text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,5.7.2016
 COM(2016) 440 final
 2016/0202(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 sõlmida Euroopa Liidu nimel 2015. aasta protokoll, millega muudetakse tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 1979. aasta Tokyo vooru käigus võeti vastu tsiviilõhusõidukitega kauplemise leping.
 Leping jõustus 1. jaanuaril 1980 ja praeguseks on sellele alla kirjutanud 32 riiki: Albaania, Austria, Belgia, Bulgaaria Kanada, Taiwan, Taani, Egiptus, Eesti, Euroopa Liit, Prantsusmaa, Gruusia, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Jaapan, Läti, Leedu, Luksemburg, Macau, Malta, Montenegro, Madalmaad, Norra, Portugal, Rumeenia, Hispaania, Rootsi, Šveits, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid..
 Lepinguga kaotati imporditollimaksud õhusõidukitele (v.a sõjalennukid) ja muudele lepinguga hõlmatud toodetele, eelkõige tsiviillennukite mootoritele ning nende osadele ja komponentidele, tsiviilõhusõidukite osadele ja sõlmedele ning lennusimulaatoritele ja nende osadele.
 Leping sisaldab sätteid valitsuse läbiviidavate tsiviilõhusõidukite hanke, ostule meelitamise keelu ja tsiviilõhusõidukite sektorile riigi rahalise abi andmise kohta.
 Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisas on loetletud tooted, mille suhtes kohaldatakse tollimaksuvaba kohtlemist või tollimaksuvabastust, kui need tooted on mõeldud kasutamiseks tsiviilõhusõidukites või maapealse lennutreeningu seadmetes ning ehituse, remondi, hoolduse, ümberehitamise, ümberkorraldamise või ettevalmistuse käigus nendesse paigaldamiseks. Lepingu lisas loetletud tooted on tollimenetlust silmas pidades liigitatud Maailma Tolliorganisatsiooni kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) tariifirubriikide kaupa.
 Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu vastuvõtmisest saadik on vastu võetud mitu harmoneeritud süsteemi versiooni. Sellest tulenevalt on tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa mitu korda muudetud harmoneeritud süsteemi uute versioonidega tehtud muudatuste ülevõtmiseks.
 2001. aasta novembris võtsid lepinguga ühinenud riigid vastu tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa muutmise protokolli, millega võeti lisasse üle harmoneeritud süsteemi 1992., 1996. ja 2002. versiooniga tehtud muudatused.
 Harmoneeritud süsteem vaadati läbi veel ka 2007. aastal ja WTO tsiviilõhusõidukite komitee valmistas alates 2008. aastast ette tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisas esitatud toodete loetelu muudatusi, et viia see vastavusse harmoneeritud süsteemi 2007. aasta versiooniga.
 Pärast aastatepikkust arutelu otsustas WTO tsiviilõhusõidukitega kauplemise komitee 5. novembril 2015 avada heakskiitmiseks 1979. aasta tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu protokoll, millega muudetakse lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta.
 Aruteludes osalesid tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepinguga ühinenud ELi liikmesriigid.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega
 2001. aasta novembris võtsid ühinenud riigid vastu tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa muutmise protokolli, millega võeti lisasse üle harmoneeritud süsteemi 1992., 1996. ja 2002. versiooniga tehtud muudatused.
 5. novembril 2015 avas WTO tsiviilõhusõidukitega kauplemise komitee heakskiitmiseks uue protokolli, millega muudetakse 2001. aasta protokolli selle viimiseks kooskõlla harmoneeritud süsteemi 2007. aasta versiooniga.
 •Kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega
 On kooskõlas ühise kaubanduspoliitikaga.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Protokoll hõlmab ühise kaubanduspoliitika küsimusi ning muudatus tehakse rahvusvahelise lepingu tehniliseks ajakohastamiseks selle kohaldamisala ja sisu muutmata.
 Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, tuleb kohaldada selle artikli 207 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a.
 •Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse), proportsionaalsus ja vahendi valik
 Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepinguga on ühinenud Euroopa Liit ja osa liikmesriike.
 Protokoll hõlmab ühise kaubanduspoliitika küsimusi ning muudatus tehakse rahvusvahelise lepingu tehniliseks ajakohastamiseks selle kohaldamisala ja sisu muutmata.
 Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, esitab komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus sõlmida tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu protokoll, millega muudetakse lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta.
 3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJUHINNANGUD
 •Järelhindamine ja kehtivate õigusaktide toimivuskontroll
 Kuna käesolev otsus käsitleb olemasoleva rahvusvahelise lepingu tehnilist ajakohastamist ilma selle kohaldamisala ja sisu muutmata, ei ole järelhindamist ega toimivuskontrolli tehtud.
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Komisjon ei ole korraldanud erilist konsultatsiooni sidusrühmadega, Protokoll oli mitme aasta jooksul arutlusel WTO tsiviilõhusõidukitega kauplemise komitees.
 Neis aruteludes osalesid tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepinguga ühinenud ELi liikmesriigid ja Euroopa Komisjon.
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Protokoll oli mitme aasta jooksul arutlusel WTO tsiviilõhusõidukitega kauplemise komitees.
 •Mõju hindamine
 Kuna otsus käsitleb olemasoleva rahvusvahelise lepingu tehnilist ajakohastamist ilma selle kohaldamisala ja sisu muutmata, ei ole selle mõju hinnatud.
 •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine
 Otsus ei mõjuta regulatiivset koormust ega lihtsustamist, kuna käsitleb olemasoleva rahvusvahelise lepingu tehnilist ajakohastamist ilma selle kohaldamisala ja sisu muutmata.
 •Põhiõigused
 Kuna otsus käsitleb olemasoleva rahvusvahelise lepingu tehnilist ajakohastamist ilma selle kohaldamisala ja sisu muutmata, ei avalda see mõju põhiõigustele.
 4.MÕJU EELARVELE
 Käesolev ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.
 5.MUUD KÜSIMUSED
 •Rakenduskavad ning seire-, hindamis- ja aruandluskord
 Protokoll jõustub nende allakirjutanute suhtes, kes on selle heaks kiitnud,
 1. juulil 2016. Teiste allakirjutanute suhtes jõustub protokoll 30. päeval pärast selle heakskiitmist.
 •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)
 Ei kohaldata.
 •Ettepaneku teatavate sätete üksikasjalik selgitus
 Nagu protokollis selgitatud, on muudatuse eesmärk harmoneeritud süsteemi 2007. aasta versioonis tehtud muudatuste tehniline ülevõtmine tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisasse lepingu kohaste toodete kohta.
 Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, esitab komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus sõlmida tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu protokoll, millega muudetakse lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta.
 2016/0202 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 sõlmida Euroopa Liidu nimel 2015. aasta protokoll, millega muudetakse tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Nõukogu otsusega 80/271/EMÜ
 1
 kiideti heaks GATTi tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu (edaspidi „leping“) sõlmimine.
 (2)Lepingule allakirjutanud leppisid 5. novembril 2015. aasta Genfis oma esindajate kaudu kokku avada heakskiitmiseks 2015. aasta protokoll, millega muudetakse tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa (edaspidi „protokoll“) kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi 2007. aasta versiooniga vastuvõetud muudatuste ülevõtmiseks.
 (3)Protokoll tuleks sõlmida Euroopa Liidu nimel,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu nimel sõlmitakse 2015. aasta protokoll, millega muudetakse tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa.
 Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma heakskiitmiskirja, millega väljendatakse liidu nõusolekut end protokolliga siduda
 2
 .
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 EÜT L 71, 17.3.1980, lk 1.
 (2)
 Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,5.7.2016
 COM(2016) 440 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 sõlmida Euroopa Liidu nimel 2015. aasta protokoll, millega muudetakse tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa lepingu kohaste toodete kohta
 LIIDE
 2015. AASTA PROTOKOLL, MILLEGA MUUDETAKSE TSIVIILÕHUSÕIDUKITEGA KAUPLEMISE LEPINGUT
 Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingule (edaspidi „leping“) allakirjutanud,
 OLLES pidanud läbirääkimisi eesmärgiga võtta lepingu lisasse üle kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) 2007. aasta versiooniga tehtud muudatused,
 LEPPISID oma esindajate kaudu kokku järgmises:
 1.Tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu lisa asendatakse käesoleva protokolli lisaga pärast selle jõustumist vastavalt lõikele 3.
