 2004/38/EK 3. panta 2. punkts”.
 11.
 Šajā laukā norāda attiecīgo dokumenta derīguma termiņu
 6
 .
 12
 7
 .
 Piezīmes: dalībvalstis var ierakstīt ziņas un norādes valsts lietošanai, kas vajadzīgas sakarā ar to noteikumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņiem, tajā skaitā norādes attiecībā uz jebkādu atļauju strādāt vai neierobežotu uzturēšanās atļaujas derīguma laiku
 8
 .
 13.
 Identifikācijas fotogrāfiju drošā veidā integrē kartes struktūrā un nodrošina ar difraktīvu optiski mainīgu attēlu nesēju (DOVID).
 14.
 Īpašnieka paraksts.
 15.
 DOVID attēla aizsardzībai.
 Aizmugure:
 16.
 Piezīmes: dalībvalstis var ierakstīt ziņas un norādes valsts lietošanai, kas vajadzīgas sakarā ar to noteikumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņiem, tajā skaitā norādes attiecībā uz jebkādu atļauju strādāt
 9
 , pievienojot šādus obligātus laukus:
 16.1.
 Izdošanas datums, izdošanas vieta / izdevējiestāde: uzturēšanās atļaujas izsniegšanas datums un vieta. Norādi par izdošanas vietu vajadzības gadījuma var aizstāt ar norādi par izdevējiestādi.
 16.2.
 Dzimšanas vieta,
 ko papildina tādi fakultatīvi lauki kā, piemēram, “Īpašnieka adrese”.
 16.3.
 Informācija saistībā ar kartes izgatavošanu, piemēram, izgatavotāja vārds, kartes versijas numurs utt.
 17.
 Mašīnlasāmā josla. Mašīnlasāmā josla atbilst attiecīgajām ICAO pamatnostādnēm, kas noteiktas 9303. dokumentā.
 18.
 Iespiestajā daļā atrodas dalībvalsts ģerbonis, kas ļauj atšķirt uzturēšanās atļauju un norāda uz tās izcelsmes valsti.
 19.
 Mašīnlasāmajā daļā iekļauts iespiests teksts fona apdrukā, kas norāda vienīgi izdevēju dalībvalsti. Šis teksts nedrīkst ietekmēt mašīnlasāmās daļas tehniskos parametrus.
 Redzamie valsts drošības elementi (neskarot tehnisko priekšrakstu pielikumu):
 20
 10
 .
 Saskaņā ar 4.a pantu RF mikroshēmu izmanto kā datu nesēju. Dalībvalstis var uzturēšanās atļaujās iekļaut arī lietošanai savā valstī paredzētu dubultās saskarnes vai atsevišķu kontakta mikroshēmu, kura atrodas kartes aizmugurē, atbilst ISO standartiem un nekādā veidā netraucē RF mikroshēmas darbību.
 21.
 Caurspīdīgs lodziņš.
 22.
 Caurspīdīga apmale.
 b) Krāsa, iespiešanas process
 Dalībvalstis nosaka krāsu un iespiešanas procesu saskaņā ar šajā pielikumā noteikto vienoto formu un tehniskajiem priekšrakstiem, kas jānosaka saskaņā ar šīs regulas 2. panta noteikumiem.
 c) Materiāls
 Karti pilnībā izgatavo no polikarbonāta vai līdzvērtīga sintētiskā polimēra (piemērots vismaz 10 gadu ilgam derīguma termiņam).
 d) Iespiešanas metodes
 Izmanto šādas iespiešanas metodes:
 – sevišķi droša fona ofseta iespiešana
 – UV luminiscences iespiešana
 – īrisspiede
 Kartes priekšpuses aizsargfons ļauj atšķirt to no kartes aizmugures.
 – Numerācija:
 dokumenta numurs uz dokumenta redzams vairāk nekā vienā pozīcijā (izņemot mašīnlasāmo joslu).
 e) Aizsardzība pret kopēšanu
 Uzturēšanās atļaujas kartes priekšpusē lieto uzlabotu DOVID, kas nodrošina tādu identifikācijas kvalitāti un drošības pakāpi, kura nav zemāka kā mehānismam, ko tobrīd izmanto vīzu vienotajai formai, ar mūsdienīgu veidolu un elementiem, tostarp uzlabotiem difraktīviem elementiem progresīvai mašīnlasīšanai.
 f) Tehniskā individualizācija
 Lai nodrošinātu uzturēšanās atļaujas datu pienācīgu aizsardzību pret viltošanas un falsifikācijas mēģinājumiem, turpmāk biogrāfijas datus, ieskaitot fotogrāfiju, īpašnieka parakstu un citus galvenos datus iestrādā dokumenta pamatmateriālā.
 Individualizācijai izmanto lāzergravējumu vai citu līdzvērtīgi drošu tehnoloģiju ar integrāciju kartes struktūrā.
 g) Dalībvalstis var pievienot arī papildu valsts drošības elementus, ja vien tie ir iekļauti šīs regulas 2. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteiktajā sarakstā un ja tie atbilst iepriekš norādīto paraugu saskaņotajam izskatam, kā arī ja nemazinās vienoto drošības elementu efektivitāte.
 (1)
 Ja ir sniegta atsauce uz cita ES tiesību akta numuru, iepriekšējo attiecīgo atsauci norāda zemsvītras piezīmē.
 (2)
 Drukāšanai paredzētās pozīcijas ir norādītas tehniskajos priekšrakstos, kurus pieņems saskaņā ar Regulas 6. pantu.
 (3)
 Vienīgais lauks, kas paredzēts uzvārdam un vārdam. UZVĀRDU raksta ar lielajiem burtiem; vārdu — ar mazajiem burtiem, taču pirmo burtu raksta ar lielo burtu. Starp UZVĀRDU un vārdu atstarpes nav atļautas. Nepieciešamības gadījumā, lai ietaupītu vietu, pirmo un otro uzvārdu vai UZVĀRDUS un vārdus var norādīt tajā pašā līnijā.
 (4)
 Pirms tam Nr. 6.4.
 (5)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā.
 (6)
 Ierakstu veic tikai datuma formātā (dd/mm/gggg), un tajā nedrīkst būt tādi vārdi kā “pagaidu” vai “beztermiņa”.
 (7)
 Pirms tam Nr. 7.5.–9.
 (8)
 Piezīmes var veikt vienā rindā priekšpusē (aptuveni 40 zīmes) un piecās rindās aizmugurē.
