text:
DorfWiki: AndriusKulikauskas/Issiaiskinimai
 Issiaiskinimai
 savo tikslą - išaiškinti, išryškinti, įsisavinti ir diegti šviesuolių tarpą, kultūrą, gyvenseną, klestėseną;
 ko joje mokomės - ko Dievas mus moko - dorovės, kas mums bendra, mūsų bendrumo pagrindas
 ko pats mokau - išsiaiškinimų, kaip ką išsiaiškiname, kaip iš klausimų kyla atsakymai. Klausimai yra kas lieka viską pašalinus, atsakymas yra kas nauja, o juos jungia sandara, ja sutampa.
 kas įdomu - lavinamės, kad mums viskas būtų įdomu, taip mums viskas tampa bendra
 Dievas - mums įdomu tai, kas žymi Dievą, užtat kame sutampa kas sandaroje ir kas už jos, mums prieinamas Dievo požiūris - vykdyti jo valią: paklusti, tikėti ar nors rūpintis - sutapti su juo požiūriu, kaip pasiklydęs vaikas
 sandaros - sutelkia mūsų dėmesį bendra kalba, sutampa klausimai už sandaros ir atsakymai joje
 kalbos yra bendrumo išraiškos
 išsiaiškinimas yra kalbų vienetas - atsakyti klausimą - klausimas kelia įtampa, atsakymu ji atslūgsta - kaip tai susiję su aštuongubio kelio gradacijomis?
 smalsumas - mūsų požiuris, o jis Dievui įdomus
 Išsiaiškinimų pavyzdžiai
 Kas lieka.
 Atmeta daugybę dėsnių, vertybių.
 Įtvirtina atsparos tašką, visa kitą aprėpiantį, su viskuo susijusį, viską įprasminantį.
 Save suvokiam, kaip viską liečiantį dalyvį, ar tai mylintį ar mąstantį ar prileidžiantį.
 Viską suvedame į išeities tašką.
 Dievas yra tai iš ko išplaukia viskas.
 Ar aš sutampu su viskuo?
 Pavyzdžiai - Kuriuos klausimus aiškina?
 Paviršutinis reikalas - Kas jame įdomu?
 Vyraujantys jausmai - Kaip klausimas kelia įtampą?
 Atsveriantys jausmai - Kaip atsakymas įtampą nuslopina?
 Giluminis reikalas - Kurią sandarą prileidžiame?
 Pasaulio tiesa - Kaip sandarą suvokiame bendriau, savimi ir kitu?
 Pasaulio tiesa išplaukia iš širdies tiesos - Kaip sandarą savimi papildome?
 Širdies tiesa - Kaip nauja sandara išreiškia Dievą jo požiūriu?
 Geros valios pratimų išvystymas:
 Koks būtų naudingiausias išminties taikymas?
 Pamokymas, kaip atsiliepti į mus neraminančius klausimus, kada norim sekti širdį, bet širdis ir pasaulis nesiderina. Išsiaiškinau, įsiklausydamas, kas man, paskiram asmeniui, svarbu, o gal ir kitiems, tarsi būčiau pavyzdinis žmogus. (Gyventi pavyzdžiu sau ir kitiems.)
 Išmąstyti ir diegti šviesuolių tarpą, gyvenseną. Išsiaiškinau, išsakydmas, ko man trūksta santykiuose su Dievu ir kitais, ir tai suderindamas su savo supratimu Dievo požiūrio. (Savo vaidmens suvokimas)
 Kaip išvystyti geros valios pratimus?