 2.Protokoll on avatud heakskiitmiseks lepingule allakirjutanutele.
 3.Protokoll jõustub nende allakirjutanute suhtes, kes on selle heaks kiitnud, 1. juulil 2016. Teiste allakirjutanute suhtes jõustub protokoll 30. päeval pärast selle heakskiitmist.
 4.Käesolev protokoll antakse hoiule Maailma Kaubandusorganisatsiooni peadirektorile, kes viivitamatult esitab selle tõestatud ärakirja ja teatise iga vastuvõtmise kohta igale allakirjutanule ja liikmele vastavalt lõikele 2.
 5.Käesolev protokoll registreeritakse ÜRO põhikirja artikli 102 kohaselt.
 6.Käesolevas protokollis käsitletakse ainult tollimaksusid ja muid maksusid vastavalt lepingu artiklile 2. Käesolev protokoll ega sellega muudetud leping ei muuda ega mõjuta peale käesoleva protokolliga hõlmatud toodete suhtes kohaldatava tollimaksuvabastuse muid allakirjutaja õigusi ega kohustusi, mis tulenevad mis tahes WTO lepingust, millele on osutatud Marrakechi lepingu (millega asutati Maailma Kaubandusorganisatsioon) II artiklis, ja mis kehtivad päev enne käesoleva protokolli jõustumist.
 KOOSTATUD 5. novembril 2015. aastal Genfis ühes eksemplaris inglise, prantsuse ja hispaania keeles, kusjuures iga tekst on autentne.
 _______________
 LISA
 HÕLMATUD TOOTED
 1.Hõlmatud tooted on määratletud tsiviilõhusõidukitega kauplemise lepingu artiklis 1.
 2.Allakirjutanud lepivad kokku, et allpool kirjeldatud ning nõuetekohaselt koos harmoneeritud süsteemi rubriigi ja alamrubriigiga osutatud toodete suhtes kohaldatakse tollimaksuvaba kohtlemist või tollimaksuvabastust, kui need tooted on mõeldud kasutamiseks tsiviilõhusõidukites või maapealse lennutreeningu seadmetes
 1
 ning ehituse, remondi, hoolduse, ümberehitamise, ümberkorraldamise või ettevalmistuse käigus nendesse paigaldamiseks.
 3.Nende toodete hulka ei kuulu:
 mittekomplektsed ega lõpetamata tooted, välja arvatud juhul, kui neil on olemas õhusõiduki või maapealse lennutreeningu seadme* komplektse või valmisosa, -sõlme või -sisseseadeüksuse olulised tunnused (nt toode, millel on tsiviilõhusõidukite tootja osa number);
 materjalid mis tahes kujul (nt lehtede, plaatide, profiilide, ribade, varbmaterjali või torudena või muul kujul), välja arvatud juhul, kui nad on mõõtu või vormi lõigatud ja/või vormitud monteerimiseks tsiviilõhusõidukisse või maapealse lennutreeningu seadmesse* (nt toode, millel on tsiviilõhusõidukite tootja osa number);
 tooraine ja tarbekaubad.
 4.Käesoleva lisa kohaldamisel tähistab „Ex“ tootekirjeldusi, mis ei ammenda kõiki allpool loetletud harmoneeritud süsteemi rubriikide ja alamrubriikide tooteid.
 HSi rubriik
 Ex
 HSi alamrubriik
 Ex
 Kirjeldus
 39.17
 3917.21
 Etüleeni polümeeridest jäigad torud ja voolikud, liitmikega
 .22
 Propüleeni polümeeridest jäigad torud ja voolikud, liitmikega
 .23
 Vinüülkloriidi polümeeridest jäigad torud ja voolikud, liitmikega
 .29
 Muudest plastidest jäigad torud ja voolikud, liitmikega
 .31
 Painduvad plasttorud ja -voolikud, mille minimaalne lõhkemisrõhk on 27,6 MPa, liitmikega
 .33
 Painduvad plasttorud ja -voolikud, armeerimata või muul viisil teiste materjalidega sidumata, liitmikega
 .39
 Painduvad plasttorud ja -voolikud, armeeritud või muul viisil teiste materjalidega seotud, liitmikega
 .40
 Torude ja voolikute plastliitmikud
 39.26
 3926.90
 Muud plasttooted
 40.08
 4008.29
 Vulkaniseeritud kummist, v.a vahtkummist ja kõvakummist profiilvormid, mõõtu lõigatud
 40.09
 4009.12
 Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist), armeerimata või muul viisil teiste materjalidega kombineerimata, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 4009.22
 Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist), armeeritud või muul viisil ainult metalliga kombineeritud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 4009.32
 Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist), armeeritud või muul viisil ainult riidega kombineeritud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 4009.42
 Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist), armeeritud või muul viisil teiste materjalidega kombineeritud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 40.11
 4011.30
 Uued kummist õhkrehvid, lennunduses kasutamiseks
 40.12
 4012.13
 Protekteeritud kummist õhkrehvid, lennunduses kasutamiseks
 .20
 Kasutatud kummist õhkrehvid
 40.16
 4016.10
 Muud tooted vulkaniseeritud vahtkummist (v.a kõvakummist)
 .93
 Seibid jm tihendid vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist)
 .99
 Muud tooted vulkaniseeritud kummist (v.a vahtkummist ja kõvakummist)
 40.17
 4017.00
 Kõvakummist torud, voolikud ja lohvid, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 45.04
 4504.90
 Aglomeeritud korgist seibid jm tihendid
 48.23
 4823.90
 Paberist või papist seibid jm tihendid
 68.12
 6812.80
 Kroküdoliidist tooted, v.a rõivad, rõivamanused, jalanõud ja peakatted, paber, papp ja vilt, pressitud asbestkiust tihendusmaterjal, lehtedena või rullides
 .99
 Muud asbestist tooted, v.a rõivad, rõivamanused, jalanõud ja peakatted, paber, papp ja vilt, pressitud asbestkiust tihendusmaterjal, lehtedena või rullides
 68.13
 6813.20
 Asbesti alusel hõõrdematerjalidest pidurihõõrdkatted ja -klotsid ning muud tooted siduritele jms, monteerimata
 .81
 Asbesti mittesisaldavad, mineraalainete alusel hõõrdematerjalidest pidurihõõrdkatted ja -klotsid, monteerimata
 .89
 Asbesti mittesisaldavad, mineraalainete alusel hõõrdematerjalidest muud tooted, monteerimata
 70.07
 7007.21
 Lamineeritud kildumatust klaasist tuuleklaas
 73.04
 7304.31
 Ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, rauast (v.a malmist) või legeerimata terasest, külmtõmmatud või külmvaltsitud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .39
 Ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, rauast (v.a malmist) või legeerimata terasest (v.a külmtõmmatud ja külmvaltsitud), liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .41
 Ümmarguse ristlõikega õmblusteta roostevabast terasest torud, külmtõmmatud või külmvaltsitud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .49
 Ümmarguse ristlõikega õmblusteta roostevabast terasest torud (v.a külmtõmmatud ja külmvaltsitud), liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .51
 Ümmarguse ristlõikega õmblusteta legeerterasest, v.a roostevabast terasest torud, külmtõmmatud ja külmvaltsitud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .59
 Ümmarguse ristlõikega õmblusteta legeerterasest, v.a roostevabast terasest torud (v.a külmtõmmatud ja külmvaltsitud), liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .90
 Muud kui ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, rauast (v.a malmist) või terasest, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 73.06
 7306.30
 Keevisõmblusega, ümmarguse ristlõikega, rauast või legeerimata terasest torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .40
 Keevisõmblusega, ümmarguse ristlõikega, roostevabast terasest torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .50