 (9)
 Kartes aizmugurē visu lauku (izņemot mašīnlasāmo joslu) atstāj brīvu piezīmēm. Tajā ietver aktuālās piezīmes, kuras papildina obligātie lauki (izdošanas datums, izdošanas vieta / izdevējiestāde, dzimšanas vieta) un fakultatīvi katras atsevišķās dalībvalsts lauki. Fakultatīvie lauki jāsaista ar lauka nosaukumu.
 (10)
 Pirms tam Nr. 16.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 4.3.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 60/31
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/342
 z dne 2. marca 2015
 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Združene države Amerike na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterih perutninskih proizvodov v Unijo ali njihov tranzit skozi Unijo, v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco po izbruhih v zveznih državah Idaho in Kalifornija
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (1), ter zlasti uvodnega stavka člena 8, prvega pododstavka točke 1 člena 8, točke 4 člena 8 in člena 9(4)(c) Direktive,
 ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/158/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih zdravstvenega stanja živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (2) ter zlasti člena 23(1), člena 24(2) in člena 25(2) Direktive,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 (3) določa zahteve za izdajanje veterinarskih spričeval za uvoz perutnine in perutninskih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: blago) v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo, vključno s skladiščenjem med tranzitom. Določa, da je uvoz blaga v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo dovoljen le iz tretjih držav, z ozemelj, območij ali iz kompartmentov, navedenih v stolpcih 1 in 3 tabele v delu 1 Priloge I k navedeni uredbi.
 (2)
 Uredba (ES) št. 798/2008 določa tudi pogoje za tretjo državo, ozemlje, območje ali kompartment, da se lahko šteje za prosto(-ega) visokopatogene aviarne influence (v nadaljnjem besedilu: HPAI).
 (3)
 Združene države Amerike so v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 navedene kot tretja država, iz katere je iz nekaterih delov njenega ozemlja, odvisno od izbruhov HPAI, dovoljen uvoz blaga, zajetega v navedeno uredbo, v Unijo in njegov tranzit skozi Unijo. Navedena regionalizacija je bila priznana z Uredbo (ES) št. 798/2008, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/243 (4) po izbruhih HPAI v zveznih državah Oregon in Washington.
 (4)
 Sporazum med Unijo in Združenimi državami Amerike (5) določa hitro vzajemno priznavanje ukrepov regionalizacije v primeru izbruhov bolezni v Uniji ali Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).
 (5)
 Združene države Amerike so 20. januarja 2015 potrdile prisotnost HPAI podtipa H5N2 pri perutninski jati v zvezni državi Idaho, 23. januarja 2015 pa prisotnost HPAI podtipa H5N8 v zvezni državi Kalifornija. Veterinarski organi Združenih držav Amerike so takoj začasno ustavili izdajanje veterinarskih spričeval za pošiljke blaga, namenjene za izvoz v Unijo iz tistih zveznih držav in dela zvezne države Oregon, za katere so bile uvedene veterinarske omejitve zaradi novih izbruhov. Združene države Amerike so prav tako izvedle politiko pokončanja in uničenja okuženih živali za obvladovanje HPAI in omejitev njenega širjenja.
 (6)
 Po navedenih izbruhih v zveznih državah Idaho in Kalifornija so Združene države Amerike predložile posodobljene podatke o epidemiološkem stanju na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejele za preprečitev nadaljnjega širjenja HPAI, Komisija pa jih je zdaj ocenila. Na podlagi navedene ocene ter obveznosti, določenih v Sporazumu, in jamstev, ki so jih zagotovile Združene države Amerike, je primerno razširiti prepoved vnosa nekaterih proizvodov v Unijo na tiste dele zveznih držav Idaho, Kalifornija in Oregon, za katere so veterinarski organi Združenih držav Amerike uvedli omejitve zaradi trenutnih izbruhov. Vnos za Združene države Amerike na seznamu v delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 bi bilo zato treba spremeniti, da bi se upoštevalo trenutno epidemiološko stanje v navedeni tretji državi.
 (7)
 Prilogo I k Uredbi (ES) št. 798/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (8)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Del 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 2. marca 2015
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 18, 23.1.2003, str. 11.
 (2) UL L 343, 22.12.2009, str. 74.
 (3) Uredba Komisije (ES) št. 798/2008 z dne 8. avgusta 2008 o določitvi seznama tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih se dovolita uvoz perutnine in perutninskih proizvodov v Skupnost in njihov tranzit skozi Skupnost, ter zahtevah za izdajanje veterinarskih spričeval (UL L 226, 23.8.2008, str. 1).
 (4) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/243 z dne 13. februarja 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 glede vnosa za Združene države Amerike na seznamu tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen uvoz nekaterega perutninskega blaga v Unijo ali njegov tranzit skozi Unijo v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco (UL L 41, 17.2.2015, str. 5).
 (5) Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Združenih držav Amerike o sanitarnih ukrepih za zaščito zdravja ljudi in živali pri trgovanju z živimi živalmi in živalskimi proizvodi, kot je bil v imenu Evropske skupnosti odobren s Sklepom Sveta 1998/258/ES (UL L 118, 21.4.1998, str. 1).