 Būrelio susirinkimai ir žiniaraštis, pakaitomis, kas antrą savaitę. "Step in, step out". Išsiaiškinau, sukurdamas sąlygas įvairiausiams požiūriams. (Sąlygų sukūrimas)
 Wiki užrašai
 Užrašai AMSTAD kompiuteriu
 Užrašai sąsiuviniuose
 Filmukas "Trokštu išmanyti"
 Vaizdinis savaitraštis - išsiaiškinimai
 Kaip išplėsti savo požiūrį nauju, naudingu, netikėtu požiūriu? Sukviesdamas geranoriškus žmones, jiems išsipasakodamas, tada atverdamas erdvę įvairiai atsiliepti, taip kad aš ir kiti įvairiai įsitraukiame ir atitokėjame, "step in, step out", taip kad šventoji Dvasia plevena tarp mūsų. Išsiaiškinau nuoširdu bendravimu, kaip lygus su lygiu. (Nuoširdus bendravimas)
 Kaip... (Step in, step out)
 Kaip vesti veiklą? Suvokti, kad žmonės labai įvairūs savo veiklumo laipsniu, tad nesitikėti, kad man prilygsta ir gali ir nori atitinkamai vadovauti, o verčiau pačiam drąsiai vadovauti ir savo pavyzdžiu atverti kitiems tiek galimybių, kiek tik trokšta. Išsiaiškinau, išbandydamas savo ankstyvesnes prielaidas ir suvokdamas savo nesėkmę. (Mokytis iš savo nesėkmių)
 Kaip artimiau bendrauti su Dievu? Ryždamasis taikyti savo filosofiją su kitais žmonėmis, jaučiau reikalą ir norą glaudžiau bendrauti su Dievu, ne tik kalbėti jam, bet ir užtikrintai išgirsti jį. Išsiaiškinau, pirmiausia teigdamas, jog jeigu Dievas nepatenkintų mano tokio noro, tai iš viso netikėtina, kad jis ką nors iš jų patenkintų. (Reikalo supratimas) O toliau, prisiminiau Tėve Mūsų, kaip Jėzaus pamokytą maldą (Šventraščio taikymas), taip pat ir kaip sandarą, už mus platesnę, tad galinčią mus perkrauti ir atverti klausytis Dievo. (Sandaros taikymas)
 Kaip užtikrinti, kad kitiems neplaunu smegenis? Bob Weinberg susirūpino, ar jam ir kitiems neišplausiu smegenų, tad galvojau, kaip to išvengti? Tad prisiminiau iš paauglystės, kaip atsakydavau vieną klausimą (abejonę) kitu klausimu (dvejone), ir taip su juo susitvarkydavau. Tokiu būdu išryškindavau klausimo prielaidas, užtat ir patį klausimą. (Klausimo prielaidų išryškinimas)
 Kaip išaiškinti dvejonių sandarą? Išgvildenau dvejonių sandarą. Ją išsiaiškinau rinkdamas dvejonių taikymo atvejus (Liudijimų kaupimas); juos rūšiuodamas (Liudijimų rūšiavimas); išryškindamas dvejones ir abejones (Esmės išgrynininmas); pastebėdamas požiūrių ir aplinkybių svarbą, jų rūšis (Minčių dėliojimas); išreikšdamas dvejones, kaip požiūrių ir aplinkybių poras (Dėsningumų iškėlimas); išbaigdamas dvejones aštuntu klausimu (Sandarų išbaigimas); atrasdamas daugiau šios sandaros pavyzdžių, kaip antai maldų rūšys ir būdai, kaip pakeičiam nuomonę (Sandarų atrinkimas).
 Kaip pereiti iš paviršutinės temos į giluminę temą? Pastebėjau, kad žmonės jaudinasi dėl paviršutinės temos ir dažnai nenori siekti esmės. (Žmonių polinkių pastebėjimas) Tad, kaip pereiti į gilmuinę temą? Reikia atsiremti į asmenį, kurį jaudina paviršutinė tema, kad išsakytų, kas jį jaudina (neigiamai ar teigiamai), paskui kas dar labiau, ir tuo atverti klausima, kas jį jaudintų priešingai ir net dar labiau? (Asmens jausmų atsvėrimas) Teiginius išryskinti priešpastatant. (Teiginių priešpastatymas) Toliau, sulyginti anuos teiginius, atmesti teigiamus ir neigiamus bruožus ir nagrinėti teiginių žodžius, sąvokas, apie ką eina kalba. Tai ir yra giluminė tema. (Teiginių sulyginimas) Visa tai išsiaiškinau nuoširdu bendravimu, vis turėdamas mintyje, kas man ir kitam yra opu, savo priėjimo laikydamasis, nenusileisdinėdamas, bet stengdamasis jo neprimesti per daug ar priverstinai. (Nuoširdus bendravimas)