 Keevisõmblusega, ümmarguse ristlõikega, legeerterasest, v.a roostevabast terasest torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .61
 Keevisõmblusega, ruudu- või ristkülikukujulise ristlõikega, rauast või terasest torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .69
 Muud keevisõmblusega, mitteümmarguse ristlõikega, rauast või terasest torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 73.12
 7312.10
 Rauast või terasest keerutatud traadid, trossid ja kaablid, elektriisolatsioonita, liitmikega
 .90
 Rauast või terasest põimitud lindid, tropid jms, elektriisolatsioonita, liitmikega
 73.22
 7322.90
 Rauast või terasest õhukuumendid ja kuuma õhu jaotusseadmed, mitteelektrilise kuumendusega, elektrimootorilt käitatava ventilaatori või õhupuhuriga, v.a nende osad
 73.24
 7324.10
 Roostevabast terasest valamud ja kraanikausid
 .90
 Muud rauast või terasest sanitaartehnikatooted, v.a roostevabast terasest valamud ja kraanikausid ning rauast või terasest vannid
 73.26
 7326.20
 raud- või terastraadist tooted
 74.13
 7413.00
 Vasest keerutatud traadid, kaablid, põimitud lindid jms, elektriisolatsioonita, liitmikega
 76.08
 7608.10
 Legeerimata alumiiniumist torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 .20
 Legeeritud alumiiniumist torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 81.08
 8108.90
 Titaanist torud, liitmikega, gaaside ja vedelike juhtimiseks
 83.02
 8302.10
 Mitteväärismetallist hinged
 .20
 Mitteväärismetallist kinnitusdetailidega pöörd- või rullrattad
 .42
 Mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted mööbli jaoks
 .49
 Muud mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms
 .60
 Uste mitteväärismetallist automaatsulgurid
 83.07
 8307.10
 Painduvad rauast või terasest torud, furnituuriga
 .90
 Painduvad mitteväärismetallist (v.a rauast ja terasest) torud, furnituuriga
 84.07
 8407.10
 Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja rootormootorid õhusõidukitele
 84.08
 8408.90
 Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diiselmootorid ja pooldiiselmootorid) õhusõidukitele
 84.09
 8409.10
 Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8407 10 ja 8408 90 mootorites õhusõidukitele
 84.11
 8411.11
 Turboreaktiivmootorid veojõuga kuni 25 kN
 .12
 Turboreaktiivmootorid veojõuga üle 25 kN
 .21
 Turbopropellermootorid võimsusega kuni 1 100 kW
 .22
 Turbopropellermootorid võimsusega üle 1 100 kW
 .81
 Gaasiturbiinid, v.a turboreaktiivmootorid ja turbopropellermootorid, võimsusega kuni 5 000 kW
 .82
 Gaasiturbiinid, v.a turboreaktiivmootorid ja turbopropellermootorid, võimsusega üle 5 000 kW
 .91
 Turboreaktiivmootorite ja turbopropellermootorite osad
 .99
 Gaasiturbiinide (v.a turboreaktiivmootorite ja turbopropellermootorite) osad
 84.12
 8412.10
 Reaktiivmootorid, v.a turboreaktiivmootorid
 .21
 Hüdraulilised masinad ja jõuseadmed, lineaarsed (silindrid)
 .29
 Hüdraulilised masinad ja jõuseadmed, mittelineaarsed
 .31
 Pneumaatilised masinad ja jõuseadmed, lineaarsed (silindrid)
 .39
 Pneumaatilised masinad ja jõuseadmed, mittelineaarsed
 .80
 Mitteelektrilised masinad ja jõuseadmed, v.a reaktiivmootorid, ning hüdraulilised ja pneumaatilised masinad ja jõuseadmed
 .90
 Reaktiivmootorite ning hüdrauliliste, pneumaatiliste ja muude mitteelektriliste masinate ja jõuseadmete osad
 84.13
 8413.19
 Vedelikupumbad, paigaldatud mõõteseadmega või konstruktsiooniga, mis näeb ette mõõteseadme paigaldamise
 .20
 Käsipumbad vedelike pumpamiseks, ilma mõõteseadmeta ja konstruktsiooniga, milles mõõteseadme paigaldamist pole ette nähtud
 .30
 Kütusepumbad, määrdeõlipumbad, jahutusvedelikupumbad sisepõlemis-kolbmootorite jaoks
 .50
 Tööorgani vahelduvsuunalise liikumisega vedelikupumbad, v.a alamrubriikidesse 8413 19, 8413 20 ja 8413 30 kuuluvad
 .60
 Rootorpumbad vedelike pumpamiseks, v.a alamrubriikidesse 8413 19, 8413 20 ja 8413 30 kuuluvad
 .70
 Tsentrifugaalpumbad vedelike pumpamiseks, v.a alamrubriikidesse 8413 19, 8413 20 ja 8413 30 kuuluvad
 .81
 Vedelikupumbad, v.a alamrubriikidesse 8413 19, 8413 20, 8413 30, 8413 50, 8413 60 ja 8413 70 kuuluvad
 .91
 Vedelikupumpade osad
 84.14
 8414.10
 Vaakumpumbad
 .20
 Käsi- ja jalg-õhupumbad
 .30
 Õhu- ja gaasikompressorid, mida kasutatakse jahutusseadmetes
 .51
 Laua-, põranda-, seina-, akna-, lae- ning katuseventilaatorid, mille iseseisva elektrimootori võimsus ei ületa 125 W
 .59
 Ventilaatorid, v.a alamrubriiki 8414 51 kuuluvad
 .80
 Muud õhupumbad, õhu- ja gaasikompressorid
 .90
 Õhu- ja vaakumpumpade, õhu- ja gaasikompressorite ning ventilaatorite osad
 84.15
 8415.81
 Kliimaseadmed, mis koosnevad mootoriga varustatud ventilaatorist ning seadmetest õhutemperatuuri ja õhuniiskuse reguleerimiseks, k.a seadmed, mis ei võimalda niiskust eraldi reguleerida, jahutusseadmega ning jahutus- ja kütterežiimi vahelise ümberlülitamise reguleerventiiliga (reverseeritavad soojuspumbad)
 .82
 Kliimaseadmed, mis koosnevad mootoriga varustatud ventilaatorist ning seadmetest õhutemperatuuri ja õhuniiskuse reguleerimiseks, k.a seadmed, mis ei võimalda niiskust eraldi reguleerida, jahutusseadmega, kuid ilma jahutus- ja kütterežiimi vahelise ümberlülitamise reguleerventiilita
 .83
 Kliimaseadmed, mis koosnevad mootoriga varustatud ventilaatorist ning seadmetest õhutemperatuuri ja õhuniiskuse reguleerimiseks, k.a seadmed, mis ei võimalda niiskust eraldi reguleerida, jahutusseadmeta
 .90
 Kliimaseadmete osad, alamrubriikidesse 8415 81, 841582 ja 8415 83 kuuluvad
 84.18
 8418.10
 Kombineeritud ehitusega külmikud-sügavkülmikud, eraldi välisustega
 .30
 Kastikujulised sügavkülmikud mahuga kuni 800 l
 .40
 Kapikujulised sügavkülmikud mahuga kuni 900 l
 .61
 Kompressoriga külmutusseadmed, mille kondensaatoriks on soojusvaheti
 .69
 Külmutus- ja sügavkülmutusseadmed, v.a olmekülmikud, ning külmutus- ja sügavkülmutusseadmed, rubriiki 8418 10, 8418 30, 8418 40 ja 841861 kuuluvad
 84.19
 8419.50
 Soojusvahetid
 .81
 Seadmed kuumade jookide valmistamiseks, toidu keetmiseks ja kuumutamiseks
 .90
 Soojusvahetite osad, rubriiki 8419 50 kuuluvad
 84.21
 8421.19
 Tsentrifuugid
 .21
 Seadmed vee puhastamiseks või filtreerimiseks
 .23
 Sisepõlemismootorite õli- ja kütusefiltrid
 .29
 Seadmed vee ning muude vedelike (v.a vee ja jookide) puhastamiseks ja filtreerimiseks , v.a alamrubriiki 8421 23 kuuluvad
 .31
 Sisepõlemismootorite õhufiltrid
 .39
 Seadmed gaaside filtreerimiseks või puhastamiseks, v.a sisepõlemismootorite õhuvõtufiltrid
 84.24
 8424.10
 tulekustutid, nii laetud kui laadimata
 84.25
 8425.11
 Elektrimootoriga talid ja tõstukid (v.a skipptõstukid)
 .19
 Muu kui elektrimootoriga talid ja tõstukid (v.a skipptõstukid)
 .31
 Elektrimootoriga vintsid ja kepselid
 .39
 Muu kui elektrimootoriga vintsid ja kepselid
 .42
 Hüdraulilised tungrauad
 .49
 Muud kui hüdraulilised tungrauad
 84.26
 8426.99
 Muud kraanad
 84.28
 8428.10
 Liftid ning skipptõstukid
 .20
 Pneumaatilised elevaatorid ning konveierid
 .33