 PRILOGA
 V delu 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 798/2008 se vnos za Združene države Amerike nadomesti z naslednjim:
 Oznaka ISO in ime tretje države ali ozemlja
 Oznaka tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta
 Opis tretje države, ozemlja, območja ali kompartmenta
 Veterinarsko spričevalo
 Posebni pogoji
 Posebni pogoji
 Status nadzora aviarne influence
 Status cepljenja proti aviarni influenci
 Status nadzora salmonele (7)
 Vzorci
 Dodatna jamstva
 Končni datum (1)
 Začetni datum (2)
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 6A
 6B
 7
 8
 9
 „US – Združene države Amerike
 US-0
 celotno ozemlje države
 SPF
 EP, E
 S4
 US-1
 območje Združenih držav Amerike, razen ozemlja US-2
 BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA
 N
 A
 S3, ST1“
 WGM
 VIII
 POU, RAT
 N
 US-2
 območje Združenih držav Amerike, ki zajema:
 zvezno državo Washington
 WGM
 VIII
 P2
 19.12.2014
 POU, RAT
 N
 P2
 zvezno državo Oregon:
 Douglas County
 WGM
 VIII
 P2
 19.12.2014
 POU, RAT
 N
 P2
 zvezno državo Oregon:
 Malheur County
 WGM
 VIII
 P2
 20.1.2015
 POU, RAT
 N
 P2
 zvezno državo Idaho:
 Canyon County
 Payette County
 WGM
 VIII
 P2
 20.1.2015
 POU, RAT
 N
 P2
 zvezno državo Kalifornija:
 Stanislaus County
 Tuolumne County
 WGM
 VIII
 P2
 23.1.2015
 POU, RAT
 N
 P2


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52009PC0165
 Ettepanek: Nõukogu määrus millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks /* KOM/2009/0165 lõplik */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 8.4.2009KOM(2009) 165 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Ettepaneku taust |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede importi käsitlevas menetluses. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni määrus (EÜ) nr 1129/2008, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutel on vastavalt algmääruse sätetele juba uurimise ajal olnud võimalus oma huvisid kaitsta. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku loendit tingimustest, mida peab hindama. |3. Ettepaneku õiguslik külg |Kavandatud meetmete kokkuvõte 16. veebruaril 2008 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit teatavate legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes. Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1129/2008 kõnealuse impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta. Dumpingut uurides leiti, et kaks sellist eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, jätsid uurimise käigus esitamata olulisi andmeid. Sellest tulenevalt ja kooskõlas algmääruse artikliga 18 jäeti nende individuaalse kohtlemise taotlus rahuldamata. Üks eksportiv tootja, kellele esialgses etapis individuaalset kohtlemist ei võimaldatud, esitas selgitused äriühingu juhatuse koosseisu ja osanike hääleõiguse kohta ning näitas seega, et puudub märkimisväärne riigi sekkumine algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c tähenduses. Seepärast arvutati kõnelausele eksportivale tootjale konkreetne tollimaksumäär. Uurimisega seotud muude asjaolude puhul leidsid kinnitust esialgseid järeldused; samas toob käesolev ettepanek kaasa mõned muudatused dumpingu- ja kahjumarginaalide arvutamises ning sellest tulenevalt ka tollimaksu arvutamises. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada hiljemalt 13. mail 2009. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |Vahendi valik |Kavandatav vahend: määrus. |Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |4. Mõju eelarvele |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1] – edaspidi „algmäärus”, eriti selle artiklit 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:1. MENETLUS1.1. Ajutised meetmed(1) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1129/2008[2] (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes.(2) Märgitakse, et dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitas Eurostress Information Service (ESIS) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 57 % ühenduse legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede toodangust.(3) Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 13, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).1.2. Järgnenud menetlus(4) Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed („esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.(5) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist jätkas komisjon uurimist ühenduse huvide suhtes ja tegi nende andmete analüüsi, mis sisaldusid mõnelt ühenduse kasutajalt küsimustikule saadud vastustes.(6) Kontrollkäigud tehti järgmiste kasutajatest äriühingute valdustesse:- Hormipresa SL, Santa Coloma de Queralt, Hispaania- Group Pacadar SA, Madrid, Hispaania- Strongforce Engineering PLC, Dartford, Ühendkuningriik- Hanson Building Products Limited, Somercotes, Ühendkuningriik.(7) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiinast pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.(8) Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ja vajaduse korral tehti järeldustes vastavad muudatused.2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE2.1. Vaatlusalune toode(9) Üks huvitatud isik väitis, et menetlusest tuleks välja jätta üks spetsiifilist laadi trossikee, mis koosneb 19 traadist, sest seda tooteliiki kasutatakse kitsalt konkreetsetes rakendustes ning seda ei ole võimalik kasutada betooni sarrustamiseks, riputuselementides ega rippsildades, mis on vaatlusaluse toote peamiseks rakendusvaldkonnaks; pealegi ei toodetavat seda toodet ühenduses. Ühenduse tootmisharuga konsulteeriti ja veenduti, et kirjeldatud toode, s.t 19 traadist koosnev trossikee, samuti enam kui 19 traadist koosnevad trossikeed, ei kuulu vaatlusaluse toote hulka. Seega aktsepteeriti kõnealune väide ja 19-st või enamast traadist koosnevad trossikeed arvati vaatlusaluse toote hulgast välja.(10) Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 14–20.3. DUMPING3.1. Turumajanduslik kohtlemine(11) Üks Hiina eksportiv tootja vaidlustas turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitlevad esialgsed järeldused ning väitis, et ta vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 1.–3. kriteeriumile.(12) 1. kriteeriumi puhul selgus turumajandusliku kohtlemise võimaldamise suhtes korraldatud uurimise käigus, et asjaomase eksportiva tootja elektrikulud, mis moodustas olulise osa üldistest tootmiskuludest, ei ole usutavad. On välja selgitatud, et elektrikulusid käsitlevad arved esitati kolmanda äriühingu kaudu, mis oli likvideerimisel (selle asemel, et arve esitaks vahetult elektri tarnija). Selgituseks öeldi, et likvideerimisel olnud äriühingut, kes oli algselt vaatlusaluse toote tootmisel kasutatud tootmisrajatiste omanik, kuid läks vahepeal likvideerimisele, käsitati endiselt tootmisrajatiste osalise omanikuna. Elektriettevõte esitas seepärast arve kogu elektritarbimise eest likvideerimisel olevale äriühingule, kes omakorda esitas nende kulude kohta arve asjaomasele eksportivale tootjale.(13) Selgus siiski, et eksportiv tootja ostis tootmisrajatised uurimisperioodi ajal 2007. aastal ning oli vähemalt uurimisperioodi teatava osa jooksul tootmisrajatiste seaduslik omanik. Lisaks sellele ei klappinud teatavaks tehtud summad eksportiva tootja raamatupidamisandmetega. Pealegi ei esitanud äriühing pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist mingeid andmeid ega tõendeid, mis oleksid kinnitanud elektrikulude usutavust ning oleksid seega andnud põhust kõnealuseid esialgseid järeldusi muuta.