jurisdiction: EU

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2015 12 18
 COM(2015) 666 final
 2015/0305(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 kuriuo nustatoma ES pozicija dėl Jungtinio readmisijos komiteto, įsteigto pagal Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos susitarimą dėl readmisijos, rekomendacijos dėl readmisijos prašymų, kai būtina surengti pokalbius
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Europos Sąjungos ir Rusijos susitarimas dėl readmisijos įsigaliojo 2007 m. birželio 1 d. Pagal Susitarimo 19 straipsnio 1 dalies b punktą, Jungtinio readmisijos komiteto uždavinys – „nuspręsti dėl priemonių, būtinų tam, kad šis Susitarimas būtų taikomas vienodai“. Pagal komiteto darbo tvarkos taisyklių, patvirtintų jo 2007 m. liepos 25 d. Sprendimu Nr. 1/2007, 6 straipsnio 3 dalį, komitetas gali priimti rekomendacijas.
 Pirmą rekomendaciją dėl pokalbio surengimo svarstant readmisijos prašymą Jungtinis readmisijos komitetas priėmė 2009 m. birželio 2 d. Paaiškėjo, kad šią rekomendaciją reikėtų papildyti antra aiškinamąja rekomendacija, kurioje būtų pateikiamos gairės dėl pokalbio datos pakeitimo, kai nėra galimybės laikytis pokalbiui surengti nustatytų terminų.
 2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 Dėl prie šio Tarybos sprendimo pasiūlymo pridedamo rekomendacijos projekto buvo diskutuojama ir susitarta su Rusijos derybininkais 12-ajame, 13-ajame ir 14-ajame komiteto posėdžiuose. Jis parengtas glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kurių atstovai taip pat dalyvavo komiteto diskusijose šiuo klausimu. Kadangi integracijos, migracijos ir išsiuntimo klausimų darbo grupės posėdis nebuvo numatytas, Komisija 2014 m. spalio 20 d. dėl šios rekomendacijos projekto konsultavosi su patarėjais teisingumo ir vidaus reikalų klausimais , kurie nepateikė jokių pastabų.
 3. FINANSINIS POVEIKIS IR POVEIKIS BIUDŽETUI
 Šis pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui.
 2015/0305 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 kuriuo nustatoma ES pozicija dėl Jungtinio readmisijos komiteto, įsteigto pagal Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos susitarimą dėl readmisijos, rekomendacijos dėl readmisijos prašymų, kai būtina surengti pokalbius
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 79 straipsnio trečią pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)2006 m. gegužės 25 d. Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos susitarimas dėl readmisijos
 1
 (toliau – Readmisijos susitarimas) įsigaliojo 2007 m. birželio 1 d.;
 (2)Readmisijos susitarimo 19 straipsniu įsteigiamas Jungtinis readmisijos komitetas, kuris yra atsakingas už ten pat nurodytas konkrečias užduotis;
 (3)Readmisijos susitarimo 19 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta, kad Jungtinis readmisijos komitetas sprendžia dėl priemonių, būtinų tam, kad šis Susitarimas būtų taikomas vienodai;
 (4)pokalbis yra viena iš Susitarime numatytos readmisijos procedūros dalių; pagal 9 straipsnio 4 dalį jis turi būti surengiamas, jei prašančioji šalis neturi galimybės prie readmisijos prašymo pridėti nė vieno iš Susitarimo 2 ir 3 prieduose išvardytų dokumentų;
 (5)Pirmą rekomendaciją dėl pokalbio surengimo svarstant readmisijos prašymą Jungtinis readmisijos komitetas priėmė 2009 m. birželio 2 d. Paaiškėjo, kad šią rekomendaciją reikėtų papildyti antra aiškinamąja rekomendacija, kurioje būtų pateikiamos gairės dėl pokalbio datos pakeitimo, kai nėra galimybės laikytis pokalbiui surengti nustatytų terminų;
 (6)todėl tikslinga nustatyti Sąjungos poziciją, susijusią su rekomendacija dėl readmisijos prašymų, kai būtina surengti pokalbius, kurią turi priimti komitetas,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ
 1 straipsnis
 1. Pozicija, kurios turi laikytis Europos Sąjunga Jungtiniame readmisijos komitete, įsteigtame pagal Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos susitarimo dėl readmisijos 19 straipsnį, priimant rekomendaciją dėl readmisijos prašymų, kai būtina surengti pokalbius, turi būti grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Jungtinio komiteto rekomendacijos projektu.
 2. Dėl smulkių techninių Jungtinio readmisijos komiteto rekomendacijos projekto pataisų Sąjungos atstovai Jungtiniame readmisijos komitete gali sutarti be tolesnio Tarybos sprendimo.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 129, 2007 5 17, p. 40.
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2015 12 18
 COM(2015) 666 final
 PRIEDAS
 prie
 Tarybos sprendimo
 kuriuo nustatoma ES pozicija dėl Jungtinio readmisijos komiteto, įsteigto pagal Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos susitarimą dėl readmisijos, rekomendacijos dėl readmisijos prašymų, kai būtina surengti pokalbius
 JUNGTINIO READMISIJOS KOMITETO, ĮSTEIGTO PAGAL 2006 M. GEGUŽĖS 25 D. RUSIJOS FEDERACIJOS IR EUROPOS SĄJUNGOS SUSITARIMĄ DĖL READMISIJOS, 2-oji REKOMENDACIJA
 dėl readmisijos prašymų, kai reikia surengti pokalbį
 [data]
 KOMITETAS,
 remdamasis 2006 m. gegužės 25 d. Rusijos Federacijos ir Europos Sąjungos susitarimu dėl readmisijos (toliau – Susitarimas), ypač jo 19 straipsnio 1 dalimi, ir 2007 m. liepos 25 d. priimtų Jungtinio readmisijos komiteto darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalimi,
 kadangi pokalbis yra viena iš Susitarime numatytos readmisijos procedūros dalių ir pagal 9 straipsnio 4 dalį jis turi būti surengiamas, jei prašančioji šalis neturi galimybės prie readmisijos prašymo pridėti nė vieno iš Susitarimo 2 ir 3 prieduose išvardytų dokumentų,
 kadangi Jungtinis readmisijos komitetas 2009 m. birželio 2 d. priėmė 1-ąją rekomendaciją dėl readmisijos prašymų, kai reikia surengti pokalbį (toliau – 1-oji rekomendacija),
 kadangi pagal Susitarimo 20 straipsnio 1 dalies f punktą konkrečios detalės, susijusios su readmisijos prašymų tvarkymo terminais, gali būti numatytos dvišaliuose įgyvendinimo protokoluose,
 REKOMENDUOJA:
 1.Pagal 1-osios rekomendacijos 2 pastraipą, jei pokalbio surengimo terminas nėra numatytas atitinkamuose Rusijos Federacijos ir ES valstybių narių įgyvendinimo protokoluose, jis turėtų neviršyti 10 kalendorinių dienų nuo readmisijos prašymo gavimo dienos, kaip nurodyta 1-osios rekomendacijos 1 pastraipoje.
 2.Jei pokalbis nebuvo surengtas per šios rekomendacijos 1 pastraipoje nurodytą laikotarpį arba jei asmens dalyvavimas pokalbyje nebuvo užtikrintas, prašančioji valstybė ir prašomoji valstybė palaiko būtinus ryšius ir imasi priemonių, kad būtų galima nedelsiant surengti pokalbį.
 3.Jeigu iki pokalbiui surengti nustatyto termino prašančioji valstybė praneša prašomajai valstybei apie asmens atvesdinimo į pokalbį atidėjimą, šios rekomendacijos 1 pastraipoje nurodytas terminas, arba, jei taikoma, atitinkamame įgyvendinimo protokole numatytas terminas turėtų būti pratęstas iki pranešime nurodyto termino.
 4.Pokalbio surengimo terminas, atsižvelgiant į šios rekomendacijos 3 pastraipoje nurodytas aplinkybes, neturėtų būti ilgesnis kaip 60 kalendorinių dienų nuo readmisijos prašymo gavimo dienos, nebent pokalbio surengimą praėjus šiam laikui būtų galima pateisinti ypatingomis šio atvejo aplinkybėmis.
 Rusijos Federacijos vardu
 Europos Sąjungos vardu


type: wikipedia

text:
Daniel Mougel, né le à Cornimont, est un skieur alpin français.
 Biographie
 Originaire de La Bresse dans le département français des Vosges, il est marié à la skieuse alpine et est le père de Laurie Mougel, elle aussi skieuse alpine.
 Résultats
 Championnats du monde
 1985 : Championnats du monde : en slalom
 Coupe du monde
 1986 : meilleur résultat au classement général : en Coupe du monde de ski alpin
 1986 : un podium lors de la Coupe du monde de ski alpin ( de l'épreuve de slalom de Berchtesgaden le )
 Championnats de France
 1979 : Champion de France au championnat de France de slalom spécial
 Notes et références
 Articles connexes
 Meilleures performances françaises aux Championnats du monde de ski alpin
 Liens externes
 Skieur alpin français
 Naissance en septembre 1957
 Naissance à Cornimont


type: caselaw

text:
 19.12.2009
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 312/33
 Skarga wniesiona w dniu 8 października 2009 r. — ancotel przeciwko OHIM — Acotel (ancotel)
 (Sprawa T-408/09)
 2009/C 312/55
 Język skargi: niemiecki
 Strony
 Strona skarżąca: ancotel GmbH (Frankfurt nad Menem, Niemcy) (przedstawiciel: adwokat H. Truelsen)
 Strona pozwana: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory)
 Stroną postępowania przed Izbą Odwoławczą była również: Acotel SpA (Rzym, Włochy)
 Żądania strony skarżącej
 —
 stwierdzenie nieważności decyzji Pierwszej Izby Odwoławczej Urzędu Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego z dnia 19 czerwca 2009 r. (sprawa R 1385/2008-1)
 —
 obciążenie OHIM kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Zgłaszający wspólnotowy znak towarowy: strona skarżąca
 Zgłoszony wspólnotowy znak towarowy: graficzny znak towarowy „ancotel” dla usług z klas 35 i 38 (zgłoszenie nr)
 Właściciel znaku lub oznaczenia, na które powołano się w sprzeciwie: Acotel SpA
 Znak lub oznaczenie, na które powołano się w sprzeciwie: w szczególności zarejestrowany we Włoszech graficzny znak towarowy nr 643 751 i graficzny wspólnotowy znak towarowy nr 1 442 268„ACOTEL” dla towarów i usług z klas 9 i 38
 Decyzja Wydziału Sprzeciwów: częściowe uwzględnienie sprzeciwu
 Decyzja Izby Odwoławczej: oddalenie odwołania
 Podniesione zarzuty: naruszenie art. 8 ust. 1 lit. b) rozporządzenia nr 207/2009 (1) ze względu na to, że w przypadku kolidujących ze sobą znaków towarowych nie istnieje prawdopodobieństwo wprowadzenia w błąd.
 (1) Rozporządzenie (WE) Rady nr 207/2009 z dnia 26 lutego 2009 r. w sprawie wspólnotowego znaku towarowego (Dz.U. L 78, s. 1).