 Pidevtoimega lintelevaatorid ja -konveierid kaupadele ja materjalidele (v.a spetsiaalselt allmaatranspordiks)
 .39
 Pidevtoimega kopp- ja lintelevaatorid ja -konveierid kaupadele ja materjalidele (v.a spetsiaalselt allmaatranspordiks)
 .90
 Muud tõste-, teisaldus-, peale- või mahalaadimismehhanismid
 84.43
 8443.31
 Kahte või enamat printimise, kopeerimise või faksimise funktsiooni täitvad seadmed, mis on ühendatavad automaatse andmetöötlusseadmega või arvutivõrku
 .32
 Trükimasinad, mis kasutavad trükkimiseks trükiplaate, -silindreid jm rubriiki 8442 kuuluvaid trükivorme ja on ühendatavad automaatse andmetöötlusseadmega või arvutivõrku
 84.71
 8471.41
 Muud arvutid, mis sisaldavad ühes korpuses vähemalt kesktöötlusseadet ja ühildatud või ühildamata sisend- ja väljundseadet
 .49
 Muud süsteemina esitatud arvutid, v.a alamrubriiki 8471 41 kuuluvad
 .50
 Töötlusseadmed peale alamrubriigis 8471.41 või 8471.49 nimetatute, mis sisaldavad või ei sisalda ühes ja samas korpuses ühte või kahte järgmistest seadmetest: salvestusseade, sisendseade, väljundseade
 .60
 Sisend- või väljundseadmed, samas korpuses mäluseadet sisaldavad või mitte
 .70
 Mäluseadmed
 84.79
 8479.89
 Järgmised grupis 84 mujal nimetamata eriotstarbelised seadmed ning mehhanismid: mitteelektrilised käivitusmootorid, mitteelektrilised propelleri sammuregulaatorid, mitteelektrilised servomehhanismid, mitteelektrilised tuuleklaasipuhastajad, hüdropneumaatilised akud, pneumaatilised starterid turboreaktiiv-, turbopropeller- jm gaasiturbiinmootoritele, spetsiaalkonstruktsiooniga sanitaarsõlmed õhusõidukitele, reverseerimismehhanismide tõmmitsate mehaanilised ajamid, õhuniisutid ja -kuivatid.
 .90
 Alamrubriigis 8479 89 loetletud seadmete ja mehhanismide osad
 84.83
 8483.10
 Ülekandevõllid (k.a nukk- ja väntvõllid) ning vändad
 .30
 Laagrikered sisseehitatud veerelaagriteta, liugelaagrid
 .40
 Ajamid ja hammasülekanded, v.a eraldi hammas- või ketirattad ning muud ülekandeelemendid, kuul- või rull-käigukruvid, Käigukastid jm reduktorid, sh hüdrotransformaatorid
 .50
 Hoo-, rihma- ja plokirattad, k.a liitplokid
 .60
 Ühendusmuhvid ning liigendühendused (k.a universaalliigendid)
 .90
 Eraldi hammas- või ketirattad ning muud ülekandeelemendid; alamrubriikide 8483 10, 8483 30, 8483 40, 8483 50 ja 8483 60 toodete osad
 84.84
 8484.10
 mitmekihilised seibid, tihendid jms (kihid ainult metallidest või kombineeritud muude materjalidega)
 .90
 Pakitud komplektid kõikvõimalikke seibe ning tihendeid
 85.01
 8501.20
 Universaalsed alalis- ja vahelduvvoolumootorid võimsusega üle 735 W, kuid mitte üle 150 kW
 .31
 Alalisvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 735 W, kuid mitte üle 750 W; alalisvoolugeneraatorid võimsusega kuni 750 W
 .32
 Alalisvoolumootorid ja alalisvoolugeneraatorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 750 W, kuid mitte üle 75 kW
 .33
 Alalisvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 75 kW, kuid mitte üle 150 kW; Alalisvoolugeneraatorid võimsusega üle 75 kW, kuid mitte üle 375 kW
 .34
 Alalisvoolugeneraatorid võimsusega üle 375 kW
 .40
 Ühefaasilised vahelduvvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 735 W, kuid mitte üle 150 kW
 .51
 Mitmefaasilised alalisvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 735 W, kuid mitte üle 750 W
 .52
 Mitmefaasilised alalisvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 750 W, kuid mitte üle 75 kW
 .53
 Mitmefaasilised alalisvoolumootorid, v.a alamrubriiki 8501 20 kuuluvad, võimsusega üle 75 kW, kuid mitte üle 150 kW
 .61
 Vahelduvvoolugeneraatorid võimsusega kuni 75 kVA
 .62
 Vahelduvvoolugeneraatorid võimsusega üle 75 kVA, kuid mitte üle 375 kVA
 .63
 Vahelduvvoolugeneraatorid võimsusega üle 375 kVA, kuid mitte üle 750 kVA
 85.02
 8502.11
 Voolugeneraatorseadmed survesüütega sisepõlemismootoritega (diisel- või pooldiiselmootoritega), võimsusega kuni 75 kVA
 .12
 Voolugeneraatorseadmed survesüütega sisepõlemismootoritega (diisel- või pooldiiselmootoritega), võimsusega üle 75 kVA, kuid mitte üle 375 kVA
 .13
 Voolugeneraatorseadmed survesüütega sisepõlemismootoritega (diisel- või pooldiiselmootoritega), võimsusega üle 375 kVA
 .20
 Voolugeneraatorseadmed sädesüütel töötavate sisepõlemismootoritega
 .31
 Muud voolugeneraatorseadmed (tuulegeneraatorid)
 .39
 Muud voolugeneraatorseadmed, v.a alamrubriiki 850231 kuuluvad
 .40
 Pöörlevad elektrimuundurid
 85.04
 8504.10
 Gaaslahenduslampide drosselid
 .31
 Elektritrafod, v.a vedela dielektrikuga täidetud trafod, võimsusega kuni 1 kVA
 .32
 Elektritrafod, v.a vedela dielektrikuga täidetud trafod, võimsusega üle 1 kVA, kuid mitte üle 16 kVA
 .33
 Elektritrafod, v.a vedela dielektrikuga täidetud trafod, võimsusega üle 16 kVA, kuid mitte üle 500 kVA
 .40
 Staatilised elektrimuundurid
 .50
 Induktiivpoolid, v.a lahenduslampide ja -torude liiteseadised
 85.07
 8507.10
 Pliiakud, mida kasutatakse kolbmootorite käivitamisel
 .20
 Muud pliiakud
 .30
 Kaadmiumnikkelakud
 .40
 Raudnikkelakud
 .80
 Muud akud
 .90
 Elektriakude osad
 85.11
 8511.10
 Süüteküünlad
 .20
 Süütemagneetod; magnetodünamod; magnetilised hoorattad
 .30
 Süütejagajad; süütepoolid
 .40
 Elektrilised starterid (käivitid) ja kombineeritud startergeneraatorid
 .50
 Muud elektrigeneraatorid säde- või survesüütega sisepõlemismootorite jaoks
 .80
 Muud elektrilised süüte- ja käivitusseadised säde- või survesüütega sisepõlemismootorite jaoks ning neis mootoreis kasutatavad tagasivoolureleed
 85.16
 8516.80
 Lennukite jäätumisvastastesse süsteemidesse monteeritavad ainult lihtsa isoleeritud kanduri ja elektriühendustega elektrikütteelemendid
 85.17
 8517.12
 Mobiilside- või muu juhtmeta võrgu (raadiovõrgu) telefonid
 .61
 Raadiotelefoniside ja raadiotelegraafi tugijaamad
 .62
 Raadiotelefoniside ja raadiotelegraafi vastuvõtuaparaadid, v.a alamrubriiki 8517 61 kuuluvad
 .69
 Raadiotelefoniside ja raadiotelegraafi aparaadid, v.a alamrubriiki 8517 61 ja 8517 62 kuuluvad
 .70
 Raadiotelefoniside ja raadiotelegraafi aparaatide antennid ja antennireflektorid
 85.18
 8518.10
 mikrofonid ja nende alused
 .21
 valjuhääldid, ühekaupa korpuses
 .22
 valjuhääldid, mitmekaupa korpuses
 .29
 Valjuhääldid, korpusesse monteeritud või monteerimata
 .30
 kõrvaklapid ja kuularid, komplektis mikrofoniga või mikrofonita, ning mikrofoni ja üht või mitut valjuhääldit sisaldavad komplektid
 .40
 elektrilised helisagedusvõimendid
 .50
 elektriline helivõimendusaparatuur
 85.19
 8519.81
 Ilma helitaasesitusseadmeta helisalvestusseadmed, mis kasutavad optilisi, magnet- või pooljuhtkandjaid
 .89
 Ilma helitaasesitusseadmeta helisalvestusseadmed, mis ei kasutava optilisi, magnet- või pooljuhtkandjaid
 85.21
 8521.10
 Magnetlinti kasutav videosignaalide salvestus- või taasesitusaparatuur, sisaldab või ei sisalda videotuunerit
 85.22
 8522.90
 Plokid ja sõlmed, mis koosnevad kahest või enamast omavahel ühendatud komponendist alamrubriiki 8519 81 kuuluvatele ilma helitaasesitusseadmeta helisalvestusseadmetele, mis kasutavad optilisi, magnet- või pooljuhtkandjaid, ja muudele helitaasesitusseadmeta salvestusseadmetele