(14) Sama eksportiv tootja kordas oma väidet, et tema äritegevuse loa piiratud kehtivus ei kujuta endast riigi märkimisväärset sekkumist algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 1. kriteeriumi tähenduses, nagu oli otsustatud turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitlevas uurimises. Selle kohta märgiti, et äritegevuse loa piiratud kehtivusaega peetakse asjaoluks, mis takistab pikaajaliste majandusotsuste tegemist ja äritegevuse kavandamist pikas perspektiivis. Eelkõige leiti, et samas olukorras äriühingutel olid enamasti palju pikema kestusega äritegevuse load. Pärast esialgse uurimise tulemuste avaldamist selgus siiski, et kõnealuse eksportiva tootja äritegevuse loa pikendamine on tegelikult vaid formaalsus, mida ei saa pidada pikaajaliste majandusotsuste tegemist ja äritegevuse kavandamist takistavaks asjaoluks.(15) Eespool esitatu põhjal järeldati, et sellel konkreetsel juhul ei või äritegevuse loa kehtivusaega tõlgendada riigi märkimisväärse sekkumisena algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 1. kriteeriumi tähenduses, ning asjaomase eksportiva tootja väitega nõustuti. Esialgsetes järeldustes tehti vastavad muudatused.(16) Kõnealune eksportiv tootja vaidlustas ka järeldused, milles väideti, et ta ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 2. kriteeriumile, mille kohaselt äriühingul peab olema üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Juhitakse tähelepanu, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitleva uurimise käigus selgus, et märkimisväärne osa korduvatest laenudest oli raamatupidamises valesti kirjendatud. Eksportiv tootja väitis küll, et nimetatud järeldus ei vasta tõele, kuid ei esitanud mingit veenvat seletust ega arvestatavat tõendusmaterjali, mis tema väidet kinnitanuks. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.(17) Sama eksportiv tootja väitis ka seda, et tema tegevust ei mõjuta oluliselt endine mitteturumajanduslik süsteem, nagu on nõutud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud 3. kriteeriumiga. Eelkõige vaidlustas eksportiv tootja järelduse, et tal oli võimalus laenata raha intressimääraga, mis oli turukursist palju madalam. Samal ajal ei esitanud eksportiv tootja mingeid uusi andmeid ega tõendeid, mille alusel võinuks muuta esialgseid järeldusi, ning seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.(18) Võttes arvesse eespool esitatut, ja olenemata põhjenduses 14 esitatud järeldustest, kinnitatakse kõnealuse eksportiva tootja suhtes turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitleva uurimise käigus tehtud järeldused nii, nagu need on esitatud ajutise määruse põhjenduses 35.(19) Kuna turumajandusliku kohtlemise võimaldamise suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 25–36 esitatud järeldused.3.2. Individuaalne kohtlemine(20) Eksportiv tootja, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist, väitis, et tema otsuste tegemise protsess on riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu, nagu on sätestatud algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis c.(21) Selle väite toetuseks esitas kõnealune eksportiv tootja selgitused äriühingu juhatuse koosseisu ja osanike hääleõiguse kohta. Seega näitas nimetatud eksportiv tootja, et ta on oma hinnakujunduses riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c tähenduses. Lisaks sellele, nagu märgitud põhjenduses 14, esitas kõnealune eksportiv tootja andmed, mis kinnitavad, et tema äritegevuse loa kehtivusaega ei või tõlgendada riigi märkimisväärse sekkumisena. Sellest tulenevalt vastab kõnealune eksportiv tootja algmääruse artikli 9 lõikes 5 esitatud individuaalse kohtlemise tingimustele ja tema toodetud ja eksporditud toodetele tuleks määrata individuaalne lõplik tollimaks.(22) Nende kahe eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, näitas pärast esialgsete meetmete kehtestamist saadud teave, et kõnealustes äriühingutes juhtivatel kohtadel olevad isikud olid riigiametnikud algmääruse artikli 9 lõike 5 punkti c tähenduses. Mõlemad äriühingud olid sellekohase teabe oma turumajandusliku/individuaalse kohtlemise taotluses märkimata jätnud.(23) Leiti, et nimetatud teabe märkimata jätmine on eksitav algmääruse artikli 18 lõike 1 tähenduses, ning nende turumajandusliku/individuaalse kohtlemise taotluses esitatud teave tuleb jätta arvesse võtmata. Asjaomastele äriühingutele anti võimalus esitada täiendavaid selgitusi vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 4. Asjaomased äriühingud rahuldavaid selgitusi ei esitanud. Seepärast ei võimaldata kõnealustele äriühingutele individuaalset kohtlemist.(24) Kolmanda äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, seadis ühenduse tootmisharu kahtluse alla, kas see äriühing on terves ulatuses välisomanduses ning kas ta vastab algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis c sätestatud kriteeriumile. Kõiki äriühingu omandamisega seotud makseid ja pangaülekandeid oli võimalik uurimise ajal kontrollida ja võrrelda ning selgus, et tegemist on täies ulatuses välisomanduses oleva äriühinguga. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.4. NORMAALVÄÄRTUS4.1. Võrdlusriik(25) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et võrdlusriigi valik on ebaõnnestunud. Eelkõige väideti, et kuna Türgi turul on vaid üks legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede tootja, ei ole konkurentsi tase Türgis piisav, et selle tootja andmed saaks võtta normaalväärtuse aluseks.(26) Need isikud ei esitanud aga oma väite toetuseks mingeid uusi tõendeid, vaid üksnes kordasid enne ajutiste meetmete kehtestamist esitatud väiteid. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 44, olenemata asjaolust, et Türgis on ainult üks tootja, on impordil Türgis märkimisväärne osa, s.t see hõlmab üle 50 % Türgi turust. Toetudes eespool öeldule ja võttes arvesse, et võimalike võrdlusriikidena väljapakutud riikide tootjad ei teinud uurimises koostööd, kinnitatakse, et Türgi on asjakohane võrdlusriik algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses.(27) Kuna võrdlusriigi suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 40–45 esitatud ajutised järeldused.4.2. Normaalväärtuse arvutamise meetod(28) Üks eksportiv tootja väitis, et kasutatud normaalväärtus ei ole asjakohane, sest enamiku tooteliikide puhul arvutati normaalväärtus Türgi tootja tootmiskulude alusel, nii nagu märgitud ajutise määruse põhjendustes 48 ja 49. Kõnealune eksportiv tootja leidis, et Hiina eksportijate poolt eksporditavate kõnealuste tooteliikide puhul oleks pidanud normaalväärtuse arvutamisel aluseks võtma Hiina eksportijate endi tootmiskulud.(29) Tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a on selgesti sätestatud, et normaalväärtus määratakse turumajandusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Asjaolu, et normaalväärtus määrati arvestusliku väärtuse alusel, ei anna seega põhjust järeldada, et kasutatud väärtused ei ole asjakohased. Märgitakse, et kuna kõnealusele eksportijale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, ei peetud neid kulusid, mis tema esitas seoses eksporditud mudelitega, usaldusväärseiks. Võrdlusriigi kasutamise eesmärk on selgitada välja usaldusväärsed kulud ja hinnad, mis põhinevad asjakohaselt võrdlusriigilt saadud andemetel. Arvestades, et Türgi valimine võrdlusriigiks tunnistati asjakohaseks, ei olnud põhjust seada kahtluse alla vaatlusaluse tootega seotud kulude usaldusväärsust ega asjakohasust.