type: contracts

text:
 30.6.2011
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 171/25
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 27/2011,
 annettu 1 päivänä huhtikuuta 2011,
 ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta
 ETA:n SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite XXII muutettiin 10 päivänä marraskuuta 2010 annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 127/2010 (1).
 (2)
 Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 1 osalta 23 päivänä kesäkuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 550/2010 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (3)
 Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IFRS 1 ja IFRS 7 osalta 30 päivänä kesäkuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 574/2010 (3) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (4)
 Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IAS 24 ja IFRS 8 osalta 19 päivänä heinäkuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 632/2010 (4) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (5)
 Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean (International Financial Reporting Interpretations Committee, IFRIC) tulkinnan IFRIC 14 osalta 19 päivänä heinäkuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 633/2010 (5) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (6)
 Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean tulkinnan IFRIC 19 ja kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 1 osalta 23 päivänä heinäkuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 662/2010 (6) olisi otettava osaksi sopimusta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Lisätään sopimuksen liitteessä XXII olevaan 10ba kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1126/2008) luetelmakohdat seuraavasti:
 ”—
 32010 R 0550: komission asetus (EU) N:o 550/2010, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2010 (EUVL L 157, 24.6.2010, s. 3),
 —
 32010 R 0574: komission asetus (EU) N:o 574/2010, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2010 (EUVL L 166, 1.7.2010, s. 6),
 —
 32010 R 0632: komission asetus (EU) N:o 632/2010, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2010 (EUVL L 186, 20.7.2010, s. 1),
 —
 32010 R 0633: komission asetus (EU) N:o 633/2010, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2010 (EUVL L 186, 20.7.2010, s. 10),
 —
 32010 R 0662: komission asetus (EU) N:o 662/2010, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2010 (EUVL L 193, 24.7.2010, s. 1)”.
 2 artikla
 Asetusten (EU) N:o 550/2010, (EU) N:o 574/2010, (EU) N:o 632/2010, (EU) N:o 633/2010 ja (EU) N:o 662/2010 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 2 päivänä huhtikuuta 2011, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (7).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 1 päivänä huhtikuuta 2011.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Väliaikainen puheenjohtaja
 Gianluca GRIPPA
 (1) EUVL L 58, 3.3.2011, s. 85.
 (2) EUVL L 157, 24.6.2010, s. 3.
 (3) EUVL L 166, 1.7.2010, s. 6.
 (4) EUVL L 186, 20.7.2010, s. 1.
 (5) EUVL L 186, 20.7.2010, s. 10.
 (6) EUVL L 193, 24.7.2010, s. 1.
 (7) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