 85.26
 8526.10
 radarseadmed (raadiolokatsiooniseadmed)
 .91
 raadionavigatsiooni abiaparatuur
 .92
 kaugjuhtimise raadioseadmed
 85.28
 8528.41
 Elektronkiiretoruga monitorid, mis on üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi
 .51
 Muud monitorid, mis on üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi
 .61
 Projektorid, mis on üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides (arvutites) kasutatavat tüüpi
 85.29
 8529.10
 Antennid ja igat tüüpi antennireflektorid, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubriigi 8526 aparaatides
 .90
 Rubriigi 8526 plokid ja sõlmed, mis koosnevad kahest või enamast omavahel ühendatud komponendist
 85.31
 8531.10
 Valve- või tuletõrjesignalisatsiooniseadmed jms
 8531.20
 Vedelkristalle (LCD) või valgusdioode (LED) sisaldavad näitpaneelid
 .80
 Elektrilised heli- ja visuaalsignalisatsiooniseadmed, v.a rubriikidesse 8531 10 ja 8531 20 kuuluvad
 85.36
 8536.70
 Optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste kaablite plastist pistikühendused
 85.39
 8539.10
 Hermeetilised suundvalguslambid
 85.43
 8543.70
 Lennuparameetrite pardaregistraatorid, sünkronisaatorid ja andurid, jäätumist ja udustumist takistavad elektritakistitega seadmed õhusõidukitele
 .90
 Pardaregistraatorite plokid ja sõlmed, mis koosnevad kahest või enamast omavahel ühendatud komponendist
 85.44
 8544.30
 Juhtmekomplektid süüteküünaldele jm õhusõidukites kasutatavad juhtmekomplektid
 88.01
 8801.00
 Õhupallid ja dirižaablid; purilennukid, deltaplaanid jm mootorita õhusõidukid
 88.02
 8802.11
 Helikopterid tühimassiga kuni 2 000 kg
 .12
 Helikopterid tühimassiga üle 2 000 kg
 .20
 Lennukid ja muud mootoriga õhusõidukid tühimassiga kuni 2 000 kg
 .30
 Lennukid ja muud mootoriga õhusõidukid tühimassiga üle 2 000 kg, kuid mitte üle 15 000 kg
 .40
 Lennukid ja muud mootoriga õhusõidukid tühimassiga üle 15 000 kg
 88.03
 8803.10
 Propellerid ja tiivikud ning nende osad
 .20
 Telikud ja nende osad
 .30
 Lennukite ja helikopterite osad, v.a alamrubriiki 8803 10 ja 8803 20 kuuluvad
 .90
 Rubriikide 8801 ja 8802 kaupade osad
 88.05
 8805.29
 Maapealse lennutreeningu seadmed ja nende osad v.a alamrubriigi 8805 21 õhulahingu simulaatorid ja nende osad
 90.01
 9001.90
 Mis tahes materjalist läätsed, prismad, peeglid jm optikatooted, kokku monteerimata (v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist)
 90.02
 9002.90
 Mis tahes materjalist läätsed, prismad, peeglid jm optikatooted, v.a objektiiviläätsed ja filtrid, instrumentide või seadmete osade või tarvikutena, kokku monteeritud (v.a samalaadsed tooted optiliselt töötlemata klaasist)
 90.14
 9014.10
 Suundkompassid
 .20
 Lennunavigatsiooniinstrumendid ja -seadmed (v. a kompassid)
 .90
 Suundkompasside ning lennunavigatsiooniinstrumentide ja -seadmete osad ja tarvikud (v.a kompassid)
 90.20
 9020.00
 Hingamisaparaadid ja gaasimaskid (v.a nende osad ning mehaaniliste osade ja vahetatavate filtriteta kaitsemaskid)
 90.25
 9025.11
 Vahetu lugemiga vedeliktäitega termomeetrid ja püromeetrid, muude instrumentidega kombineerimata
 .19
 Muud termomeetrid ja püromeetrid, muude instrumentidega kombineerimata
 .80
 Muud rubriigi 9025 instrumendid
 .90
 Rubriikide 9025 11, 9025 19 ja 9025 80 osad ja tarvikud
 90.26
 9026.10
 Instrumendid ja seadmed vedelike kulu või taseme mõõtmiseks või kontrollimiseks
 .20
 Instrumendid ja seadmed vedelike või gaaside rõhu mõõtmiseks või kontrollimiseks
 .80
 Instrumendid ja seadmed vedeliku või gaasi parameetrite mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikide 9026 10 ja 9026 20 instrumendid ja seadmed
 .90
 Rubriikide 9026 10, 9026 20 ja 9026.80 instrumentide ja seadmete osad
 90.29
 9029.10
 Elektrilised ja elektroonilised pöördeloendurid
 .20
 Kiirusmõõdikud ja tahhomeetrid
 .90
 Pöördeloendurite, kiirusmõõdikute ja tahhomeetrite osad ja tarvikud
 90.30
 9030.10
 Instrumendid ja seadmed ioniseeriva kiirguse mõõtmiseks või tuvastamiseks
 .20
 Ostsilloskoobid ja ostsillograafid
 .31
 Salvestusseadmeta multimeetrid pinge, voolutugevuse, takistuse või võimsuse mõõtmiseks või kontrollimiseks
 .32
 Salvestusseadmega multimeetrid pinge, voolutugevuse, takistuse või võimsuse mõõtmiseks või kontrollimiseks
 .33
 Salvestusseadmeta instrumendid ja seadmed pinge, voolutugevuse, takistuse või võimsuse mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikidesse 9030 10, 9030 20 ja 9030 31 kuuluvad
 .39
 Salvestusseadmega instrumendid ja seadmed pinge, voolutugevuse, takistuse või võimsuse mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikidesse 9030 10, 9030 20 ja 9030 32 kuuluvad
 .40
 Spetsiaalsed telekommunikatsioonis kasutatavad salvestusseadmega instrumendid ja seadmed elektriliste suuruste mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikidesse 9030 10, 9030 20, 9030 32 ja 9030 39 kuuluvad
 .84
 Salvestusseadmega instrumendid ja seadmed elektriliste suuruste mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikidesse 9030 10, 9030 20, 9030 32, 9030 39 ja 9030 40 kuuluvad
 .89
 Instrumendid ja seadmed elektriliste suuruste mõõtmiseks või kontrollimiseks, v.a rubriikidesse 9030 10, 9030 20, 9030 31, 9030 32, 9030 33, 9030 39, 9030 40 ja 9030 84 kuuluvad
 .90
 Rubriikide 9030 10, 9030 20, 9030 31, 9030 32, 9030 33, 9030 39, 9030 40, 9030 84 ja 9030 89 instrumentide ja seadmete osad ja tarvikud
 90.31
 9031.80
 Mujal grupis 90 nimetamata mõõte- ja kontrollinstrumendid ja -seadmed
 .90
 Rubriigi 9031 80 instrumentide ja seadmete osad ja tarvikud
 90.32
 9032.10
 Termostaadid
 .20
 Manostaadid
 .81
 Hüdraulilised või pneumaatilised automaatsed reguleerimis- või kontrollriistad ja aparatuur
 .89
 Muud automaatreguleerimis- ja -kontrolliinstrumendid ja -seadmed
 .90
 Rubriigi 9032 automaatreguleerimis- ja -kontrolliinstrumentide ja -seadmete osad ja manused
 91.04
 9104.00
 Armatuurlaua kellad jms kellad õhusõidukite jaoks
 91.09
 9109.19
 Komplektsed ja kokkupandud, patarei-, aku- või võrgutoitel töötavad kellamehhanismid laiuse või läbimõõduga mitte üle 50 mm, v.a äratuskellamehhanismid
 .90
 Komplektsed ja kokkupandud, muul kui patarei-, aku- või võrgutoitel töötavad kellamehhanismid laiuse või läbimõõduga mitte üle 50 mm, v.a äratuskellamehhanismid
 94.01
 9401.10
 Istmed, v.a nahkkattega istmed
 94.03
 9403.20
 Metallmööbel, v.a istmed
 .70
 Plastmööbel, v.a istmed
 94.05
 9405.10
 Elektrilised lae- ja seinavalgustid, mitteväärismetallist või plastist
 .60
 Sisevalgustusega sildid, valgustablood jms, mitteväärismetallist või plastist
 .92
 Alamrubriikide 9405 10 ja 9405 60 toodete plastosad
 .99
 Alamrubriikide 9405 10 ja 9405 60 toodete mitteväärismetallist osad
 __________
 (1)
 Lepingu artikkel 1 lõike 1 tähenduses käsitatakse maapealseid lennusimulaatoreid harmoneeritud süsteemi alamrubriiki 8805 29 kuuluvate maapealse lennutreeningu seadmetena.