(30) Kõnealune eksportiv tootja ei esitanud ühtki konkreetset põhjendust (lisaks põhjenduses 25 nimetatutele), miks võrdlusriigi valik ei ole asjakohane; eelkõige ei selgitanud ta, mis põhjusel ei ole võimalik võrrelda kõnealuse eksportiva tootja toodetud ja müüdud tooteid võrdlusriigi tootja toodetud ja müüdud toodetega. Seepärast tuli kõnealused väited tagasi lükata.(31) Kuna normaalväärtuse arvutamise meetodi suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 46–50 esitatud ajutised järeldused.4.3. Ekspordihind(32) See ajutise määruse põhjenduses 52 nimetatud eksportiv tootja, kelle eksportmüük toimus ühenduses asuva seotud importija kaudu, väitis, et algmääruse artikli 2 lõike 9 kohasel ekspordihinna arvutamisel oleks tulnud kasutada tegelikku kasumit, mida seotud importija sai legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede edasimüümisel ühenduses.(33) Tuleb märkida, et seotud isikute vahelisi hindu ei saa pidada usaldusväärseiks ostja ja müüja vaheliste sidemete tõttu. Sellest tulenevalt ei saa usaldusväärseks pidada ka edasimüügiga seotud kasumimarginaali. Kõnealune eksportiv tootja ei esitanud mingeid tõendeid, mis oleksid põhjendanud temaga seotud importija kasumimarginaali usaldusväärsust. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.(34) Märgitakse, et põhjenduses 32 nimetatud eksportivale tootjale ei võimaldatud individuaalset kohtlemist põhjendustes 22 ja 23 nimetatud põhjustel ning arvestades, et seepärast määrati tema dumpingumarginaal põhjenduses 41 kirjeldatud metoodika kohaselt, ei ole enam tähtsust, mis metoodikat kasutati kõnealuse eksportiva tootja ekspordihinna määramisel.(35) Ühe sellise eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, seadis ühenduse tootmisharu kahtluse alla tema esitatud ekspordihinna usaldusväärsuse. Väideti, et uurimisperioodi aegsed väiksed impordikogused ja konkreetsed asjaolud (eelkõige see, et eksporditud tootel puudus nõutud homologeerimistõend) viitavad sellele, et importija ja eksportiv tootja olid omavahel seotud ning seepärast ei tohiks vastavat ekspordihinda arvesse võtta. Ühenduse tootmisharu ei esitanud aga oma väite kinnituseks ühtki tõendit. Uurimise käigus ei avastatud mingeid sidemeid eksportiva tootja ja sõltumatu importija vahel. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.(36) Kuna ekspordihinna määramise suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 51 esitatud ajutised järeldused.4.4. Võrdlus(37) Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse suhtes mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 53 ja 54 esitatud ajutised järeldused.5. DUMPINGUMARGINAAL5.1. Koostööd tegevad tootjad, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine(38) Selliste äriühingute puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.(39) Lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |Kiswire Qingdao, Ltd. | 26,8% |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8% |5.2. Kõik teised eksportivad tootjad(40) Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 57, oli koostöö tase madal.(41) Seetõttu peeti asjakohaseks määrata üleriigiline dumpingumarginaal selliste äriühingute esitatud andmete alusel, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist.(42) Eespool esitatu alusel kehtestati selliste eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist, üleriigiliseks dumpingutasemeks 50,0 % CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist.6. KAHJU6.1. Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu määratlus(43) Kuna ühenduse tootmisharu toodangu ja määratluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 60–63.6.2. Ühenduse tarbimine(44) Kuna ühenduse tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64–66.6.3. Import Hiinast ühendusse(45) Üks huvitatud isik väitis, et Hiina impordi keskmine hind oli lähedane ühenduse tootmisharu keskmisele müügihinnale. Sellega seoses näitasid komisjoni järeldused, mis põhinesid Eurostati andmetel Hiinast pärit impordi kohta ja kontrollitud andmetel ühenduse tootmisharu kohta, et see väide ei olnud õige. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.(46) Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 67–70.6.4. Ühenduse tootmisharu olukord(47) Üks kasutaja väitis, et ühenduse tootmisharu keskmised hinnad aastatel 2004 ja 2005 olid kõrgemad kui need, mis on esitatud ajutises määruses, ja seega ebaõiged. Selle väitega seoses tuleb rõhutada, et praegused järeldused on ELi tasandil ja mitte piirkondlikul või riigi tasandil tehtud uurimise tulemused. Kuna huvitatud isik ei esitanud selle väite kohta tõendeid, tuli see väide tagasi lükata.(48) Kuna muud märkused ühenduse tootmisharu olukorra kohta puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 71–91 esitatud järeldus, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju.7. PÕHJUSLIK SEOS7.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju(49) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et Hiina impordi turuosa ei olnud piisav, et põhjustada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. Ajutise määruse põhjenduses 93 on selgelt näidatud, et dumpinguhinnaga impordi 2106 % suurune tohutu suurenemine 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel, nende turuosa vastav suurenemine ühenduses 0,4 %-lt 2004. aastal 8,2 %-le protsendile uurimisperioodil ning tuvastatud 18 %-line hindade allalöömine uurimisperioodil langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega.(50) Pealegi hoolimata põhitooraine, st valtstraadiga (mis moodustab 75 % tootmiskuludest) seotud kulude suurenemisest, mis oleks pidanud mõjutama kõiki turuosalisi, langesid Hiina keskmised hinnad 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel 45 %. Seepärast tehakse järeldus, et dumpinguhinnaga impordist, mille kogus ja turuosa suurenesid märkimisväärselt alates 2006. aastast, tulenev surve etendas olulist osa ühenduse tootmisharu kannatatud kahju tekkimises. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.(51) Selle põhjal kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 92–94 esitatud järeldused.7.2. Muude tegurite mõju(52) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu kannatatud kahju oli tekitanud muudest kolmandatest riikidest pärit import. Nagu ajutise määruse põhjendustes 95 ja 96 näidatud, suurenes muudest kolmandatest riikidest pärit import 2004. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 112 %. Ent selle impordi keskmised hinnad olid Hiina eksportivate tootjate ning isegi ühenduse tootmisharu hindadest palju kõrgemad. Järelikult ei saa neid pidada ühenduse tootmisharule tekkinud kahju süvendajaks.(53) Tehti kindlaks, et muudest kolmandatest riikidest kaks, kelle käes on kokku 2,5 % suurune turuosa, kohaldasid vaatlusaluse toote puhul Hiina impordihindadest madalamaid hindu. Ent arvestades asjaomase impordi väikest mahtu, ei saa pidada seda asjaolu piisavaks, et kaotada põhjuslik seos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kannatatud kahju vahel.