type: legislation

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,12.8.2021
 COM(2021) 470 final
 2021/0264(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh, thar ceann an Aontais Eorpaigh, laistigh de Chomhchoiste LEE i dtaca le Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse a leasú (Sásra Aontais um Chosaint Shibhialta (UCPM))
 (Téacs atá ábhartha maidir le LEE)
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.Ábhar an togra
 Baineann an togra seo leis an gcinneadh lena mbunaítear an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais i gComhchoiste LEE i gcomhar leis an gCinneadh ón gComhchoiste a bhfuil sé beartaithe a ghlacadh agus a bhaineann le leasú ar Phrótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse
 2.Comhthéacs an togra
 2.1.Comhaontú LEE
 Leis an gComhaontú ar an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch (‘Comhaontú LEE’) ráthaítear cearta agus oibleagáidí comhionanna laistigh den Mhargadh Inmheánach do shaoránaigh agus d’oibreoirí eacnamaíocha in LEE. Déantar foráil ann maidir le cuimsiú reachtaíochta de chuid an Aontais lena gcumhdaítear na ceithre shaoirse ar fud na 30 Stát in LEE, mar atá na Ballstáit den Aontas, an Iorua, an Íoslainn agus Lichtinstéin. Thairis sin, cumhdaítear le Comhaontú LEE comhar i réimsí tábhachtacha eile amhail taighde agus forbairt, oideachas, beartas sóisialta, an comhshaol, cosaint tomhaltóirí, turasóireacht agus cultúr, a dtugtar beartais ‘tionlacain agus chothrománacha’ orthu i dteannta a chéile. Tháinig an Comhaontú i bhfeidhm an 1 Eanáir 1994. Is páirtí sa Chomhaontú é an tAontas Eorpach in éineacht lena Bhallstáit.
 2.2.Comhchoiste LEE
 Tá Comhchoiste LEE freagrach as Comhaontú LEE a bhainistiú. Is fóram é chun tuairimí a bhaineann le feidhmiú Chomhaontú LEE a mhalartú. Is de chomhthoil a ghlactar cinntí an Chomhchoiste. I gcomhréir le Conradh Liospóin, is í an tSeirbhís Eorpach Gníomhaíochta Seachtraí atá freagrach as ábhair LEE a chomhordú ar thaobh an Aontais.
 2.3.An gníomh atá beartaithe ag Comhchoiste LEE
 Táthar ag súil go nglacfaidh Comhchoiste LEE an Cinneadh ó Chomhchoiste LEE (‘an gníomh atá beartaithe’) maidir le leasú ar Phrótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse.
 Is é is cuspóir don ghníomh atá beartaithe comhar na bPáirtithe Conarthacha i gComhaontú LEE a leathnú chun rannpháirtíocht Stáit CSTE LEE sa Sásra Aontais um Chosaint Shibhialta (UCPM) a chumhdach. Dá bhrí sin, déanfar Rialachán (AE) 2021/836 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 20 Bealtaine 2021 lena leasaítear Cinneadh Uimh. 1313/2013/AE maidir leis an Sásra Aontais um Chosaint Shibhialta
 1
 a ionchorprú i gComhaontú LEE.
 Ós rud é nár léirigh Lichtinstéin gur spéis léi a bheith rannpháirteach sa Sásra Aontais um Chosaint Shibhialta (UCPM), baineann an dréacht-Chinneadh ó Chomhchoiste LEE leis an Iorua agus an Íoslainn amháin.
 I gcomhréir le beartas buiséadach an Aontais, ní féidir a bheith rannpháirteach in aon chor i ngníomhaíocht de chuid an Aontais go dtí go n-íocfar an ranníocaíocht airgeadais chomhfhreagrach. Is féidir an ranníocaíocht a dhéanamh, áfach, tar éis ghlacadh an dréacht-Chinnidh seo ón gComhairle agus tar éis don Choimisiún Eorpach glao an Aontais ar chistí a bhunú agus é a chur faoi bhráid Stáit CSTE LEE.
 Dá bhrí sin, chun an bhearna a líonadh le haghaidh na tréimhse idir an 1 Eanáir 2021 agus an t-am a gheofar an ranníocaíocht thuasluaite, beidh feidhm chúlghabhálach ag an dréacht-Chinneadh ón gComhchoiste ón 1 Eanáir 2021 ar aghaidh. Leis an éifeacht chúlghabhálach sin, ní dhéantar difear do chearta ná d’oibleagáidí na ndaoine lena mbaineann, agus déantar prionsabal an ionchais dhlisteanaigh a urramú.
 Beidh an gníomh atá beartaithe ina cheangal ar na páirtithe i gcomhréir le hAirteagail 103 agus 104 de Chomhaontú LEE.
 3.An seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais
 Cuireann an Coimisiún an dréacht-Chinneadh ó Chomhchoiste LEE faoi bhráid na Comhairle lena ghlacadh mar sheasamh an Aontais. Tá súil ag an gCoimisiún é a chur i láthair Chomhchoiste LEE a luaithe is féidir.
 Maidir le hábhar agus cineál dhréacht an Chinnidh ó Chomhchoiste LEE atá i gceangal, téitear thar an méid ar féidir a mheas nach bhfuil ann ach coigeartuithe teicniúla de réir Rialachán Uimh. 2894/94 ón gComhairle. Is í an Chomhairle, dá bhrí sin, a bhunóidh seasamh an Aontais.
 4.Bunús dlí
 4.1.Bunús dlí don nós imeachta
 4.1.1.Prionsabail
 In Airteagal 218(9) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) déantar foráil maidir le cinntí lena leagtar síos ‘na seasaimh a ghlacfar thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo, seachas gníomhartha lena bhforlíonfar nó lena leasófar creat institiúideach an chomhaontaithe.’
 Áirítear leis an gcoincheap ‘gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo’ gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo de bhua rialacha an dlí idirnáisiúnta lena rialaítear an comhlacht atá i gceist. Áirítear leis freisin ionstraimí nach bhfuil éifeacht cheangailteach leo faoin dlí idirnáisiúnta, ach ‘a bhféadfadh tionchar cinntitheach a bheith acu ar ábhar na reachtaíochta a ghlacfaidh reachtas an Aontais Eorpaigh’
 2
 .
 4.1.2.Feidhm maidir leis an gcás seo
 Is comhlacht é Comhchoiste LEE a cuireadh ar bun le comhaontú, eadhon Comhaontú LEE. An gníomh a iarrtar ar Chomhchoiste LEE a ghlacadh, is gníomh é a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leis. Beidh an gníomh atá beartaithe ceangailteach faoin dlí idirnáisiúnta i gcomhréir le hAirteagail 103 agus 104 de Chomhaontú LEE.
 Leis an ngníomh atá beartaithe ní fhorlíontar ná ní leasaítear creat institiúideach an Chomhaontaithe. Dá bhrí sin, is é Airteagal 218(9) CFAE an bunús dlí don nós imeachta maidir leis an gcinneadh atá beartaithe i gcomhar le hAirteagal 1(3) de Rialachán Uimh. 2894/94 ón gComhairle maidir le socruithe le haghaidh chur chun feidhme an Chomhaontaithe ar an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch.
 4.2.Bunús dlí substainteach
 4.2.1.Prionsabail
 An bunús dlí substainteach atá le cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE, braitheann sé go príomha ar chuspóir agus ar ábhar an ghnímh atá beartaithe agus a bhfuiltear ag glacadh seasamh thar ceann an Aontais ina leith. Má tá dhá aidhm ag an ngníomh atá beartaithe nó má tá dhá chomhpháirt ann agus más féidir ceann de na haidhmeanna nó de na comhpháirteanna sin a shainaithint mar phríomhaidhm nó mar phríomh-chomhpháirt agus an ceann eile a shainaithint mar aidhm nó comhpháirt theagmhasach, ní mór an cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE a bhunú ar bhunús dlí substainteach aonair, eadhon an bunús dlí a éilítear de réir na príomhaidhme nó na príomh-chomhpháirte.
 Maidir le gníomh atá beartaithe a bhfuil roinnt cuspóirí éagsúla á saothrú leis ag an am céanna, nó a bhfuil roinnt comhpháirteanna éagsúla ann, ar cuspóirí nó comhpháirteanna iad a bhfuil dlúthnasc doscartha eatarthu gan aon cheann acu a bheith teagmhasach le hais an ceann eile, ní mór, ar bhonn eisceachtúil, na bunúis chomhfhreagracha dlí áirithe a áireamh sa bhunús dlí substainteach atá le cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE.
 4.2.2.Feidhm maidir leis an gcás seo
 Comhfhreagróidh an bunús dlí substainteach atá leis an gcinneadh atá beartaithe don bhunús dlí substainteach atá leis an ngníomh dlí a dhéanann sé a ionchorprú i gComhaontú LEE.
 Tá an ‘Sásra Aontais um Chosaint Shibhialta’ bunaithe ar Theideal ‘Cosaint shibhialta’ CFAE (Airteagal 196 agus Airteagal 322(1)(a).
 Dá bhrí sin, tá na forálacha seo a leanas sa bhunús dlí substainteach atá leis an gcinneadh atá beartaithe: Airteagal 196 agus Airteagal 322(1)(a) CFAE.
 4.3.Conclúid
 Ba cheart Airteagal 196 agus Airteagal 322(1)(a) CFAE, i gcomhar le hAirteagal 218(9) CFAE agus Airteagal 1(3) de Rialachán Uimh. 2894/94 ón gComhairle a bhaineann le socruithe le haghaidh chur chun feidhme an Chomhaontaithe ar an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch, a bheith ina mbunús dlí leis an gcinneadh atá beartaithe.
 5.Impleachtaí Buiséadacha
 Déanfaidh an Iorua agus an Íoslainn ranníocaíocht i leith Bhuiséad an Aontais. Socrófar an méid cruinn i gcomhréir le forálacha Chomhaontú LEE, tar éis ghlacadh an dréacht‐Chinnidh seo ón gComhairle.
 6.Foilsiú an ghnímh atá beartaithe
 Le gníomh Chomhchoiste LEE, leasófar Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse, agus dá bhrí sin is gníomh é is iomchuí a fhoilsiú in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh tar éis a ghlactha.
 2021/0264 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh, thar ceann an Aontais Eorpaigh, laistigh de Chomhchoiste LEE i dtaca le Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE,
 maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse a leasú
 (Sásra Aontais um Chosaint Shibhialta (UCPM))
 (Téacs atá ábhartha maidir le LEE)
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 196 agus Airteagal 322(1)(a), i gcomhar le hAirteagal 218(9) de,
 Ag féachaint do Rialachán (CE) 2894/94 ón gComhairle an 28 Samhain 1994 a bhaineann le socruithe le haghaidh chur chun feidhme an Chomhaontaithe ar an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch
 3
 , agus go háirithe Airteagal 1(3) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Tháinig an Comhaontú ar an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch
 4
 (‘Comhaontú LEE’) i bhfeidhm an 1 Eanáir 1994.
 (2)De bhun Airteagal 98 de Chomhaontú LEE, féadfaidh Comhchoiste LEE a chinneadh Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, inter alia, a leasú, Prótacal ina bhfuil forálacha maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse.
 (3)Tá Rialachán (AE) 2021/836 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 5
 le hionchorprú i gComhaontú LEE.
 (4)Ba cheart, dá bhrí sin, Prótacal 31 (maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse) a ghabhann le Comhaontú LEE a leasú dá réir sin.
 (5)Ba cheart, dá bhrí sin, seasamh an Aontais i gComhchoiste LEE a bheith bunaithe ar an dréacht-Chinneadh ó Chomhchoiste LEE a leagtar amach san Iarscríbhinn a ghabhann leis an gCinneadh seo,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 An seasamh atá le glacadh, thar ceann an Aontais laistigh de Chomhchoiste LEE i ndáil leis an leasú atá beartaithe ar Phrótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, (maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse), beidh sé bunaithe ar an dréachtchinneadh ó Chomhchoiste LEE atá i gceangal leis an gCinneadh seo.
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm ar dháta a ghlactha.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 IO L 185, 26.5.2021, lch. 1
 (2)
 Breithiúnas ón gCúirt Bhreithiúnais an 7 Deireadh Fómhair 2014, an Ghearmáin v an Chomhairle, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, míreanna 61 go 64.
 (3)
 IO L 305, 30.11.1994, lgh. 6‐8.
 (4)
 IO L 1, 3.1.1994, lch. 3.
 (5)
 Rialachán (AE) 2021/836 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 20 Bealtaine 2021 lena leasaítear Cinneadh Uimh. 1313/2013/AE maidir leis an Sásra Aontais um Chosaint Shibhialta, IO L 185, 26.5.2021, lch. 1.
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,12.8.2021
 COM(2021) 470 final
 IARSCRÍBHINN
 a ghabhann leis an
 Togra le haghaidh CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh, thar ceann an Aontais Eorpaigh, laistigh de Chomhchoiste LEE i dtaca le Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse a leasú (Sásra Aontais um Chosaint Shibhialta (UCPM))
 IARSCRÍBHINN
 CINNEADH Ó CHOMHCHOISTE LEE
 Uimh. [...]
 an [...]
 lena leasaítear Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE, maidir le comhar i réimsí ar leith lasmuigh de na ceithre shaoirse
 TÁ COMHCHOISTE LEE,
 Ag féachaint don Chomhaontú ar an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch (‘Comhaontú LEE’), agus go háirithe Airteagail 86 agus 98 de,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Is iomchuí comhar na bPáirtithe Conarthacha i gComhaontú LEE a leathnú chun Rialachán (AE) 2021/836 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 20 Bealtaine 2021 lena leasaítear Cinneadh Uimh. 1313/2013/AE maidir leis an Sásra Aontais um Chosaint Shibhialta a chumhdach
 1
 .
 (2)Maidir le rannpháirtíocht Stáit CSTE sna gníomhaíochtaí atá mar thoradh ar Rialachán (AE) 2021/836, is iomchuí go gcuirfear an rannpháirtíocht sin ar bun ón 1 Eanáir 2021, gan beann ar an tráth a ghlacfar an Cinneadh seo nó má thugtar fógra maidir le comhlíonadh na gceanglas bunreachtúil le haghaidh an Chinnidh seo, más ann dóibh, tar éis an 10 Iúil 2021.
 (3)Ba cheart eintitis a bunaíodh i Stáit CSTE a bheith i dteideal páirt a ghlacadh i ngníomhaíochtaí lena gcuirfear tús roimh theacht i bhfeidhm an Chinnidh seo. Na costais a thabhaítear i leith na ngníomhaíochtaí sin, a gcuirtear tús lena gcur chun feidhme tar éis an 1 Eanáir 2021, is féidir a mheas gur costais iad atá incháilithe faoi na coinníollacha céanna is infheidhme maidir leis na costais a thabhaíonn eintitis a bunaíodh i mBallstáit den Aontas ar choinníoll go dtiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm roimh dheireadh na gníomhaíochta lena mbaineann.
 (4)I gComhaontú LEE agus go háirithe in Airteagal 81 de, leagtar amach coinníollacha maidir le rannpháirtíocht Stáit CSTE agus rannpháirtíocht a n‐institiúidí, a ngnóthas, a n‐eagraíochtaí agus a náisiúnach i gcláir an Aontais Eorpaigh.
 (5)Ba cheart, dá bhrí sin, Prótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE a leasú chun go mbeidh an comhar leathnaithe sin ann ón 1 Eanáir 2021,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Cuirtear an fho‐fhleasc seo a leanas isteach sa fhleasc (Cinneadh Uimh. 1313/2013/AE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle) d’Airteagal 10(8)(d) de Phrótacal 31 a ghabhann le Comhaontú LEE:
 ‘-32021 R 0836: Rialachán (AE) 2021/836 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 20 Bealtaine 2021 lena leasaítear Cinneadh Uimh. 1313/2013/AE maidir leis an Sásra Aontais um Chosaint Shibhialta (IO L 185, 26.5.2021, lgh. 1‐22).
 Na costais a thabhaítear i leith na ngníomhaíochtaí a gcuirtear tús lena gcur chun feidhme tar éis an 1 Eanáir 2021, is féidir a mheas gur costais iad atá incháilithe amhail ó dháta tosaigh na gníomhaíochta a shocraítear sa chomhaontú deontais nó sa chinneadh deontais lena mbaineann, faoi na coinníollacha a leagtar síos ann, ar choinníoll go dtiocfaidh Cinneadh Uimh. XX/2021 ó Chomhchoiste LEE an xx 2021 [an Cinneadh seo] i bhfeidhm roimh dheireadh na gníomhaíochta.
 Díolmhófar Lichtinstéin ó bheith rannpháirteach sa chlár seo agus ón ranníocaíocht airgeadais a bhaineann leis.’
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm an lá tar éis an fhógra dheireanaigh faoi Airteagal 103(1) de Chomhaontú LEE
 2*.
 Beidh feidhm aige ón 1 Eanáir 2021.
 Airteagal 3
 Foilseofar an Cinneadh seo i Roinn LEE, agus i bhForlíonadh LEE, d’Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil, [...].
 Thar ceann Chomhchoiste LEE
 An tUachtarán
 [...]
 Rúnaithe
 Chomhchoiste LEE
 [...]
 (1)
 IO L 185, 26.5.2021, lgh. 1‐22
 (2)
 *
 [Ní shonraítear aon cheanglas bunreachtúil.] [Sonraítear ceanglais bhunreachtúla.]


text:
 27.3.2010
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 80/37
 2010 m. sausio 27 d. pareikštas ieškinys byloje Arkema France prieš Komisiją
 (Byla T-23/10)
 2010/C 80/61
 Proceso kalba: anglų
 Šalys
 Ieškovė: Arkema France (Kolombas, Prancūzija), atstovaujama baristerio J. Joshua, advokato E. Aliende Rodríguez
 Atsakovė: Europos Komisija
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Panaikinti 2009 m. lapkričio 11 d. Komisijos sprendimo C(2009) 8682 1 straipsnio 1 ir 2 dalis, kiek jos susiję su ieškove, ir bet kuriuo atveju panaikinti 1 straipsnio 1 dalį, kiek joje pripažinta, kad ieškovė dalyvavo įvykdant pažeidimą alavo stabilizatorių sektoriuje nuo 1994 m. kovo 16 d. iki 1996 m. kovo 31 dienos.
 —
 Panaikinti 2 straipsniu ieškovei skirtas baudas.
 —
 Jei Teismas nepanaikintų visų baudų, įgyvendindamas neribotą jurisdikciją jis turėtų labai jas sumažinti.
 —
 Priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Šiuo ieškiniu prašoma panaikinti 2009 m. lapkričio 11 d. Komisijos sprendimą C(2009) 8682 byloje COMP/38.589 — Karščio stabilizatoriai, kuriame pripažinta, kad ieškovė dalyvavo įvykdant du atskirus EB 81 straipsnio (dabar — SESV 101 straipsnis) pažeidimus, kurių vienas susijęs su alavo stabilizatoriais, o kitas — su ESBO, ir kuriuo skiriama bauda kiekvieno produkto atžvilgiu.
 Savo ieškiniui pagrįsti ieškovė nurodo toliau pateiktus pagrindus.
 Pirma, tinkamai aiškinant Reglamento (EB) Nr. 1/2003 (1) 25 straipsnį, byla Akzo
 (2) nesustabdė termino ir Komisija praleido terminą skirti baudas už abu pažeidimus, remiantis dešimties metų „dvigubo apribojimo“ taisykle. Ieškovė teigia, kad Komisija padarė teisės klaidą, kai pripažino, jog Akzo teismo procesas sustabdė terminą ir padarė klaidingą išvadą, kad minėto reglamento 25 straipsnio 5 dalyje numatytas maksimalus dešimties metų terminas šiuo atveju galėjo būti pratęstas.
 Antra, ieškovė teigia, kad Komisija neturėjo teisėto intereso pripažinti, kad buvo padaryti pažeidimai, kurių atžvilgiu ji neturėjo įgaliojimų skirti baudų. Ieškovė tvirtina, kad Reglamento Nr. 1/2003 7 straipsnis leidžia Komisijai pripažinti, jog buvo padarytas pažeidimas neskiriant baudos, jei įrodoma, kad Komisija turi teisėtą interesą.
 Trečia, neatsižvelgiant į du pirmus pagrindus, ieškovė prašo Teismo panaikinti ginčijamo sprendimo 1 straipsnio 1 dalyje padarytą išvadą, kad ji dalyvavo vykdant pažeidimą alavo stabilizatorių sektoriuje nuo 1994 m. kovo 16 d. iki 1996 m. kovo 31 d ir teigia, kad Komisija neįrodė teisėto intereso padaryti tokią išvadą.
 Ketvirta, jei Teismas nepanaikintų visų baudų, ieškovė tvirtina, kad Komisija neįrodė, jog pažeidimas tęsėsi po 1999 m. vasario 23 d. ir todėl už antrą kartelio laikotarpį skirtą baudą reikia sumažinti, kad būtų atsižvelgta į trumpesnę pažeidimų trukmę.
 (1) 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (OL L 1, 2003, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 8 sk., 2 t., p. 205)
 (2) 2007 m. rugsėjo 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Akzo Nobel Chemicals ir Akcros Chemicals prieš Komisiją (T-125/03 ir T-253/03, Rink. p. II-3523).