type: wikipedia

text:
Robert Villatte des Prûgnes, né le à Montluçon (Allier) et mort le au château des Prugnes, à Vallon-en-Sully (Allier), est un ingénieur agronome, officier supérieur de réserve et écrivain français, qui a beaucoup publié sur la chasse, la pêche et les choses de la nature.
 Biographie
 Jean-Baptiste Augustin Robert Villatte des Prugnes est né dans une famille d'ancienne bourgeoisie originaire du Berry et du Bourbonnais, issue d'un notaire de Saint-Amand en 1640. il est le fils d'Albert Villatte des Prugnes (1845-1920), maire de Chazemais de 1878 à 1888 et plus tard maire de Nassigny, et de Thérèse Grozieux de Laguérenne. Il est né le à Montluçon, boulevard du Collège.
 En 1885, muni d'un diplôme d'ingénieur agronome, il prend en charge l'exploitation agricole du château des Prûgnes, à Vallon-en-Sully, qui avait été acheté en 1810 par son arrière-grand-père Jean Baptiste Amable Villatte (1780-1864) ; il passe aux Prûgnes la plus grande partie de sa vie. Il fait la Grande Guerre comme chef d'escadron d'artillerie. Sa conduite courageuse et ses qualités d'officier lui valent plusieurs citations ; il reçoit la Légion d'honneur le et il est promu officier le .
 Comme exploitant agricole et éleveur, il participa à l'amélioration des bovins de race charolaise et des porcs de race bourbonnaise. Il constitua un herbier de 304 planches, composé en majorité de plantes d'Auvergne. Il était président du comice agricole de Montluçon. Le , il fut élu membre correspondant de l'Académie d'agriculture.
 Distinctions
 Officier de la Légion d'honneur.
 Commandeur du Mérite agricole.
 Publications
 À la billebaude, préface de Louis Ternier, Paris, Émile Nourry, 1909, 200 pages.
 L'alouette, sa légende, ses mœurs, sa chasse, Paris, Émile Nourry, 1909, 32 pages.
 La vie rustique, Moulins, Crépin-Leblond, 1913, 238 pages.
 Calendrier du cultivateur bourbonnais, Montluçon, 1904, 127 pages.
 Les chasses au marais, Paris, Émile Nourry, 1929, 204 pages ( éd., Moulins, Crépin-Leblond, 1947, 258 pages, illustrations de Jacques Penot ; éd., Moulins, Crépin-Leblond, 1954, 194 pages, illustrations.).
 Les chasses au bois, Moulins, Crépin-Leblond, 1930, 214 pages.
 Les chasses en plaine, Moulins, Crépin-Leblond, 1931, 276 pages, réédité en 1952 avec illustrations de Roger Reboussin.
 Pêcheurs, pêchons !, Moulins, Crépin-Leblond, 1931, 253 pages.
 La Vènerie bourbonnaise. Histoire anecdotique des veneurs, chasseurs, piqueurs, chevaux et chiens illustres d'autrefois et d'aujourd'hui, illustrations de Coutisson des Bordes Moulins, Crépin-Leblond, 1933, 245 pages, ill.
 En Bourbonnais. Ma vieille maison rose, autour, dedans, alentour, préface d'Augustin Bernard, Moulins, Crépin-Leblond, 1945, 202 p..
 La chasse à tir, éd du Grelot d'Or, 1947, 93 pages.
 Les chasses à courre, préface du baron de Champchevrier, illustration de Coutisson des Bordes, Moulins, Crépin-Leblond, 1948, 214 pages, illustrations.
 En Bourbonnais. La cuisine, préface d'Édouard de Pomiane, Moulins, Crépin-Leblond, 1949, 118 pages, illustrations.
 Les temps ne sont plus... Souvenirs de vingt-cinq années de vénerie, illustrations de Guy Arnoux, Moulins, Crépin-Leblond, 1951, 144 pages.
 Les chasses à la bécasse, illustrations de Charles-Jean Hallo, Moulins, Crépin-Leblond, 1951, 128 pages.
 Les chasses au petit gibier. Alouettes, grives et merles, illustrations de Charles-Jean Hallo, Lajarrige, Pénot et Reboussin, Moulins, Crépin-Leblond, s. d. [1952]
 « Au loup ! », Revue des deux Mondes, .
 Notes et références
 Voir aussi
 Bibliographie
 Maurice Malleret, Encyclopédie des auteurs du pays montluçonnais et de leurs œuvres (de 1440 à 1994) : inventaire d'un patrimoine méconnu. Répertoire biobibliographique de 370 auteurs, Charroux, Éditions des Cahiers bourbonnais, 1994, .
 Maurice Sarazin, « Robert Villatte des Prûgnes, agronome, chasseur, pêcheur, naturaliste, gourmet, écrivain... », Cahiers bourbonnais, 193, 49-59 (cet article comporte une liste des publications de R. Villatte des Prûgnes).
 Maurice Sarazin, Les Bourbonnais célèbres et remarquables des origines à la fin du , tome III : Arrondissement de Montluçon, Charroux, Éditions des Cahiers bourbonnais, 2014, .
 Article connexe
 Familles subsistantes d'ancienne bourgeoisie française
 Liens externes
 Herbier Robert Villatte des Prûgnes, en ligne sur le site de la bibliothèque de l'Université Clermont-Auvergne.
 Naissance en avril 1869
 Naissance à Montluçon
 Décès en février 1965
 Décès dans l'Allier
 Écrivain français du XXe siècle
 Écrivain régionaliste français
 Écrivain animalier
 Auteur culinaire français
 Chasseur français
 Auteur cynégétique
 Écrivain lié au Bourbonnais
 Décès à 95 ans


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.7.2011
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C NaN/4
 Conclúidí ón gComhairle maidir le leanaí a imdhíonadh: rath agus dúshláin a bhaineann le leanaí a imdhíonadh san Eoraip agus an bealach chun cinn
 2011/C 202/02
 MAIDIR LE COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH
 1.