(54) Selle põhjal kinnitatakse järeldused, millele jõuti ajutise määruse põhjendustes 95 ja 96.7.3. Ekspordijõudlus ja ühenduse tootmisharu valim(55) Teatavad huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu kannatatud kahju oli tekitanud tootmishinnast madalamate hindadega toimunud eksport. Samasuguse toote eksport väljaspool ühendust asuvatesse riikidesse moodustas uurimisperioodil ühenduse tootmisharu kogumüügist 14 %. See eksport suurenes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel 16 %. Kuid ühenduse tootjate ekspordi ühiku müügihind langes 8 % – 715 eurolt tonni kohta 2004. aastal 660 eurole tonni kohta uurimisperioodil. Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 98, ei saa eeldada, et see müük toimus tootmishindadest madalamate hindadega, kuna äriühingute vahel ning ajalises lõikes olid kulud ja hinnad väga erinevad. Ekspordihinna langus toimus Hiina ekspordi surve tõttu ka ühenduse tootmisharu peamistel eksporditurgudel hindade tugeva allasurumise teel.(56) Selle põhjal kinnitatakse järeldused, millele jõuti ajutise määruse põhjendustes 97–99.(57) Kuna puuduvad märkused tootmiskulude suurenemise ja teiste ühenduse tootjatega konkureerimise kohta, kinnitatakse järeldused, millele jõuti ajutise määruse põhjendustes 100–102.7.4. Järeldus põhjuslike seoste kohta(58) Arvestades eespool esitatud analüüsi, milles on kõigi muude teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule nõuetekohaselt eristatud dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, leitakse, et kõnealused muud tegurid ei kummuta tõsiasja, et hinnatud kahju tuleb seostada dumpinguhinnaga impordiga.(59) Eespool esitatut arvesse võttes kinnitatakse, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.(60) Kuna selle kohta ei ole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 103 ja 104 esitatud järeldused.8. ÜHENDUSE HUVI8.1. Ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate huvid(61) Kuna ühenduse tootmisharu huvide ja muude tootjate huvide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 105–111.8.2. Importijate huvid(62) Üks huvitatud isik, kes impordib Hiinast eel- ja järelpingestatud traate ja trossikeesid, väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine mõjutaks tõsiselt importijate olukorda, sest neil ei oleks võimalik hinnatõusu oma klientidele üle kanda.(63) Uurimine näitas, et importijate kasumimarginaalid olid vaatlusaluse toote puhul suhteliselt suured. Pealegi peaks vaatlusaluse toote kulude väike osatähtsus klientide kogukuludes võimaldama importijatel võimalikku hinnatõusu neile üle kanda. Lisaks ei ole nende tarnijatega sõlmitud lepingute tingimused sellised, mis takistaksid importijaid vaatlusaluse toote tarneallikaid vahetamast kas äriühingute kasuks, mille suhtes tollimaksud ei kehti või mille puhul need on väiksed, või teiste tarneriikide kasuks nagu Tai või Lõuna-Aafrika. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.(64) Kuna selle konkreetse küsimuse kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 112–114 esitatud järeldused.8.3. Kasutajate huvid(65) Mõni huvitatud isik väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine mõjutaks tõsiselt eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede kasutajate olukorda, sest neil ei oleks võimalik kanda hinnatõusu üle oma klientidele.(66) Nagu eespool põhjendustes 4 ja 5 kirjeldatud, uuriti edasi meetmete võimalikku mõju kasutavale tööstusele pärast ajutiste meetmete kehtestamist, korraldades täiendavaid kohapealseid uurimisi nelja kasutaja valdustes . Kõnealused kasutajad olid kõik vahekasutajad, kes toodavad ja tarnivad betoonelemente betooni sarrustamiseks ning riputuselementide ja rippsildade jaoks.(67) Komisjoni uurimistulemused näitasid, et kõige tüüpilisema külastatud kasutaja puhul ja enamiku rakenduste puhul moodustas vaatlusalune toode ainult 5 % tootmise kogukuludest. Siiski võib selle keskmine osatähtsus kasutajate puhul ulatuda 13 %-ni. Dumpinguvastase tollimaksu mõju nende kuludele oli hinnanguliselt vahemikus 0–6 %. Sellele vaatamata on tollimaksu mõju nende lõplikele klientidele (peamiselt ehitusettevõtted) minimaalne ning igal juhul alla 1 % nende tootmise kogukuludest. Järelikult ei tohiks neil olla suuri raskusi tollimaksu ülekandmisega oma klientidele. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.(68) Üks huvitatud isik väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine põhjustab Ühendkuningriigis eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede puuduse, sest Ühendkuningriigi turg sõltub impordist. Sellega seoses tuleb meeles pidada, et praegused järeldused on tehtud ELi tasandil ning mitte piirkonna või ühe riigi tasandil. Ent isegi kui pidada silmas üksnes Ühendkuningriigi turgu, näitasid uurimistulemused, et uuritud Ühendkuningriigi tootjatel on turu varustamiseks suur vaba tootmisvõimsus. Lisaks on ühenduse tootmisharul tervikuna piisav vaba tootmisvõimsus, et rahuldada ELi kogutarbimist. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.(69) Teatavad huvitatud isikud väitsid eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede kartelli olemasolu ühenduse tootmisharus. Sellega seoses märgitakse, et komisjon saatis 2008. aasta oktoobris põhjendatud väited mitmele äriühingule, kes tegelevad eelpingestatud terase tarnimisega. Kuid komisjon ei ole selles küsimuses teinud veel lõplikku otsust. Põhjendatud väidete saatmist ei või mingil juhul käsitleda menetluse lõpliku tulemuse ette otsustamisena.(70) Kuna selle konkreetse küsimuse kohta ei ole muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 115–117 esitatud järeldused.8.4. Järeldus ühenduse huvide kohta(71) Arvestades ühenduse huviaspektide edasise uurimise tulemusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 118 esitatud järeldused.9. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED9.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase(72) Mitu huvitatud isikut vaidlustas esialgse järelduse, mille kohaselt 8,5 %-line kasumimarginaal oleks kasumimarginaal, mille kõnealust tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris tavapärastes konkurentsitingimustes usutavasti saavutada.(73) Üks huvitatud isik väitis, et 2005. aasta kasumlikkust ei tohiks ühenduse tootmisharu kasumimarginaali arvutamisel arvesse võtta, sest see aasta oli kõnealuse sektori jaoks erakordselt edukas aasta. Leiti, et see on tõsi, ja seepärast nõustuti väitega. Sellest lähtuvalt kasutati kahju kõrvaldamise taseme arvutamiseks 6,2 %-list kasumimarginaali, mis saavutati 2004. aastal, st ajal kui Hiinast pärit impordi kogus ei olnud märkimisväärne ning hinnad olid ühenduse tootmisharu omadest kõrgemad.(74) Seejärel määrati vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutustega määratud kaalutud keskmist impordihinda ja nende toodete mittekahjustavat müügihinda, mida ühenduse tootmisharu müüs ühenduse turul. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsentides kogu CIF-impordihinnast.(75) Üks huvitatud isik väitis, et kaalutud keskmise allalöömismarginaali arvutamisel tuleks kaaluna kasutada ühenduse tootmisharu müüdud iga tooteliigi kogust. On järjekindel tava kasutada allalöömismarginaali kaalutud keskmise arvutamisel kaaluna iga tooteliigi ekspordi CIF-hinda. Sellise arvutamise põhjus on, et sel viisil tollimaksu arvutamise tulemus oleks – kui seda kohaldatakse äriühingu müügi suhtes uurimisperioodil – nulliga võrduv hindade allalöömine, st mittekahjustav hind. Väite kohaselt ei oleks see nii, kui kaaluna kasutataks ühenduse tootmisharu müüdud iga tooteliigi kogust.