text:
Lancasters röda ros, Rosa Gallica Officinalis, var symbolen för Huset Lancaster och senare för Lancashire.
 Under 1400-talets inbördeskrig var den röda rosen en symbol för dem som stödde huset Lancaster gentemot Huset York, vars symbol var en vit ros. Stridigheterna dem emellan gav kriget dess namn Rosornas krig. Konflikten avslutades i och med kung Henrik VII av England, som symboliskt enade den vita och den röda rosen i Tudorrosen, en symbol för Huset Tudor.
 I modern tid har lancasterrosen burits av 55th (West Lancashire) Territorial Division under första världskriget på fälttåg i Belgien och deras motto var "De som bär Lancasters röda ros segrar eller dör".
 Externa länkar
 Lancastershirevillages sida om den röda rosen (engelska)
 Symboler
 Englands historia
 Rosornas krig


text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 22000D0210(12)
 Uradni list L 035 , 10/02/2000 str. 0043 - 0044
 Sklep Skupnega odbora EGPšt. 12/1999z dne 29. januarja 1999o spremembi Priloge XV (Državna pomoč) k Sporazumu EGPSKUPNI ODBOR EGP JE -ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor ga spreminja Protokol o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu "Sporazum", in zlasti člena 98 Sporazuma,ker je bila Priloga XV k Sporazumu spremenjena s Sklepom št. 20/98 Skupnega odbora EGP z dne 6. marca 1998 [1];ker je treba Uredbo Sveta (ES) št. 1540/98 z dne 29. junija 1998 o določitvi novih pravil o pomoči ladjedelništvu [2] vključiti v Sporazum -SKLENIL:Člen 1Besedilo točke 1b (Direktiva Sveta 90/684/EGS) v Prilogi XV k Sporazumu se nadomesti z naslednjim:"398 R 1540: Uredba Sveta (ES) št. 1540/98 z dne 29. junija 1998 o določitvi novih pravil za pomoč ladjedelništvu (UL L 202, 18.7.1998, str. 1).Za namen tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:(a) izraz "država članica" se glasi "država članica Skupnosti ali država Efte". Izraz "države članice" se glasi "države članice Skupnosti ali države Efte";(b) "Komisija" se uporablja kot "pristojni nadzorni organ, kakor je opredeljeno v členu 62 Sporazuma EGP";(c) "skladno s skupnim trgom" se glasi "skladno z delovanjem Sporazuma EGP";(d) v členu 1(e) se izraz "državna pomoč v smislu členov 92 in 93 Pogodbe" glasi "državna pomoč v smislu členov 61 in 62 Sporazuma EGP";(e) v členu 2(2) se izraz "smernice Skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet" glasi "smernice Skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet [3] in postopkovna in vsebinska pravila Nadzornega organa EFTA na področju državne pomoči, Poglavje 24A o pomoči za pomorski promet [4]";(f) v členu 4(4) se izraz "zakonodaja in pravila Skupnosti" glasi "pravila iz Sporazuma EGP";(g) v členu 5(1) se izraz "smernice Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah" glasi "smernice Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah [5] in postopkovna in vsebinska pravila Nadzornega organa EFTA na področju državne pomoči, Poglavje 16 o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah [6]";(h) v členu 7 se izraza "člen 92(3)(a) Pogodbe" in "člen 92(3)(c) Pogodbe" glasita "člen 61(3)(a)" in "člen 61(3)(c)";(i) v členu 7 se izraz "veljavne smernice Skupnosti o regionalnih pomočeh" glasi "veljavne smernice Skupnosti o regionalnih pomočeh [7] in postopkovna in vsebinska pravila Nadzornega organa EFTA na področju državne pomoči, Del VI, pravila o regionalnih pomočeh [8]";(j) v členu 8 se izraz "okvir Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj" glasi "okvir Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj [9] in postopkovna in vsebinska pravila Nadzornega organa EFTA na področju državne pomoči, Poglavje 14 o pomoči za raziskave in razvoj [10]";(k) v členu 9(2) se izraz‚‘ "smernice Skupnosti o državnih pomočeh za varstvo okolja" glasi "smernice Skupnosti o državnih pomočeh za varstvo okolja [11] in postopkovna in vsebinska pravila Nadzornega organa EFTA na področju državne pomoči, Poglavje 15 o pomoči za varstvo okolja [12]";(l) v členu 10(1) se besede "člen 93 Pogodbe" glasijo "člen 62 Sporazuma EGP". V členu 10(2) se besede "člen 92 Pogodbe" nadomestijo z besedami "člen 31 Sporazuma EGP"."Člen 2Besedili Uredbe (ES) št. 1540/98 v islandskem in norveškem jeziku, ki sta priloženi ustreznim jezikovnim različicam tega sklepa, sta verodostojni.Člen 3Ta sklep začne veljati 30. januarja 1999 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.Uporablja se od 1. januarja 1999.Člen 4Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti.V Bruslju, 29. januarja 1999Za Skupni odbor EGPPredsednikF. Barbaso[1] UL L 272, 8.10.1998, str. 35.[2] UL L 202, 18.7.1998, str. 1.[3] UL C 205, 5.7.1997, str. 5.[4] UL L 316, 20.11.1997, str. 23.[5] UL C 368, 23.12.1994, str. 12.[6] UL C 38, 5.2.1998, str. 19.[7] UL C 74, 10.3.1998, str. 9.[8] UL L 111, 29.4.1999, str. 46.[9] UL C 45, 17.2.1996, str. 5.[10] UL L 245, 26.9.1996, str. 20.[11] UL C 72, 10.3.1994, str. 3.[12] UL L 231, 3.9.1994, str. 1.--------------------------------------------------