 MEABHRAÍONN SÍ go gcomhlánófar, faoi Airteagal 168 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, beartais náisiúnta le gníomhaíocht an Aontais a bheidh dírithe ar fheabhas a chur ar shláinte phoiblí tríd an gcomhrac i gcoinne na móraicídí go háirithe a chumhdach; spreagfar leis an ngníomhaíocht sin freisin comhar idir na Ballstáit i réimse na sláinte poiblí agus, más gá, tabharfar tacaíocht do ghníomhaíochtaí na mBallstát, agus urramófar a bhfreagrachtaí maidir le seirbhísí sláinte agus cúram míochaine a eagrú agus a sheachadadh;
 2.
 MEABHRAÍONN SÍ go ndéanfaidh na Ballstáit, faoi Airteagal 168 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, comhordú ar a mbeartas agus ar a gclár eatarthu féin, i gcuibhreann leis an gCoimisiún;
 3.
 MEABHRAÍONN SÍ Cinneadh Uimh. 2119/98/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 24 Meán Fómhair 1998 lena mbunaítear líonra le haghaidh faireachais agus rialaithe eipidéimeolaíoch ar ghalair theagmhálacha sa Chomhphobal (1), lena n-éilítear anailís eolaíoch thráthúil le go gcuirfí gníomhaíocht Chomhphobail éifeachtúil i gcrích;
 4.
 MEABHRAÍONN SÍ Rialachán (CE) Uimh. 851/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 21 Aibreán 2004 lena mbunaítear Lárionad Eorpach um Ghalair a Chosc agus a Rialú (2), a thacaíonn le gníomhaíochtaí atá ann cheana féin amhail cláir ábhartha ghníomhaíochta Chomhphobail in earnáil na sláinte poiblí, maidir le galair theagmhálacha a chosc agus a rialú, faireachas eipidéimeolaíoch, cláir oiliúna agus sásraí réamhrabhaidh agus freagartha, agus ba cheart go gcothófar malartú dea-chleachtais agus taithí i ndáil le cláir vacsaínithe leis;
 5.
 AITHNÍONN SÍ gur in ainneoin go bhfuil na Ballstáit aonair freagrach as leanaí a imdhíonadh agus go bhfuil scéimeanna vacsaínithe éagsúla san AE, maidir leis an ábhar gairmiúil a bhaineann leo, leis an nádúr éigeantach nó saorálach atá acu nó le cúrsaí maoinithe ina dtaobh, go gcuideofar tuilleadh leo trí aghaidh a thabhairt ar an tsaincheist sin ar an leibhéal Eorpach;
 6.
 AITHNÍONN SÍ go bhféadfaidh sineirgí níos fearr le réimsí beartais eile an AE dul chun sochair na n-iarrachtaí comhpháirteacha a d’fhéadfaí a dhéanamh chun feabhas a chur ar vacsaíniú leanaí, agus aird faoi leith á tabhairt ar ghrúpaí leochaileacha, mar shampla na Romaigh i mBallstáit áirithe;
 7.
 FEARANN SÍ FÁILTE ROIMH na torthaí ó chomhdháil saineolaithe dar teideal “Chun go mbeidh Todhchaí Sláintiúil ag ár Leanaí — Leanaí a Imdhíonadh”, a tionóladh i mBúdaipeist an 3-4 Márta 2011, inar scrúdaigh na rannpháirtithe an méid atá bainte amach san Aontas Eorpach i ndáil le leanaí a imdhíonadh agus na dúshláin atá os a chomhair amach, agus inar cuireadh béim ar an ngá atá ann a lán leanaí a imdhíonadh go tráthúil i bpobail ghinearálta agus i bpobail tearc-vacsaínithe araon agus cothabháil a dhéanamh ar an méid sin; i ndáil le sonraí ardchaighdeáin a bheith ann chun faireachán a dhéanamh ar chuimsiú galar atá inchoiscthe trí vacsaíniú agus ar fhaireachas ar na galair sin ar an leibhéal fo-náisiúnta, an leibhéal náisiúnta agus ar leibhéal an AE; agus i ndáil le straitéisí cumarsáide á gcomhordú agus á mbeachtú chun díriú ar ghrúpaí ó phobail thearc-vacsaínithe nó orthu siúd atá amhrasach faoin tairbhe a bhaineann le vacsaíniú;
 8.
 TUGANN SÍ DÁ hAIRE go bhfuil an-chuid dúshlán fós ann in ainneoin go raibh cláir chun leanaí a imdhíonadh ríthábhachtach i ndáil le galair thógálacha a rialú san Eoraip;
 9.
 MEABHRAÍONN SÍ DI gurb é vacsaíniú an bealach is éifeachtúla agus is tíosaí le galair thógálacha a chosc, i gcás ina bhfuil vacsaíniú ar fáil;
 10.
 TUGANN SÍ DÁ hAIRE gur mar thoradh ar an méadú atá ag teacht ar shoghluaisteacht agus ar imirce go bhfuil roinnt ceisteanna i dtaca le cúrsaí sláinte ag teacht chun cinn, ar ceisteanna iad a bhfuil baint acu le leanaí a imdhíonadh freisin;
 11.
 CUIREANN SÍ I bhFIOS GO LÁIDIR go bhfuil galair san Eoraip á rialú le vaicsíní, go bhfuil laghdú tagtha ar ráta tarlaithe na ngalar leo agus fiú go bhfuil deireadh curtha le galair áirithe a bhíodh ina chúis bháis agus mhíchumais san am a chuaigh thart mar gheall orthu, agus go bhféadfar breathnú ar dhíothú na bolgaí ar fud na cruinne agus ar dhíothú polaimiailítís i dtromlach na dtíortha mar shamplaí iontacha de chláir vacsaínithe rathúla;
 12.
 TUGANN SÍ DÁ hAIRE go dtarlaíonn eipidéimí bruitíní agus rubella i dtíortha áirithe de chuid na hEorpa agus CUIREANN SÍ IN IÚL GO LÁIDIR nár éirigh leis an Eoraip an sprioc a bhaint amach i leith deireadh a chur leis an mbruitíneach agus le rubella faoi 2010, toisc nár cuimsíodh an oiread sin vacsaínithe agus a bhí riachtanach ar an leibhéal fo-náisiúnta, agus mar sin MEABHRAÍONN SÍ DI rún an 16 Meán Fómhair 2010 ón Eagraíocht Dhomhanda Sláinte (WHO) maidir le tiomantas athnuaite chun deireadh a chur leis an mbruitíneach agus le rubella agus do shiondróm rubella ó bhroinn a chosc faoi 2015 agus do thacaíocht leanúnach do stádas saor ó pholaimiailíteas i Réigiún Eorpach WHO;
 13.
 CUIREANN SÍ BÉIM ar an tábhacht a bhaineann le grúpaí sa phobal a shainaithint, ar grúpaí iad atá go mór i mbaol ó ghalair atá inchoiscthe trí vacsaíniú agus ar an tábhacht a bhaineann le haghaidh a thabhairt ar na grúpaí sin, agus ag an am céanna TUGANN SÍ DÁ hAIRE gur díol suntais é go bhféadfar idirdhealú a dhéanamh idir pobail sho-ghabhálacha de réir tíre agus de réir réigiúin;
 14.