 Kaip išsakyti giluminės temos tiesas, širdies ir pasaulio? Reikia paklausti reikalo kėlėjo, ką žino gilumine tema. Jis paprastai žinos nors vieną tiesą, bet bus ir kita, kurią gali pats išsakyti, bet gali tekti jam pasakyti. Tos dvi tiesos bus susijusios, bet ves į priešingas kryptis. Galima jas taip išsakyti, kad jos atitiktų vienas kitai savo dalimis, bet išryškėtų jų priešingumas. (Teiginių priešpastatymas)
 Kaip žinoti, kuri yra širdies tiesa ir kuri pasaulio? Geros valios pratimų dalyviai išsakydavo tokias širdies tiesas dėl kurių suabejodavau, ar jos tikrai kyla iš širdies. Supratau, kad išsiskiria mūsų nuomonės. (Nuomonių nesutarimas) Atradau keturis būdus, kaip išsiaiškinti, kuri yra širdies tiesa ir kuri pasaulio. Pirma, kad tas kuris jaudinasi, kurio dėka rengiame pratimą, jaudinasi dėl to, kad yra supainiojęs širdies ir pasaulio tiesas, žodžiu, klysta. (Kas jaudinasi, klysta) Antra, nagrinėjant tiesų išvadas, paaiškėja, kad pasaulio tiesa kyla iš širdies tiesos, bet ne atvirkščiai. (Išvadų lyginimas) Trečia, išnaršus tikrovės supratimą, joje aptinkame pasaulio tiesą patvirtinančių pavyzdžių ir iš jų mokomės, bet nerandame širdies tiesą patvirtinančių pavyzdžių, tad jinai turi glūdėti mumyse ir mokoma atkreipiant dėmesį į tai, kas jau mumyse. (Teiginio prigimtis) Ketvirta, klausimai kodėl? kaip? koks? ar? aptaria įvairiausius klausimus. Visais atvejais, širdies klausimas platesnis už pasaulio klausimą. (Ketverybės laipsnių lyginimas) Visi keturi patikrinimai sutapdavo, nebent pirmas kartais keldavo abejonių ir jį gal reikėtų patikslinti. (Patikrinimų sutapimas) (Atvejų rinkimas) Keturis patikrinimus galima susieti su ketverybe, bene su dvejybės atvaizdais. (Sandaros išbaigimas)
 Kodėl žmogus laikosi pasaulio tiesos?
 Kaip įsisavinti širdies tiesą?
 Kaip rasti dalyvių geros valios pratimams?
 Kaip išsiaiškinti jausminių atsiliepimų sandarą? Knygų peržiūra; mokslininkų tyrimo permąstymas; Jėzaus jausminių atsiliepimų nagrinėjimas šv.Morko evangelijoje; geros valios pratimų išvadų taikymas; sąvokų rikiavimas; sandarų rūšiavimas ir nagrinėjimas.
 Kaip išsakyti įgudusio žmogaus nuojautą? Geros valios pratimais išsakėme dėsnius, kaip kalbinti smurtaujančius; kaip organizuoti žmones, ...
 Kokia prasmė geros valios pratimų?
 Kokios yra širdies ir pasaulio tiesos? Jas rūšiavau pagal klausimus: kodėl? kaip? koks? ar? ir paskui apibendrinau, ryškinau, lyginau su dvejonėmis.
 Kokiais dėsningumais pasaulio tiesa išplaukia iš širdies tiesos, o neatvirkščiai? Nagrinėjau logikos rūšis.
 Kaip galime širdies ir pasaulio tiesas, gilumines temas kildenti, ir tuo išsakyti įvardijimo kalbą? Apversti geros valios pratimų išvadas.