type: other

text:
Elektromos festékszóró »–› ÁrGép
 FőoldalTrendEELELEKElektromos festékszóró
 BoltértékelésElektromos festékszóró Extol Craft 80WElektromos festékszóró Extol Craft 80W Az EXTOL CRAFT elektromos festékszóró pisztoly kiváló társa lehet az otthoni vagy hobbi jellegű festésekre. Segítségével tárgyakat, felületeket szórhat le festékkel, lakkal, védőbevonattal. Kiválóan használható fa Ft 6.490 + 990,- Szállítási díj*
 (5)EXTOL Premium - Elektromos festékszóró,Szállítási idő: Készletről - 1 munkanap...80W (MB 412111): Műszaki információk: 230 V ~ 50 Hz, 80 W tartály 1000 ml lyukátmérő 0,6 mm, 0,8 mm max. szórás 260 g/perc tömeg 1,6 kg 1 ÉV GARANCIAFt 6.530 + 1250,- Szállítási díj*
 BoltértékelésPAINT ELEKTROMOS FESTÉKSZÓRÓPAINT ELEKTROMOS FESTÉKSZÓRÓGyors és hatékony festésre vágyik? Szeretné, hogy a festék ne hagyjon csíkot? Legyenek káprázatos felületei ezzel a festőcsomaggal! Megfelelően fed már az első réteg - így még jobban spórolhat a festékkel. Állítható a fújófej, Ft 6.595 + 990,- Szállítási díj*
 BoltértékelésExtol_ Extol elektromos festékszóró (412111)...00998: Teljesítmény: 80W Tartály: 1000ml Max: 260g/min Fuvóka: 0,6/0,8 mm Használati utasítás letöltése :Ft 6.710 + 1400,- Szállítási díj*
 BoltértékelésExtol elektromos festékszóró (412111)Teljesítmény: 80W Tartály: 1000ml Max: 260g/min Fuvóka: 0,6/0,8 mm Használati utasítás letöltése:Ft 6.710 + 1400,- Szállítási díj*
 Boltértékelés0 Elektromos festékszóróSzállítási idő: 3-5 napElektromos festékszóró Hálózatról működik Csak válra kell akasztani, és már használható is.Ft 9.898 Szállítási díj min.1150*
 Boltértékelés0 Elektromos festékszóróElektromos festékszóró Hálózatról működik Csak válra kell akasztani, és már használható is.Ft 9.898 Szállítási díj min.1150*
 Boltértékelés0 Elektromos festékszóró220v. Os konektroba csatlakoztatható, Csak vizes bázisú festékhez használható. Alkalmas falak, kerítések bútorok és a ház körül szinte minden festésére. Sokkal egyszerűbb, mint ecsettel, vagy hengerrel. Használat után könyen tisztítható. Higítóval ne tiszFt 9.999 Szállítási díj min.1150*
 Boltértékelés0 Elektromos festékszóróSzállítási idő: 3-5 nap220v. Os konektroba csatlakoztatható, Csak vizes bázisú festékhez használható. Alkalmas falak, kerítések bútorok és a ház körül szinte minden festésére. Sokkal egyszerűbb, mint ecsettel, vagy hengerrel. Használat után könyen tisztítható. Higítóval ne tiszFt 9.999 Szállítási díj min.1150*
 BoltértékelésDefort Elektromos festékszóró 80 WSzállítási idő: 1-2 napLeírás: Hálózati feszültség 230 V / 50 Hz Teljesítmény: 80 W Szórási mennyiség: 250 g/perc Tartály kapacitása: 0,8 l Súly: 1,65 kg Jellemzők : - Festék mennyiség szabályozás, könnyen tisztítható - Fogantyú, mellyel könnyen mozgatható, irFt 10.860 Szállítási díj min.1250*
 BoltértékelésFERM Elektromos festékszóró 120 WSzállítási idő: 3Cikkszám:
 SGM1008Ft 12.000 + 1000,- Szállítási díj*
 BoltértékelésFerm FSG-120 elektromos festékszóróHajlékony porlasztó hosszabító plafonok festéséhez, vizes és oldószer alapú festékek, lakkok lazúrok szórásához. Tartozék: 1 hajlékony porlasztóhosszabító,áttetsző festéktartály Feszültség 230 V~ Frekvencia 50 Hz Bemeno teljesítmény 120 W A szórófFt 12.990 + 1400,- Szállítási díj*
 BoltértékelésFerm Elektromos festékszóró FERM FSG-120,...elektromos festékszóró pisztoly: Tulajdonságok Átmérő Fúvóka: 0,5 mm Egyéb termékjellemzők Hajlékony porlasztóhosszabító plafonok festéséhez, vizes és oldószer alapú festékek, lakkok lazúrok szórásához Főbb jellemzők Pisztoly teljesítménye: 300 g/perc, tartálytérfogat: 800 ml Puha mFt 13.437 + 1499,- Szállítási díj*
 BoltértékelésFERM Elektromos festékszóró SGM 1008Feszültség: 230 V - 50 Hz Teljesítmény: 120 W A szórófej max. áramlási sebessége: 300 g/perc Tartály térfogata: 800 ml Szórófej átmérője: 0,8 mm Tömeg: 1,75 kg Lpa (hangnyomás kapacitás): 87.8 db(A) Lwa (hang teljesítményszint): 100.8 db(A) Rezgésérték: 1Ft 13.980 Szállítási díj min.1400*
 (5)Bosch PFS 55 elektromos szórópisztoly, festékszóróSzállítási idő: 1-3 munkanapGyártó: Bosch, Leírás: Kézzel vezetett rendszer, ideális kis és közepes festési munkákhoz\r\n, -: Finom festékszórás és csekély festékköd a SprayControl technológiának köszönhetően\r\nBeépített festékmennyiség-szabályozó\r\nBosch-SDS rendszer a gyors tiszBosch PFS 55termék a katalógusban...Ft 22.900 Szállítási díj ingyenes*
 BoltértékelésBOSCH PFS 55 + AJÁNDÉK ( GYAKORLÓ DVD FILM...) elektromos festékszóró rendszer: SprayControl technológia Festékmennyiség szabályozása Bosch SDSBOSCH PFS 55 festékszóró rendszerFinom festékszórás és csekély festékköd a SprayControl technológiának köszönhetően. Beépített festékmennyiség-szabályozó. Bosch-SDS rendszer a gyorsBosch PFS 55termék a katalógusban...Ft 25.690 + 1499,- Szállítási díj*
 BoltértékelésBOSCH PFS 55 + AJÁNDÉK ( GYAKORLÓ DVD FILMSzállítási idő: 1-3 nap...) elektromos festékszóró rendszer: SprayControl technológia Festékmennyiség szabályozása Bosch SDSBOSCH PFS 55 festékszóró rendszerFinom festékszórás és csekély festékköd a SprayControl technológiának köszönhetően. Beépített festékmennyiség-szabályozó. Bosch-SDS rendszer a gyorsBosch PFS 55termék a katalógusban...Ft 25.690 + 1490,- Szállítási díj*
 BoltértékelésRyobi SSP100 elektromos festékszóróJellemzők A festékszóró flexibilis szívócsöve lehetővé teszi bármely sarok könnyed festését a tartályban lévő festék teljes felhasználásával ezáltal csökkentve annak veszteséget Innovatív és szabadalmaztatott festékszóró rendszernek köszönhetően hígításRyobi SSP100termék a katalógusban...Ft 33.900 Szállítási díj ingyenes*
 (5)Bosch PFS 3000-2 elektromos szórópisztoly,Szállítási idő: 1-3 munkanap...festékszóró: Gyártó: Bosch, Leírás: Sokoldalú szórórendszer, mely maximálisan felhasználóbarát minden festési munkánál\r\n, -: ALLPaint technológia: minden festéktípus egyszerű felvitele\r\n Praktikus SDS-rendszerrel a festékek gyors utántöltéséért és az egyszerű tiszFt 35.490 Szállítási díj ingyenes*
 (5)Bosch PFS 5000 E elektromos szórópisztoly,Szállítási idő: 1-3 munkanap...festékszóró: Gyártó: Bosch, Leírás: Kategóriájában a legerősebb és legsokoldalúbb festékszóró rendszer\r\n, -: ALLPaint technológia: minden festéktípus egyszerű felvitele hígítás nélkül\r\n Praktikus SDS-rendszerrel a festékek gyors utántöltéséért és az egyszerű tisztFt 53.900 Szállítási díj ingyenes*
 Ajánlótovább:Rexel Wizard Elektromos tűzőgép Makita UH4570 Tefal 8523 elektromos kés Leitz 5533 Makita UR3000 Rexel Optima 40 Beurer TS23 Makita UH4861 Rexel Optima 70 Makita UH4261 Elektromos pumpa 12v elektromos pumpaBosch PFS 55 festékszóróBosch PFS 55 festékszóró rendszerExtol festékszóróFestékszóró 80WFestékszóró BOSCH PFS 105 EFestékszóró készletFestékszóró revellWagner festékszóróElektromos festőhengerElektromos fogkeféElektromos fogkefe 2Elektromos fogkefe 2dbElektromos fogkefe aegElektromos fogkefe d12Elektromos fogkefe fejElektromos fogkefe oral b triumph 5000Elektromos főzőlap dominóElektromos fűnyíró 3813A termékárakat és szállítási díjszabást az adott forgalmazó az utolsó ÁrGép-es frissítés óta esetleg módosította. Minden ár az adott forgalmazótól származó bruttó ár, amely a szállítási költséget nem tartalmazza. Az adatok tájékoztató jellegűek.