(76) Ühe sellise Hiina eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, nagu märgitud eespool põhjenduses 24, arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase uuesti vea tõttu, mis oli tehtud esialgse otsuse tegemise käigus. Selle tulemusena oli kahju kõrvaldamist võimaldav tase väiksem kui 2 %, mida peeti minimaalseks. Järelikult ei tohiks kehtestada selle äriühingu toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes tollimaksu.(77) Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 119–122.(78) Üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase arvutati uuesti selliste äriühingute esitatud andmete alusel, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist.9.2. Tollimaksude vorm ja tase(79) Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali.(80) Lõplike tollimaksude määr kehtestatakse lõplikult järgmisel viisil:Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpinguvastaste tollimaksude lõplik määr |Kiswire Qingdao, Ltd | 26,8% | 0% | 0% |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8% | 31,1% | 31,1% |Kõik muud äriühingud | 50,0% | 46,2% | 46,2% |(81) Käesolevas määruses esitatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksu määrad määrati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul uurimisega kindlaks tehtud olukorda. Neid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud. Kui imporditava toote on tootnud muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud üksused, ei kohaldata selle suhtes nimetatud määrasid, vaid kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.(82) Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[3] koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.9.3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine(83) Kindlaks tehtud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määrusega, st määrusega (EÜ) nr 1129/2008 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse üksnes ajutiselt tagatiseks antud summad. Summad, mis anti ajutiselt tagatiseks toodete puhul, mis on põhjenduse 9 kohaselt toote määratlusest välja arvatud, tuleks vabastada.9.4. Erikontroll(84) Selleks, et minimeerida meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest eksportivate tootjate seas, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed:(85) Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi muude eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.(86) Kui nende äriühingute ekspordimaht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.10. KOHUSTUSED(87) Pärast seda, kui olid avaldatud olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, pakkus üks eksportiv tootja, kellele oli võimaldatud individuaalne kohtlemine, hinnakohustuse võtmist vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.(88) Seda pakkumist kaaluti ja leiti, et juba uurimisperioodi vältel oli vaatlusaluse toote hind väga kõikuv: kõnealuse äriühingu puhul erines samasse kategooriasse kuuluvate toodete ELi müümisel kõrgeim ja madalaim hind koguni 46 % võrra. Kõnealusel perioodil esines märkimisväärseid hinnakõikumisi ka ühenduse tootmisharu müügihindades. Seepärast ei sobi see toode kindlaksmääratud hinnakohustuse võtmiseks. Äriühing tegi ettepaneku, et miinimumhind tuleks indekseerida vastavalt toormaterjali, s.o valtstraadi hinnamuutustele. Arvestades, et puudus avalikkusele kättesaadav teave vaatlusaluse toote puhul kasutatava toormaterjali hinna kohta ning võrreldava materjali, s.o võrgutraadi hinnasuunudumused olid vastupidised, ei olnud võimalik leida seost lõpptoote ühenduse müügihinna ja peamise toormaterjali müügihinna vahel. Seega tuleb hinnakohustuse pakkumist pidada ebaotstarbekaks algmääruse artikli 8 lõike 3 tähenduses, sest see ei võimalda kõrvaldada kindlakstehtud dumpingu kahjustavat mõju.(89) Pealegi esineb vaatlusalune toode mitme eri liigina. Selleks, et hõlbustada uurimise käigus nõutud aruandluse koostamist, lihtsustas äriühing klassifitseerimiskriteeriume ja sel viisil õnnestus tal koondada arvukad toodetud ja müüdud tooteliigid rühmadesse. See ei muuda aga asjaolu, et kõnealune äriühing tootis ja müüs uurimisperioodi jooksul ELi eri liiki traati ja trossikeesid. Et piirata hindade ristkompenseerimise võimalust eri liiki toodete vahel, pakkus äriühing, et ta järgib kolme kõige väiksemat impordihinda – üht traadi hinda ja kaht trossikeede hinda vastavalt nende diameetrile. Võttes arvesse põhjenduses 88 esitatud põhjuseid, ei saanud eksportiva tootja pakutud kohustust vastu võtta.11. NIME MUUTUS(90) Üks asjaomastest eksportivatest tootjatest – Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag – muutis uurimisperioodi järgselt käesoleva uurimise ajal oma nime, mis on nüüdsest järgmine: Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag.(91) Nime muudatusega ei kaasne olulisi muutusi, mis mõjutaksid käesoleva uurimise käigus tehtud järeldusi ja seepärast otsustati, et järeldused, mis tehti äriühingu Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag suhtes, kehtivad äriühingu Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks sellise imporditava Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest traadi (tsingiga pindamata või katmata), legeerimata terasest traadi (tsingiga pinnatud ja kaetud) ja legeerimata terasest trossikee (pinnatud ja kaetud/ pindamata või katmata) suhtes, mis koosneb kuni 18 traadist , mis sisaldab kaalu järgi 0,6 % või rohkem süsinikku ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ning mis kuulub CN-koodide ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69 (TARICi koodid 7217 10 90 10, 7217 20 90 10, 7312 10 61 11, 7312 10 61 91, 7312 10 65 11, 7312 10 65 91, 7312 10 69 11 ja 7312 10 69 91) alla.2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud toodete puhul, mille on tootnud allpool nimetatud tootjad, järgmine:Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |Kiswire Qingdao, Ltd , Qingdao | 0% | A899 |Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 31,1% | A952 |Kõik muud äriühingud | 46,2% | A999 |3. Lõikes 2 nimetatud äriühingu suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.Artikkel 2Summad, mis on antud tagatiseks ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1129/2008 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes), nõutakse lõplikult sisse. Kauba puhul, mis ei kuulu artikli 1 lõike 1 alla, ajutiselt tagatiseks antud summad vabastatakse.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu TeatajasKäesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistujaLISAArtikli 1 lõikes 3 viidatud faktuurarvel peab olema järgmises vormis deklaratsioon, millele on kirjutanud alla äriühingu töötaja:1. Faktuurarve välja andnud äriühingu töötaja nimi ja ametinimetus.2. Järgmine deklaratsioon: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud ühendusse ekspordiks müüdud legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traadid ja trossikeed [kogus] on tootnud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.Kuupäev ja allkiri”.[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT L 306, 15.11.2008, lk 5.[3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium.