 Peržiūrėjau išsiaiškinimų brėžinį ir svarbiausiams iš jų pažymėjau, kas jais tampa įdomu. Man atrodo, tai yra kas bendra. Mūsų bendrumo pagrindas yra įdomus, ir įdomumas yra bendrumo pagrindas. Kažką panašaus vadinu vaisingąja prielaida (constructive hypothesis): Norint susikalbėti su kitu, su kuriuo neturim ryšio, galim nors viltis, kad jis panašiai to nori, kas jis į mus panašus, juk kitaip iš viso gali būti neįmanoma susikalbeti. O manytina, siekiant to susikalbėjimo, kad ir vienas ir kitas atsiremsime į tai, kas mums bendra. O kada neturim ryšio ir vienas kito nepažįstam, tai kas mums bendra tėra susikalbėjimo forma, bendriausia prasme, kad ir pavyzdžiui, esame du, viliantys vienas su kitu susikalbėti. Tad protinga ir vaisinga būtent šį mūsų santykį panaudoti, kaip mūsų susikalbėjimo formą. Nes ir vienas ir kitas gali tai nutuokti, o kitaip vargu ar iš viso įmanoma susikalbėti. Žodžiu, pirmiausia, susikalbėjimu susikalbėkime apie susikalbėjimą, tad pragmatika, sintaksė, semantika kažkuo sutaps, vienas kitą atkartos. Manau, būtent tokia dvasia, bendrumo pagrindas yra įdomus, o įdomumas yra bendrumo pagrindas. O bendrumas yra dorovės pagrindas.
 "Minčių praleidimas" - tai patirtis, ją varžo atvaizdai, minčių filtrai
 "Atmetimas to, kas nereikalinga" - tai požiūris, kas pirm patirties. Jį išsako aplinkos, vaizduotės sąvokynas
 "Sandarų apibrėžimas" - tai patirties ir požiūrio sutapimas, jį išsako visko padalinimai
 Kas nauja. Tai atsakymas kylantis už mūsų, tad atsakymas yra klausimas.
 Kas įdomu. Tai klausimas glūdintis mumyse, tad klausimas yra atsakymas.
 Kodėl sandara? Tikslo atrinkimas
 Kaip sandara? Sandarų rakinėjimas
 Kokia sandara? Įsijautimas į sandarą
 pirmiausia su kitu ar su savimi, per bendriausias lygiavertiškumo prielaidas - vieningumas - prileidžiame, jog anas sutampa su mumis, tai yra, sutampa mūsų aplinkybės - esame skirtingi, bet tose pačios aplinkybėse
 toliau su tavimi, pripažįstant jog galim sutapti, bet išgyventi skirtingus požiūrius, ano požiūrį išgyventi, kaip savo - atvaizdai - prileidžiame, jog sutampame, esame tas pats, bet esame skirtingose aplinkybėse
 toliau su savimi (aš), per sandaras ir jų dėsningumus - sandara - prileidžiam jog esame tas pats tose pačiose aplinkybėse
 galiausiai per Dievą už sandaros - dvasia - prileidžiame Dievą už sandarų, kad jis yra pirm manęs, jog esame skirtingi skirtingose aplinkybėse
 Išsiaiškinimų gijos
 Geros valios pratimai.
 Viską žinoti, dėrėtis su Dievu.
 Melstis, bendrauti su Dievu.
 Viską suvesti, filmukas
 Šviesuolių branda, kelias
 Įsimylėjimas, lytinis bendravimas
 Politika, Sąjūdis
 Juodųjų tarpa
 Santykiai su šeima, giminėmis
 Santykiai su pažįstamais
 Taiki kova
 Svarbiausi išsiaiškinimai
 Kito požiūrio priėmimas
 Esmės išgryninimas
 Liudijimų kaupimas
 Šventrasčio perpratimas
 Ieškojimas, ko trūksta
 Sandaros išbaigimas
 Sandarų atrinkimas
 Dėsningumų iškėlimas
 Bendrumo prielaidos
 Kas įdomu
 Išnagrinėti kiekvieną išsiaiškinimą. Suvokti:
 Kas yra šviesuolių tarpa?
 Gal įdomu tada, kada pasikeičia įdomumo vienetas?
 Kaip bendravimo prielaidomis sutampa atsakymai ir klausimai, kaip bręsta mūsų suvokimas Dievo, kaip klausimas veda į atsakymą, o atsakymas į naujus klausimus?
 Įdomu, kaip mūsų mintys seka viena po kitos? Kaip jos išauga?
 Koks gradacijos vaidmuo? Kokie įtampos balsai?
 Išsiaiškinimai 6: Knygos
 Išsiaiškinimai 5: Kas įdomu
 Išsiaiškinimai 4: Dorovė Apie dorovę, kaip švietimo tikslą, tiek literatūros, tiek matematikos, tiek išsiaiškinimų.
 Išsiaiškinimai 3: Apžvalga Aptariu brėžinį, siejantį daugiau kaip 50 išsiaiškinimo būdų.