text:
ΑΝΑΒΑΘΜΙΣΗ POLIS - Κέντρο Δια Βίου Μάθησης 2: Δικαιολογητικά για την υποβολή φακέλου Εκπαιδευτών προγραμμάτων κατάρτισης ΛΑΕΚ ΟΑΕΔ
 Για την ένταξη Εκπαιδευτή στο Μητρώο Εκπαιδευτών ΛΑΕΚ του ΟΑΕΔ θα πρέπει οι υποψήφιοι αρχικά να εγγραφούν στο ηλεκτρονικό σύστημα του ΛΑΕΚ. Μετά την εγγραφή τους λαμβάνουν κωδικό ενεργοποίησης στο ηλεκτρονικό τους ταχυδρομείο και αφού ενεργοποιήσουν το λογαριασμό τους στο σύστημα, συμπληρώνουν, υποβάλλουν ηλεκτρονικά και τυπώνουν την αίτηση με τα προσωπικά τους στοιχεία, τις σπουδές και την προϋπηρεσία τους.
 Άμεσα οι υποψήφιοι Εκπαιδευτές-Εισηγητές είναι απαραίτητο να υποβάλλουν τα κάτωθι δικαιολογητικά (σε έντυπη μορφή):
 1.Το έντυπο «ΜΗΤΡΩΟ ΕΙΣΗΓΗΤΩΝ ΟΑΕΔ – ΛΑΕΚ» (την εκτύπωση της ως άνω έντυπης αίτησης)
 2.Βιογραφικό σημείωμα
 3. Φωτοτυπία Αστυνομικού Δελτίου Ταυτότητας
 4. Τίτλους σπουδών
 5. Βεβαιώσεις παρακολούθησης προγραμμάτων κατάρτισης – σεμιναρίων (όπου απαιτούνται και εάν υπάρχουν).
 6. Βεβαιώσεις προϋπηρεσίας (όπου απαιτούνται και εάν υπάρχουν)
 7. Οποιοδήποτε άλλο αποδεικτικό πιστοποιεί τα δηλωθέντα στοιχεία
 8. Έντυπο Υπεύθυνης Δήλωσης
 Για τους εκπαιδευτές που έχουν πιστοποιηθεί από τον ΕΟΠΠΕΠ υποβάλλονται ΜΟΝΟΝ τα 1, 2, 3, 4, 8 και η βεβαίωση πιστοποίησης.
 Όλα τα φύλλα των δικαιολογητικών είναι αριθμημένα με ενιαία αρίθμηση συμπεριλαμβανομένης και της αίτησης.
 Στο εξωτερικό μέρος του φακέλου αναγράφεται:
 "ΟΑΕΔ Διοίκηση
 "Αίτηση για ένταξη στο Μητρώο Εισηγητών ΟΑΕΔ -ΛΑΕΚ"
 Διεύθυνση Α3, Τμήμα ΛΑΕΚ, Εθνικής Αντιστάσεως 8, 174 56, Άλιμος"
 Η παρούσα διαδικασία γίνεται για μία και ΜΟΝΟΝ φορά.
 Στην περίπτωση που μεταβληθούν τα αρχικά δηλωθέντα στοιχεία, θα μπορείτε μετά από την πλήρη ανάπτυξη της εφαρμογής, να υποβάλετε τροποποιήσεις ή συμπληρώσεις μόνον ON – LINE.
 ΑΠΟΣΠΑΣΜΑ ΤΗΣ ΑΠΟΦΑΣΗΣ ΣΧΕΤΙΚΟ ΜΕ ΤΟ ΜΗΤΡΩΟ ΕΙΣΗΓΗΤΩΝ
 Όσοι επιθυμούν να διδάξουν σε προγράμματα κατάρτισης ΛΑΕΚ πρέπει να υποβάλουν ηλεκτρονικά αίτηση εγγραφής στο μητρώο των εισηγητών του ΟΑΕΔ και να προσκομίσουν τα προβλεπόμενα δικαιολογητικά για έλεγχο στην αρμόδια Υπηρεσία του ΟΑΕΔ.
 Κανένας εισηγητής δεν μπορεί να διδάξει σε πρόγραμμα κατάρτισης ΛΑΕΚ αν προηγουμένως δεν έχει λάβει τον Αριθμό Μητρώου Εισηγητή από τον ΟΑΕΔ.
 Οι εκπαιδευτές που έχουν ελληνική υπηκοότητα πρέπει να έχουν:
 Πτυχίο ή μεταπτυχιακό τίτλο τριτοβάθμιας εκπαίδευσης (ΑΕΙ – ΤΕΙ) ή ισότιμο τίτλο σπουδών του οποίου η κτήση έγινε στην αλλοδαπή και έχει αναγνωριστεί από τις αρμόδιες αρχές.
 Πτυχίο ΙΕΚ πιστοποιημένο από τον ΟΕΕΚ
 Πτυχίο ΤΕΕ Β ́ Κύκλου, ΤΕΛ ή Μέσων Τεχνικών Σχολών ή ισότιμου τίτλου σπουδών που βεβαιώνεται από τον ΟΕΕΚ • Πτυχίο ΤΕΕ Α ́ Κύκλου ή ΤΕΣ ή ισότιμου τίτλου σπουδών που βεβαιώνεται από τον ΟΕΕΚ ή
 Πτυχίο Κατώτερης Τεχνικής Σχολής ή ισότιμου τίτλου σπουδών που βεβαιώνεται από τον ΟΕΕΚ
 Απολυτήριο Γενικού Λυκείου και να έχουν παρακολουθήσει πρόγραμμα κατάρτισης διάρκειας τουλάχιστον 150 ωρών στο γνωστικό αντικείμενο κατάρτισης που θα διδάξουν. Η παρακολούθηση προγράμματος κατάρτισης βεβαιώνεται από Φορέα Κατάρτισης του Δημοσίου ή από πιστοποιημένο Φορέα Κατάρτισης όπου αναγράφεται ο Αριθμός Μητρώου Πιστοποίησης ή από Φορέα Κατάρτισης χωρίς πιστοποίηση όπου αναγράφεται ο αριθμός έγκρισης του συγκεκριμένου προγράμματος κατάρτισης.
 Σε περίπτωση που το πρόγραμμα κατάρτισης απαιτεί εκπαιδευτές με ιδιαίτερη εξειδίκευση και ο τίτλος σπουδών τους (ΑΕΙ, ΤΕΙ) δεν είναι αντίστοιχος με το αντικείμενο της κατάρτισης, τότε πέραν του τίτλου σπουδών τους πρέπει να προσκομίσουν εναλλακτικά:
 βεβαίωση της σχολής όπου αναφέρεται ότι ο συγκεκριμένος πτυχιούχος έχει διδαχθεί αντίστοιχο μάθημα με αυτό που πρόκειται να διδάξει ως εκπαιδευτής ή
 βεβαίωση παρακολούθησης προγράμματος κατάρτισης τουλάχιστον πενήντα (50) ωρών στο γνωστικό αντικείμενο που πρόκειται να διδάξει καθώς και βεβαίωση τριετούς τουλάχιστον επαγγελματικής ή διδακτικής εμπειρίας στο αντικείμενο αυτό.
 για τη διδασκαλία ξένης γλώσσας εκτός από τους πτυχιούχους αντίστοιχης ειδικότητας γίνονται δεκτά και πιστοποιητικά επάρκειας από το Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων
 για τη διδασκαλία αντικειμένων της πληροφορικής εκτός από πτυχίο της αντίστοιχης ειδικότητας, γίνονται δεκτοί και πτυχιούχοι τριτοβάθμιας εκπαίδευσης οι οποίοι είναι πιστοποιημένοι εκπαιδευτές πληροφορικής από φορείς πιστοποίησης εγκεκριμένους από τον Ο.Ε.Ε.Κ.
 Εκπαιδευτές που έχουν πιστοποιηθεί στο αντικείμενο που πρόκειται να διδάξουν και είναι εγγεγραμμένοι στο Μητρώο Εκπαιδευτών του ΕΚΕΠΙΣ, προσκομίζουν μόνο τη σχετική βεβαίωση πιστοποίησης.
 Δεν υποχρεούνται να προσκομίσουν τίτλο σπουδών ή βιογραφικό σημείωμα οι καθηγητές των Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων Τριτοβάθμιας Εκπαίδευσης (Α.Ε.Ι. και Τ.Ε.Ι.). Στη περίπτωση αυτή η επιχείρηση ή ο Φορέας Κατάρτισης προσκομίζει βεβαίωση από τη Γραμματεία του αντίστοιχου Ιδρύματος, όπου βεβαιώνεται η ιδιότητα του καθηγητή στο συγκεκριμένο εκπαιδευτικό Ίδρυμα καθώς και το αντικείμενο το οποίο διδάσκει.
 Σε εξαιρετικές περιπτώσεις, που κρίνεται αναγκαία η μετάκληση από το εξωτερικό εισηγητών με σπουδές σε αναγνωρισμένα εκπαιδευτικά ιδρύματα του εξωτερικού, για να διδάξουν σε προγράμματα κατάρτισης με εξειδικευμένες και υψηλού γνωστικού αντικειμένου απαιτήσεις και δεν είναι δυνατή η προσκόμιση επικυρωμένου τίτλου σπουδών, μπορεί εναλλακτικά να προσκομίζεται το βιογραφικό τους σημείωμα μαζί με συνοδευτικό έγγραφο της επιχείρησης ή του φορέα κατάρτισης που τους προσκαλεί, όπου θα αναφέρονται αναλυτικά τα ειδικά τους προσόντα και η αναγκαιότητα της πρόσκλησής τους.
 Πηγή: http://laek.oaed.gr
 Αναρτήθηκε από ΕΚΠΑΙΔΕΥΣΗ ΕΝΗΛΙΚΩΝ στις 11:32 μ.μ.
 ΟΑΕΔ: Ξεκίνησαν οι αιτήσεις της κοινωφελούς εργασίας για προσλήψεις στους Δήμους Ωραιοκάστρου, Πυλαίας-Χορτιάτη & Θέρμης
 Για την αίτησή σου έλα στα ΚΕΚ POLIS & ΑΝΑΒΑΘΜΙΣΗ Ο ΟΑΕΔ προκήρυξε το νέο πρόγραμμα κοινωφελούς εργασίας για προσλήψεις ανέργω...
 ΟΑΕΔ: ΕΝΑΡΞΗ ΥΛΟΠΟΙΗΣΗΣ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑΤΟΣ ΕΠΙΔΟΤΗΣΗΣ ΝΕ...
 ΟΙ ΑΝΕΜΟΜΠΕΛΑΔΕΣ ΤΑΞΙΔΕΨΑΝ ΜΕ ΕΠΙΤΥΧΙΑ ΣΤΗ ΘΕΣΣΑΛΟ...
 Διαγράφονται από το μητρώο ανέργων ΟΑΕΔ όσοι δεν α...
 Δικαιολογητικά για την υποβολή φακέλου Εκπαιδευτών...
 Δωρεάν Σεμινάρια Ανάπτυξης Δεξιοτήτων για νέους τη...
 ΚΑΛΑ ΧΡΙΣΤΟΥΓΕΝΝΑ ΜΕ ΕΝΑ ΔΕΝΔΡΟ ΕΥΧΕΣ
 "Ανεμομπελάδες στις Κυκλάδες" στην ΑΝΑΒΑΘΜΙΣΗ στη ...
 Λήγει σε 6 ημέρες η προθεσμία για το Πρόγραμμα Κοι...
 Χρηματοδότηση σε 4.800 εργαζόμενες-αυτοαπασχολούμε...
 4 απλοί τρόποι για να βρείτε επιχειρηματικές ιδέες...
 Σεμινάριο για την "ΟΡΓΑΝΩΣΗ ΤΟΥ ΧΡΟΝΟΥ" από τη Διο...
 Κατάρτιση και απασχόληση για 200 νέους επιστήμονες...
 ΣΤΑΣΗ: ΕΠΙΚΟΙΝΩΝΙΑ, ΣΤΗΝ "ΑΝΑΒΑΘΜΙΣΗ" ΜΕ ΕΠΙΤΥΧΙΑ
 Οι ΑΝΕΜΟΜΠΕΛΑΔΕΣ έρχονται στη Θεσσαλονίκη
 Οδηγός Επιβίωσης για την Αντιμετώπιση της Οικονομι...
 ΝΕΟ ΕΠΙΔΟΤΟΥΜΕΝΟ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑ ΚΑΤΑΡΤΙΣΗΣ ΓΙΑ ΚΩΦΟΥΣ Κ...
 ΟΑΕΔ: Σήμερα ξεκινά η υποβολή αιτήσεων για 7.400 κ...
 Νέο Πρόγραμμα Ανέργων: voucher κατάρτισης ανέργων ...
 ΟΑΕΔ :10.000 € σε 7.000 άνεργους για να ξεκινήσουν...
 "Κουτορνίθια" στην αίθουσα εκδηλώσεων του "Δελασάλ...
 ΠΑΓΚΟΣΜΙΑ ΗΜΕΡΑ ΑΤΟΜΩΝ με ΑΝΑΠΗΡΙΑ-Εκπληκτικό Βίντ...
 Κουπόνια (vouchers) έως €10.000 σε Επιχειρήσεις γι...
 Πρόγραμμα απόκτησης εργασιακής εμπειρίας για νεοει...
 Οι ΑΝΕΜΟΜΠΕΛΑΔΕΣ ΤΑΞΙΔΕΥΟΥΝ ΑΠΟ ΤΙΣ ΚΥΚΛΑΔΕΣ ΜΕ ΠΡ...
 Εξετάσεις Πιστοποίησης Πληροφορικής στο Ωραιόκαστρο στις 27 Αυγούστου
 ΕΛΑ ΚΙ ΕΣΥ ΣΤΟΥΣ ΚΑΛΥΤΕΡΟΥΣ Η ΑΝ@ΒΑΘΜΙΣΗ σας ενημερώνει για τη διεξαγωγή εξετάσεων πιστοποίησης στην Πληροφορική τη Δευτέρα 27 Αυγο...


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22001D0118(27)
 Oficiālais Vēstnesis L 015 , 18/01/2001 Lpp. 0053 - 0054
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 152/1999(1999. gada 5. novembris),ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas pielāgots ar protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk — "līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā:(1) līguma XX pielikums grozīts ar EEZ apvienotās komitejas 1999. gada 25. jūnija Lēmumu Nr. 88/1999 [1];(2) Komisijas 1993. gada 28. jūlija Lēmums 93/481/EEK par valsts programmu noformējumu saskaņā ar Padomes Direktīvas 91/271/EEK 17. pantu [2]jāiekļauj līgumā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsPēc līguma XX pielikuma 13. punkta (Padomes Direktīvā 91/271/EK) iekļauj šādu punktu:"13a. 393 D 0481: Komisijas 1993. gada 28. jūlija Lēmums 93/481/EEK par valsts programmu noformējumu saskaņā ar Padomes Direktīvas 91/271/EEK 17. pantu (OV L 226, 7.9.1993., 23. lpp.)."2. pants13.a punkts (Padomes Direktīvā 91/676/EEK) un 13.b punkts (Komisijas Lēmumā 92/446/EEK) attiecīgi kļūst par 13.b punktu un 13.c punktu.3. pantsKomisijas Lēmuma 93/481/EK teksts islandiešu un norvēģu valodās, kas pievienots atbilstīgiem šā lēmuma tulkojumiem, ir autentisks.4. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1999. gada 6. novembrī ar noteikumu, ka EEZ apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu.5. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.Briselē, 1999. gada 5. novembrīEEZ apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsN. v. Liechtenstein[1] OV L 296, 23.11.2000., 49. lpp.[2] OV L 226, 7.9.1993., 23. lpp.--------------------------------------------------