type: contracts

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 21997D0710(01)
 Uradni list L 182 , 10/07/1997 str. 0028 - 0029
 Sklep Skupnega odbora EGPšt. 58/96z dne 28. oktobra 1996o spremembi Priloge XV (Državna pomoč) k Sporazumu EGPSKUPNI ODBOR EGP JE -ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor ga spreminja Protokol o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu "Sporazum", in zlasti člena 98 Sporazuma,ker se je Priloga XV k Sporazumu spremenila s Sklepom št. 16/96 Skupnega odbora EGP [1];ker je Svet sprejel Uredbo (ES) št. 3094/95 z dne 22. decembra 1995 o pomoči ladjedelništvu [2], kjer je vključil svoje obveznosti iz Sporazuma Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) v zvezi s splošnimi konkurenčnimi pogoji pri gradnji in popravilu trgovskih ladij;ker člen 10 Uredbe (ES) št. 3094/95 določa, da ustrezni členi Direktive Sveta 90/684/EGS z dne 21. decembra 1990 o pomoči ladjedelništvu [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 94/73/ES [4], ostanejo v veljavi, če Sporazum OECD v zvezi s splošnimi konkurenčnimi pogoji pri gradnji in popravilu trgovskih ladij ne začne veljati 1. januarja 1996, in sicer do začetka veljavnosti navedenega Sporazuma, vendar ne več kot do 1. oktobra 1996;ker je Svet sprejel Uredbo (ES) št. 1904/96 [5] o podaljšanju veljavnosti ustreznih členov Direktive 90/684/EGS največ do 31. decembra 1997, če bi bil Sporazum OECD v zamudi za dalj kot do 1. oktobra 1996;ker bi morali ustrezni členi Direktive 90/684/EGS, kot so vključeni v Sporazum EGP, zaradi ohranjanja homogenih pravil znotraj EGP ostati veljavni v EGP, dokler je ta veljaven znotraj Evropske unije;ker je treba zato spremeniti točko 1.B Priloge XV k Sporazumu -SKLENIL:Člen 1V prilagoditvi (t) točke 1.B (Direktiva Sveta 60/684/EGS) Priloge XV k Sporazumu, se datum "1. oktober 1996" nadomesti z "31. december 1997".Člen 2Ta sklep začne veljati 1. novembra 1996 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma. Uporablja se od 1. januarja 1996.Člen 3Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti.V Bruslju, 28. oktobra 1996Za Skupni odbor EGPPredsednikH. Hafstein[1] UL L 124, 23.5.1996, str. 19.[2] UL L 332, 30.12.1995, str. 1.[3] UL L 380, 31.12.1990, str. 27.[4] UL L 351, 21.12.1994, str. 10.[5] UL L 251, 3.10.1996, str. 5.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 8.12.2007
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 297/5
 Wyrok Trybunału (druga izba) z dnia 4 października 2007 r. — Naipes Heraclio Fournier, SA przeciwko Urzędowi Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory), France Cartes SAS
 (Sprawa T-311/05 P) (1)
 (Odwołanie - Rozporządzenie (WE) nr 40/94 - Wspólnotowy znak towarowy - Graficzne znaki towarowe zawierające wyobrażenie „miecza’, „rycerza buław’ oraz „króla mieczy’ do gry w karty - Unieważnienie znaku towarowego)
 (2007/C 297/07)
 Język postępowania: hiszpański
 Strony
 Strona skarżąca: Naipes Heraclio Fournier, SA (przedstawiciele: E. Armijo Chávarri i A. Castán Pérez-Gómez, abogados)
 Strona pozwana: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) (przedstawiciele: O. Montalto, I. de Medrano Caballero i O. Mondéjar, pełnomocnicy), France Cartes SAS (przedstawiciel: adwokat C. de Haas)
 Przedmiot sprawy
 Odwołanie od wyroku Sądu Pierwszej Instancji (trzecia izba) z dnia 11 maja 2005 r. w sprawach połączonych T-160/02 do T-162/02 Naipes Heraclio Fourier przeciwko OHIM (interwenient: France Cartes SAS), w którym Sąd oddalił skargę na trzy decyzje Drugiej Izby Odwoławczej Urzędu Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) z dnia 28 lutego 2002 r. uwzględniające wnioski o unieważnienie trzech graficznych znaków towarowych, do których uprawniona jest skarżąca, złożone przez spółkę France Cartes SAS
 Sentencja wyroku
 1)
 Odwołanie zostaje oddalone.
 2)
 Naipes Heraclio Fournier, SA zostaje obciążona kosztami postępowania.
 (1) Dz.U. C 243 z 1.10.2005.