 IARRANN SÍ ar na Ballstáit an méid seo a leanas a dhéanamh:
 —
 measúnú a dhéanamh ar na bacainní agus ar na dúshláin lena ndéantar difear do rochtain ar sheirbhísí um vacsaíniú agus do réim na seirbhísí sin, agus na bacainní agus na dúshláin sin a mhapáil, agus/nó a gcuid straitéisí ar an leibhéal náisiúnta nó fo-náisiúnta a bheachtú dá réir sin,
 —
 iarrachtaí a dhéanamh a bpróisis agus nósanna imeachta a choimeád agus a neartú maidir le vacsaíní a thairiscint do leanaí nach bhfuiltear ar an eolas faoina gcúlra i ndáil le vacsaíniú nó a bhfuil a gcúlra i ndáil le vacsaíniú neamhchinnte,
 —
 iarrachtaí a dhéanamh muinín an phobail a choimeád agus a neartú i ndáil le cláir chun leanaí a imdhíonadh agus i ndáil leis na tairbhí a bhaineann le vacsaíniú,
 —
 iarrachtaí a dhéanamh feasacht na bproifisiúnach sláinte a mhéadú i ndáil leis an tairbhe a bhaineann le vacsaíní agus an tacaíocht a thugann siad do chláir imdhíonta a neartú,
 —
 an t-oideachas agus an oiliúint a chuirtear ar na proifisiúnaigh sláinte agus ar shaineolaithe ábhartha eile a threisiú i ndáil le leanaí a imdhíonadh,
 —
 oibriú i ndlúthchomhar le comhphobail áitiúla, agus gach gníomhaí agus gach líonra ábhartha rannpháirteach sa chomhar sin,
 —
 grúpaí tearc-vacsaínithe a shainaithint agus rochtain chothrom ar vacsaíniú do leanaí a áirithiú dóibh,
 —
 dlúthchomhar idir sheirbhísí ábhartha sláinte poiblí, péidiatraiceach agus cúraim phríomhúil a áirithiú le taifid ar vacsaínithe aonair a athleanúint agus a mheas go leantach, lena n-áirítear tráthúlacht na vacsaíní arna dtabhairt idir breith agus go haois duine fásta,
 —
 iarrachtaí a dhéanamh an cumas saotharlainne a fheabhsú i réimse na diagnóisice agus i réimse an fhaireachais ar na galair atá inchoiscthe trí vacsaíniú,
 —
 machnamh a dhéanamh ar vaicsaíní nuálacha a úsáid, i gcás inarb iomchuí, chun aghaidh a thabhairt ar riachtanais sláinte phoiblí nach bhfuil freastal déanta orthu, ar vaicsaíní iad a bhfuil fianaise ann go bhfuil siad éifeachtach agus éifeachtúil ó thaobh costais de,
 —
 machnamh a dhéanamh ar chórais um fhaisnéis i leith imdhíonta a fhorbairt tuilleadh, lena n-áirítear clárú feabhsaithe, nuair is infheidhme, agus córais faireachais cógais;
 15.
 IARRANN SÍ ar na Ballstáit agus ar an gCoimisiún an méid seo a leanas a dhéanamh:
 —
 an comhar i measc seirbhísí náisiúnta agus fo-náisiúnta imdíonta a fhorbairt tuilleadh, faireachán ar chuimsiú vaicsaínithe a bheachtú agus a chomhordú tuilleadh chomh maith le córais um thuairisciú,
 —
 iarrachtaí a dhéanamh an faireachas ar na galair atá inchoiscthe trí vacsaíniú a threisiú; córais faisnéise a bheachtú chomh maith le clárleabhair um imdhíonadh a bheachtú, i gcás inarb iomchuí,
 —
 machnamh a dhéanamh ar an mhodheolaíocht a mhúnlú chun táscairí comónta a úsáid i ndáil le vacsaíniú chun tacú le cruinniú sonraí ar fud an AE i ndlúthchomhar leis an Eagraíocht Dhomhanda Sláinte (WHO),
 —
 machnamh a dhéanamh ar na córais agus nósanna imeachta a bheadh ina gcabhair chun leanúnachas ceart imdhíonta a áirithiú do dhaoine aonair sa chás go n-athraíonn siad a n-áiteanna cónaithe ó Bhallstát go Ballstát,
 —
 feabhsú clár imdhíonta a chaomhnú,
 —
 oibriú i gcomhar chun cur chuige agus straitéisí cumarsáide a chur in oiriúint agus na húdair imní a bhíonn ag daoine atá amhrasach faoin tairbhe a bhaineann le vacsaíniú á bplé acu,
 —
 taithí agus dea-chleachtas a chomhroinnt chun líon na bpáistí a dhéantar a vaicsaíniú in aghaidh galar inchoiscthe a ardú i gcoiteann, chomh maith leis an méid sin a dhéanamh i measc grúpaí ó phobail thearc-vacsaínithe,
 —
 chun malartú faisnéise idir na soláthróirí seirbhísí vacsaíne a éascú agus chun liosta neamh-uileghabhálach na ngnéithe a mholtar a áireamh i gcártaí imdhíonta nó leabhráin sláinte náisiúnta agus fo-náisiúnta a shainaithint le tacaíocht ón Lárionad Eorpach um Ghalair a Chosc agus a Rialú (ECDC) agus ón nGníomhaireacht Leigheasra Eorpaí (EMA). Ní foláir seo a dhéanamh agus beartais sláinte poiblí na mBallstát féin á n-urramú, ag cur san áireamh na gnéithe le haghaidh deimhnithe faoi vacsaín atá ar an liosta in Iarscríbhinn 6 de Rialacháin Sláinte Idirnáisiúnta WHO. Ba cheart go mbeadh an fhaisnéis seo sothuigthe laistigh den AE;
 16.
 IARRANN SÍ ar an gCoimisiún an méid seo a leanas a dhéanamh:
 —
 sineirge idir cur chun cinn vacsaíniú leanaí agus cur chun feidhme reachtaíocht agus beartais ábhartha AE a áirithiú, agus urramú iomlán á thabhairt d’inniúlachtaí náisiúnta,
 —
 na roghanna seo a leanas a scrúdú i ndlúthchomhar le ECDC agus EMA agus WHO agus an obair atá déanta ag WHO go dtí seo á cur san áireamh:
 —
 modheolaíochtaí agus treoir atá comhaontaithe i gcoiteann a shainaithint, arbh fhéidir pobail níos leithne a aimsiú leo, lena n-áirítear naisc, bunaithe ar fhianaise, idir vaicsíniú agus galair,
 —
 modheolaíochtaí atá comhaontaithe i gcoiteann a shainaithint le faireachán agus measúnú a dhéanamh ar líon na leanaí a ndéantar a vaicsaíniú agus ar fhíor-leibhéal cosanta sa phobal,
 —
 modheolaíochtaí a shainaithint le faireachán a dhéanamh ar thacaíocht an phobail i ndáil le cláir um vacsaíniú,
 —
 forbairt agus cur chun feidhme straitéisí cumarsáide a éascú lena ndírítear ar idirghabháil a dhéanamh le daoine atá amhrasach faoin tairbhe a bhaineann le vacsaíniú, ag soláthar faisnéise atá soiléir agus fíorasach i ndáil leis na buntáistí a bhaineann le vacsaíniú,
 —
 treoirlínte agus uirlisí a sholáthar chun cabhrú leis na Ballstáit teachtaireachtaí éifeachtúla a dhearadh,
 —
 acmhainní um vacsaíniú ilteangacha AE a fhorbairt do na proifisiúnaigh chúraim sláinte agus don phobal agus é d’aidhm leo faisnéis oibiachtúil, so-rochtana (ar an ngréasán nó ar pháipéar) ar vacsaíní agus ar sceidil imdhíonta a sholáthar, lena n-áirítear vacsaíní a úsáidtear sna Ballstáit, ar fhaisnéis í a bheidh bunaithe ar fhianaise,
 —
 tionscadail réigiúnacha agus tionscadail ar fud an AE a éascú chun rochtain ar vacsaíniú a mhéadú do ghrúpaí tearc-vacsaínithe trasnáisiúnta.
 (1) IO L 268, 3.10.1998, lch. 1.
 (2) IO L 142, 30.4.2004, lch. 1.


text:
O moleiro-parasítico ou mandrião-parasítico (Stercorarius parasiticus) é uma ave caradriforme da família Stercorariidae.
 À semelhança dos restantes moleiros, persegue frequentemente outras aves marinhas, para lhes roubar o alimento.
 Este moleiro nidifica na Escócia, na Escandinávia e na Islândia e inverna no Oceano Atlântico. Em Portugal, ocorre regularmente durante as passagens migratórias de outono e de primavera.
 Subespécies
 A espécie é monotípica (não são reconhecidas subespécies).
 Ligações externas
 Stercorarius
 Aves de Portugal
 Aves descritas em 1758