text:
Riigikogu liikme staatuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
 Riigikogu liikme staatuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
 RT I, 22.12.2014, 9
 19.12.2014 otsus nr 554
 § 1. Riigikogu liikme staatuse seaduse muutmine
 Riigikogu liikme staatuse seaduses tehakse järgmised muudatused:
 1) paragrahv 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 „§ 18. Immuniteet
 (1) Riigikogu liige ei kanna õiguslikku vastutust hääletamise ja poliitiliste avalduste eest Riigikogus või selle organites.
 (2) Riigikogu liige on puutumatu. Riigikogu liiget ei või takistada tema ülesandeid täitmast.
 (3) Riigikogu liikme immuniteeti ei või kasutada vaba mandaadi teostamisega mitteseotud tegevustes või õigusvastutusest kõrvalehoidmiseks.
 (4) Immuniteedist ei saa Riigikogu liige loobuda. Riigikogu liige võib anda kriminaalmenetluse seadustiku § 3822 lõigetes 1, 3 ja 4 nimetatud menetlustoiminguteks eelneva kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis nõusoleku Tallinna Ringkonnakohtu esimehele, põhiseaduskomisjonile või õiguskantslerile selle kohta, et ta on nõus immuniteediga kaetud üksikute menetlustoimingute tegemisega.
 (5) Ilma Riigikogu liikme eelneva kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekuta ei saa teda kohustada osalema haldus- ja tsiviilkohtumenetluses ning väärteomenetluses või rakendada tema suhtes sundtoomist, kui see takistab Riigikogu liikme ülesannete täitmist.
 (6) Riigikogu liikme suhtes menetlustoimingute tegemisel ning süüdistusakti koostamisel järgitakse kriminaalmenetluse seadustiku 141. peatükis sätestatut.”;
 2) seadust täiendatakse §-dega 181–185 järgmises sõnastuses:
 „§ 181. Aegumine
 (1) Kui Riigikogu liige on kahtlustatav kuriteo toimepanemises, siis selle kuriteo aegumine peatub.
 (2) Kuriteo aegumine uueneb, kui Riigikogu annab nõusoleku koostada Riigikogu liikme kohta süüdistusakt või kui Riigikogu liikme volitused lõpevad.
 § 182. Riigikogu liikme immuniteedi erisused väärteomenetluses
 (1) Väärteo toimepanemise korral võidakse Riigikogu liikme suhtes rakendada vahetut sundi määral, mis on vältimatult vajalik toimepandud väärteo fikseerimiseks.
 (2) Väärteo eest karistusena mõistetud aresti kannab Riigikogu liige ajal, kui see ei takista tema osalemist Riigikogu töös.
 § 183. Riigikogu liikme immuniteedi erisused korrakaitseliste riikliku järelevalve erimeetmete kohaldamisel
 Riigikogu liikme suhtes võib rakendada ilma tema nõusolekuta Riigikogu liikme ülesannete täitmist takistavaid korrakaitseseaduses sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid, kui on vajadus tõrjuda kõrgendatud ohtu isiku elule, kehalisele puutumatusele, füüsilisele vabadusele või suure väärtusega varalisele hüvele või kui esineb vahetu kõrgendatud oht, kus korrarikkumine leiab juba aset või on suur tõenäosus, et see kohe algab.
 § 184. Riigikogu liikme postisaadetise ja elektroonilise side võrgu kaudu edastatavate sõnumite kaitstus
 (1) Kriminaalmenetluse seadustiku § 89 alusel teostatavat Riigikogu liikme postisaadetise aresti ja läbivaatust võib Riigikogu liikme suhtes toimetada ainult lähtudes talle inkrimineeritava kuriteo tõendamisvajadusest.
 (2) Riigikogu liikme tööalased sõnumid, mida Riigikogu liige edastab või võtab vastu elektroonilise side võrgu kaudu, on kaitstud immuniteediga. See ei rakendu, kui Riigikogu liikme suhtes tehakse kriminaalmenetluse seadustiku § 3822 lõigete 1 ja 4 alusel menetlustoiminguid Tallinna Ringkonnakohtu esimehe või õiguskantsleri nõusolekul.
 § 185. Riigikogu liikme immuniteedi äravõtmise taotlus
 Riigikogu liikme suhtes menetlustoimingu tegemiseks või süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamiseks esitab õiguskantsler või riigi peaprokurör põhjendatud taotluse, milles näidatakse veenvalt, miks muul viisil ei ole võimalik eesmärki saavutada.”;
 3) paragrahv 19 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 „§ 19. Juurdepääs riigisaladusele ja salastatud välisteabele
 (1) Riigikogu liikmel on riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õigus tema kohustuste täitmiseks.
 (2) Peaministri või asjaomase ministri põhjendatud otsusel võib keelata Riigikogu liikmele juurdepääsu andmise konkreetsele salastatud välisteabele või riigisaladusele, kui:
 1) riigisaladus puudutab julgeolekualase teabe allikat;
 2) riigisaladus puudutab julgeolekuasutuse tegevuse meetodit, mille kasutamine ei ole veel lõppenud;
 3) riigisaladus puudutab julgeolekuasutuse poolt teabe kogumist julgeolekuasutuste seaduse §-s 25 või 26 sätestatud viisil ja see ei ole veel lõppenud või
 4) riigisaladuse avaldamine seab ohtu isikud, kelle suhtes on tehtud jälitustoiming, jälitustoimingu tegemises osalenud või jälitustoimingu tegemisse kaasatud isikud, samuti nende lähedased, või kui avaldamine ohustab koostöö salajasust.
 (3) Kui välislepingu kohaselt on julgeolekukontrolli läbiviimine salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse andmise kohustuslik eeltingimus, teostatakse julgeolekukontroll ka Riigikogu liikme suhtes.
 (4) Julgeolekukontroll teostatakse iga Riigikogu liikme suhtes, kes on määratud Riigikogu riigikaitsekomisjoni liikmeks. Kui riigikaitsekomisjoni liikmeks määratud Riigikogu liige ei läbi julgeolekukontrolli, määratakse tema asemele uus riigikaitsekomisjoni liige Riigikogu kodu- ja töökorra seaduses sätestatud korras.
 (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud julgeolekukontrolli läbimiseks täidab Riigikogu liige riigisaladusele juurdepääsu loa taotleja ankeedi ja allkirjastab nõusoleku, millega lubab julgeolekukontrolli teostaval asutusel saada julgeolekukontrolli teostamise ajal enda kohta teavet füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ja organitelt, ning esitab need Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile.
 (6) Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjon määrab Riigikogu liikme suhtes julgeolekukontrolli teostava julgeolekukontrolli asutuse, kellele ta edastab käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud dokumendid.
 (7) Julgeolekukontrolli asutus esitab Riigikogu liikme suhtes teostatud julgeolekukontrolli käigus kogutud andmed Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile kahe kuu jooksul, arvates käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud dokumentide saamisest.
 (8) Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjon otsustab, kas Riigikogu liige on julgeolekukontrolli läbinud. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.”.
 § 2. Karistusseadustiku täiendamine
 Karistusseadustiku § 81 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
 „(61) Kuriteo aegumise peatumise erisused seoses Riigikogu liikme immuniteediga on sätestatud Riigikogu liikme staatuse seaduse §-s 181.”.
 § 3. Kohtute seaduse täiendamine
 Kohtute seaduse § 24 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
 „(31) Tallinna Ringkonnakohtu esimees annab riigi peaprokuröri taotluse alusel nõusoleku kriminaalmenetluse seadustiku § 3822 lõikes 1 nimetatud menetlustoimingute tegemiseks Riigikogu liikme suhtes enne süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamist.”.
 „§ 4. Kriminaalmenetlusõiguse isikuline kehtivus
 Kriminaalmenetlusõigus kehtib võrdselt kõigi isikute kohta järgmiste eranditega:
 1) Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse liikme, riigikontrolöri, õiguskantsleri, Riigikohtu esimehe ja kohtuniku kohta süüdistusakti koostamise ning neid puudutavate mõnede menetlustoimingute erisused on sätestatud käesoleva seadustiku 14. peatükis;
 2) Riigikogu liikme suhtes enne süüdistusakti koostamist tehtavate menetlustoimingute ning süüdistusakti koostamise erisused on sätestatud käesoleva seadustiku 141. peatükis;
 3) isikule, kellel on diplomaatiline puutumatus või välislepingus ettenähtud muud eesõigused, võib Eesti kriminaalmenetlusõigust kohaldada välisriigi taotlusel, arvestades välislepingus sätestatud erisusi.”;
 2) 14. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 „14. peatükk
 VABARIIGI PRESIDENDI, VABARIIGI VALITSUSE LIIKME, RIIGIKONTROLÖRI, ÕIGUSKANTSLERI, RIIGIKOHTU ESIMEHE JA KOHTUNIKU KOHTA SÜÜDISTUSAKTI KOOSTAMISE JA MÕNEDE MENETLUSTOIMINGUTE TEGEMISE ERIKORD”;
 3) paragrahvi 375 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „Riigikogu liikme,”;
 4) paragrahvi 375 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
 5) paragrahvi 376 lõikest 1 ja § 377 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „Riigikogu liikme,”;
 6) paragrahvi 377 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 „(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud menetlustoimingute tegemisest teatatakse viivitamata riigi peaprokurörile.”;
 7) paragrahvi 378 lõikest 1, § 379 lõikest 1 ja § 380 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „Riigikogu liikme,”;
 8) paragrahvi 380 lõiked 3 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
 9) paragrahvi 381 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „Riigikogu liikme,”;
 10) paragrahvi 381 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 „(3) Riigikogu või Vabariigi Presidendi otsus anda nõusolek käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 nimetatud isiku kohta süüdistusakti koostamiseks peatab selle isiku ametikohustuste täitmise kuni kohtuotsuse jõustumiseni.”;
 11) seadust täiendatakse 141. peatükiga järgmises sõnastuses:
 „141. peatükk
 RIIGIKOGU LIIKME SUHTES MÕNEDE MENETLUSTOIMINGUTE TEGEMISE NING SÜÜDISTUSAKTI KOOSTAMISE ERIKORD
 § 3821. Peatüki kohaldamisala
 (1) Käesoleva peatüki sätteid järgitakse Riigikogu liikme suhtes käesoleva seadustiku §-s 3822 sätestatud menetlustoimingute tegemisel ning süüdistusakti koostamisel.
 (2) Käesoleva peatüki sätteid järgitakse käesoleva seadustiku §-s 3822 sätestatud menetlustoimingute tegemisel ning süüdistusakti koostamisel isikute suhtes, kes on käesoleva seadustiku §-des 3822 ja 3829 sätestatud nõusoleku andmise otsustamise ajal Riigikogu liikme staatuses, sõltumata sellest, kas tegu on pandud toime enne Riigikogu liikmeks asumist või Riigikogu liikmeks oleku ajal.
 (3) Käesolevas peatükis Riigikogu liikme kohta sätestatut kohaldatakse ka Riigikogu asendusliikmele, kes täidab Riigikogu liikme kohustusi.
 § 3822. Enne süüdistusakti koostamist tehtavate menetlustoimingute tegemise erikord
 (1) Riigikogu liikme suhtes võib enne süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamist kohaldada tõkendit, välja arvatud vahistamist, teostada läbiotsimist, läbivaatust ning vara aresti, samuti teha jälitustoiminguid, kui selle kohta on saadud riigi peaprokuröri kirjaliku põhjendatud taotluse alusel Tallinna Ringkonnakohtu esimehe nõusolek.
 (2) Tallinna Ringkonnakohtu esimehe poolt nõusoleku andmine läbiotsimiseks ei laiene läbiotsimisele Riigikogu hoonetes ning sealt leitud asitõendite, dokumentide ning sidevahendite kaasaviimisele või nende väljanõudmise korral nende väljastamisele.
 (3) Riigikogu liiget saab enne süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamist kahtlustatavana kinni pidada või sundpaigutada ekspertiisi tegemiseks raviasutusse või kohaldada tema suhtes tõkendina vahistamist, sundtoomist või aresti, kui selle kohta on saadud riigi peaprokuröri kirjaliku põhjendatud taotluse alusel Riigikogu põhiseaduskomisjoni nõusolek.
 (4) Riigikogu hoonetes läbiotsimiseks ning sealt leitud asitõendite, dokumentide ja sidevahendite kaasaviimiseks ning Riigikogu serverites asuva Riigikogu liikme tööalase kirjavahetuse väljaandmiseks on vajalik riigi peaprokuröri kirjaliku põhjendatud taotluse alusel antud õiguskantsleri nõusolek. Nimetatud toimingute juures viibib Riigikogu esimehe määratud isik.
 (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1, 3 või 4 nimetatud nõusolekut ei ole tarvis Riigikogu liikme kahtlustatavana kinnipidamiseks või tõkendina vahistamise kohaldamiseks, sundtoomiseks, ekspertiisi tegemiseks raviasutusse sundpaigutamiseks, läbiotsimise ja läbivaatuse teostamiseks, vara arestiks, samuti menetlustoimingute tegemiseks ning Riigikogu serverites asuva Riigikogu liikme tööalase kirjavahetuse väljastamiseks, kui ta tabatakse esimese astme kuriteo toimepanemiselt.
 (6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 loetletud menetlustoimingute tegemisest teatatakse viivitamatult riigi peaprokurörile ja Riigikogu esimehele.
 (7) Käesoleva paragrahvi lõikes 1, 3 või 4 nimetatud nõusolekut samaliigilise menetlustoimingu või tõkendi kohaldamiseks või selle jätkamiseks ei ole vaja uuesti taotleda, kui Riigikogu liige, kelle suhtes on varasemalt nõusolek juba antud, asub täitma oma kohustusi Riigikogu liikmena järgmises Riigikogu koosseisus.
 § 3823. Riigi peaprokuröri taotlus menetlustoimingute tegemiseks enne süüdistusakti koostamist ja taotluse menetlemine
 (1) Käesoleva seadustiku § 3822 lõigetes 1, 3 ja 4 nimetatud riigi peaprokuröri kirjalikus põhjendatud taotluses Tallinna Ringkonnakohtu esimehele, Riigikogu põhiseaduskomisjonile või õiguskantslerile märgitakse:
 1) isiku nimi, kelle kohta menetlustoimingu tegemiseks nõusolekut taotletakse;
 2) kuriteo asjaolud;
 3) kahtlustuse sisu ja kvalifikatsioon;
 4) asjaolud, miks ei ole taotletava menetlustoimingu eesmärki võimalik saavutada muude, vähem piiravate vahenditega.
 (2) Tallinna Ringkonnakohtu esimees, Riigikogu põhiseaduskomisjon või õiguskantsler annab nõusoleku vastavalt käesoleva seadustiku § 3822 lõikes 1, 3 või 4 sätestatud menetlustoimingute tegemiseks taotluses nimetatud isiku suhtes, välja arvatud juhul, kui menetlustoimingu tegemine oleks ilmselgelt põhjendamatu.
 (3) Tallinna Ringkonnakohtu esimees, Riigikogu põhiseaduskomisjon või õiguskantsler otsustab nõusoleku andmise või taotluse tagastamise esimesel võimalusel pärast riigi peaprokuröri taotluse saamist. Taotluse tagastamist tuleb põhjendada.
 (4) Kui käesoleva seadustiku § 3822 lõikes 3 nimetatud loa andmist taotletakse põhiseaduskomisjoni liikme suhtes, siis nimetatud liige põhiseaduskomisjoni istungil selle päevakorrapunkti arutamisel ei osale ega hääleta.
 § 3824. Tallinna Ringkonnakohtu esimehe, Riigikogu põhiseaduskomisjoni või õiguskantsleri nõusolek mõnede menetlustoimingute tegemiseks ning selle tagajärjed
 (1) Tallinna Ringkonnakohtu esimehe määrus, millega antakse nõusolek käesoleva seadustiku § 3822 lõikes 1 nimetatud menetlustoimingute tegemiseks Riigikogu liikme suhtes enne süüdistusakti koostamist, jõustub selle allakirjutamisega. Nimetatud määrus saadetakse viivitamatult riigi peaprokurörile. Määrust, millega antakse nõusolek menetlustoimingu tegemiseks, tutvustatakse enne menetlustoimingu tegemist isikule, kelle suhtes menetlustoimingut tehakse. Määrust, millega antakse nõusolek jälitustoimingu tegemiseks, ei tutvustata isikule, kelle suhtes jälitustoimingut tehakse.
 (2) Riigikogu põhiseaduskomisjoni otsus anda nõusolek käesoleva seadustiku § 3822 lõikes 3 nimetatud menetlustoimingute tegemiseks Riigikogu liikme suhtes enne süüdistusakti koostamist jõustub selle vastuvõtmisega. Põhiseaduskomisjoni protokollilise otsuse väljavõte saadetakse viivitamata riigi peaprokurörile, kes tutvustab seda enne menetlustoimingu tegemist isikule, kelle suhtes menetlustoimingut tehakse.
 (3) Õiguskantsleri otsus anda nõusolek käesoleva seadustiku § 3822 lõikes 4 nimetatud menetlustoimingute tegemiseks Riigikogu liikme suhtes enne süüdistusakti koostamist jõustub selle allakirjutamisega. Õiguskantsler teavitab oma otsusest kirjalikult viivitamata riigi peaprokuröri, kes tutvustab seda enne menetlustoimingu tegemist isikule, kelle suhtes menetlustoimingut tehakse.
 (4) Kui Tallinna Ringkonnakohtu esimees, Riigikogu põhiseaduskomisjon või õiguskantsler on andnud oma määruse või otsusega nõusoleku Riigikogu liikme suhtes menetlustoimingute tegemiseks enne süüdistusakti koostamist, menetletakse kriminaalasja käesolevas seadustikus ettenähtud üldkorras.
 § 3825. Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamise erikord
 Riigikogu liikme kohta saab süüdistusakti koostada ainult õiguskantsleri ettepanekul ja Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul.
 § 3826. Õiguskantsleri ettepanek süüdistusakti koostamiseks
 (1) Ettepaneku anda nõusolek Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks esitab Riigikogule õiguskantsler riigi peaprokuröri kirjaliku põhjendatud taotluse alusel.
 (2) Õiguskantsler tutvub vajaduse korral kriminaaltoimiku materjaliga ja kujundab oma arvamuse, vältides tõendite hindamist.
 (3) Õiguskantsler esitab Riigikogule kirjaliku ettepaneku anda nõusolek süüdistusakti koostamiseks riigi peaprokuröri taotluses nimetatud isiku kohta, välja arvatud juhul, kui süüdistuse esitamine oleks ilmselgelt põhjendamatu.
 (4) Õiguskantsler esitab Riigikogule ettepaneku või tagastab riigi peaprokurörile taotluse ühe kuu jooksul taotluse saamisest arvates. Taotluse tagastamist tuleb põhjendada.
 (5) Riigikogu liikme suhtes, kelle puhul on eelmine Riigikogu koosseis juba andnud nõusoleku süüdistusakti koostamiseks ja kes asub täitma oma kohustusi Riigikogu liikmena järgmises Riigikogu koosseisus, ei ole vaja Riigikogu uut nõusolekut süüdistusakti koostamiseks.
 § 3827. Ettepaneku esitamine süüdistusakti koostamiseks
 (1) Õiguskantsleri ettepanek anda nõusolek Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks peab olema põhjendatud ja selles märgitakse:
 1) selle isiku nimi, kelle kohta süüdistusakti koostamiseks Riigikogu nõusolekut taotletakse;
 4) riigi peaprokuröri taotluses märgitud asjaolud;
 5) ettepanekut põhjendavad muud asjaolud.
 (2) Õiguskantsler ei tohi Riigikogule esitatavas ettepanekus väljuda süüdistuse sisust.
 (3) Õiguskantsleri ettepanekule lisatakse riigi peaprokuröri taotlus.
 § 3828. Süüdistusakti koostamise ettepaneku menetlemine Riigikogus
 (1) Õiguskantsleri käesoleva seadustiku § 3827 lõikes 1 sätestatud ettepanekut menetletakse Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt.
 (2) Õiguskantsleri ettekanne Riigikogule nõusoleku saamiseks Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks peab sisaldama käesoleva seadustiku § 3827 lõikes 1 nimetatud ettepanekus ja selle lisades esitatut.
 (3) Riigikogu esimees või aseesimees, kelle kohta süüdistusakti koostamiseks nõusolekut taotletakse, ei või sellekohase ettepaneku menetlemisel Riigikogu istungit juhatada.
 (4) Riigikogu liikmete küsimused ning õiguskantsleri vastused peavad jääma Riigikogule esitatud materjali piiridesse.
 (5) Riigikogu liikmele, kelle kohta süüdistusakti koostamiseks nõusolekut taotletakse, küsimusi ei esitata ning ta ei hääleta. Nimetatud Riigikogu liige võib soovi korral esineda kuni viieminutise sõnavõtuga.
 § 3829. Riigikogu nõusolek Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks ja selle tagajärjed
 (1) Riigikogu otsus anda Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks nõusolek jõustub selle vastuvõtmisega. Otsus saadetakse viivitamata ettepaneku esitajale, riigi peaprokurörile ning isikule, kelle kohta otsus on tehtud.
 (2) Riigikogu otsus anda nõusolek Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks ei peata Riigikogu liikme volitusi.
 (3) Kui Riigikogu on oma otsusega andnud nõusoleku Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks, menetletakse kriminaalasja käesolevas seadustikus ettenähtud üldkorras.
 § 38210. Süüdistusakti koostamine muus kuriteos
 (1) Kui asjaolud tingivad süüdistusakti koostamise muus kui õiguskantsleri ettepanekus märgitud kuriteos, on selleks vaja Riigikogu uut nõusolekut.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõusoleku annab Riigikogu käesolevas peatükis sätestatud korra kohaselt oma otsusega õiguskantsleri ettepaneku alusel.
 (3) Riigikogu uut nõusolekut ei ole vaja kuriteo kvalifikatsiooni täpsustamise korral ning sellest tulenevaks süüdistusakti muutmiseks ja uue süüdistusakti koostamiseks.”.
 § 5. Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse täiendamine
 Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seadust täiendatakse §-ga 253 järgmises sõnastuses:
 „§ 253. Kriminaalmenetluse seadustiku 141. peatüki kohaldamise erisused
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu kehtib ka Riigikogu liikme kohta, kes kriminaalmenetluse alustamise ajal ei olnud veel Riigikogu liige.”.
 § 6. Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmine
 Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 151 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 „(4) Kui ettepanek puudutab Riigikogu liikme kohta süüdistusakti koostamiseks nõusoleku saamist, siis sellele Riigikogu liikmele küsimusi ei esitata ja ta ei hääleta. Nimetatud Riigikogu liige võib soovi korral esineda kuni viieminutise sõnavõtuga.”.
 Käesoleva seaduse § 1 punkt 3 jõustub Riigikogu XIII koosseisu volituste alguspäeval.