 Ačiū Zenonui už internetinę televiziją.
 Bendaradarbiavimas


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
Nr . C 315/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25 . 11 . 95
 DOMSTOLENS DOM DOMSTOLENS DOM
 ( Anden Afdeling ) ( Første Afdeling )
 af 17 . oktober 1995 af 17 . oktober 1995
 i de forenede sager C-140/94 , C-141 /94 og C-l 42/94 , DIP i sag C-227/94 , E. Olivieri-Coenen mod Bestuur van de
 SpA m.fl . mod Comune di Bassano del Grappa og Comune Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging, ( anmodning om
 di Chioggia ( anmodning om præjudiciel afgørelse fra præjudiciel afgørelse fra Arrondissementsrechtbank , Am
 Tribunale amministrativo regionale per il Veneto ) (') sterdam ) ( ' )
 (Regler for handel — tilladelse til etablering — konkur (Social sikring — uarbejdsdygtighed — civilretlig arbejds
 rence) kontrakt — beskæftigelse undergivet en ordning, der kun
 ( 95/C 315/ 10 ) gælder for tjenestemænd — artikel 4, stk. 4, i forordning
 (EØF) nr. 1408/71 — bilag V, til forordning (EØF)
 nr. 1408/71, punkt 4, litra a), i afsnittet om Nederlan
 dene)
 (Processprog: italiensk) ( 95 /C 315 / 1 1 )
 (Processprog: nederlandsk )
 (Foreløbig oversættelse. Den endelige oversættelse vil blive
 offentliggjort i Samling af Afgørelser)
 ( Foreløbig oversættelse. Den endelige oversættelse vil blive
 offentliggjort i Samling af Afgørelser)
 I de forenede sager C-140/94 , CM 4 1 /94 og C - 142/94 .
 angående en anmodning, som Tribunale amministrativo
 regionale per il Veneto i medfør af EF-traktatens artikel 1 77
 har indgivet til Domstolen for i den for nævnte ret 1 sag C-227/94 , angådende en anmodning, som Arrondis
 versere ide sager DIP SpA m.fl . mod Comune di Bassano del sementsrechtbank , Amsterdam , i medfør af EF-traktatens
 Grappa og Comune di Chioggia at opnå en præjudiciel artikel 177 har indgivet til Domstolen for i den for nævnte
 afgørelse vedrørende fortolkningen af EF-traktatens arti ret verserende sag E. Olivieri-Coenen mod Bestuur van de
 kel 30 , 85 og 86 , har Domstolen ( Anden Afdeling ), Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging at opnå en præjudiciel
 sammensat af afdelingsformanden , G. Hirsch , og dom afgørelse vedrørende fortolkningen af punkt 4 , litra a ), i
 merne G. F. Mancini og F. A. Schockweiler ( referende afsnittet om Nederlandene i bilag V til Rådets forordning
 dommer ); generaladvokat: N. Fennelly; justitssekretær : ( EØF ) nr . 1408 /71 af 14 . juni 1971 om anvendelse af de
 ekspeditionssekretær D. Louterman-Hubeau , den 17 . okto sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige
 ber 1995 afsagt dom, hvis konklusion lyder således : erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter
 inden for Fællesskabet ( EFT 1971 , s . 366 ), har Domstolen
 ( Første Afdeling ), sammensat af afdelingsformanden ,
 D. A. O. Edward ( refererende dommer ), og dommerne P.
 Jann og L. Sevón ; generaladvokat : C. O. Lenz ; justitssekre
 EF-traktatens artikel 3 , litra g), artikel 5 , 85 , 86 og 30 skal tær : ekspeditionssekretær H. A. Rühl , den 1 7. oktober 1 995
 fortolkes således, at disse artikler ikke er til hinder for, at det afsagt dom , hvis konklusion lyder således :
 i en medlemsstats lovgivning bestemmes, at åbning af
 detailforretninger kræver forvaltningens tilladelse, som
 meddeles af kommunens borgmester, der herved skal
 indhente udtalelse fra et kommunalt udvalg, når kun et Punkt 4 , litra a ), i afsnittet vedrørende Nederlandene, i
 mindretal af dette udvalgs medlemmer er udpeget eller bilag V til Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 , af 14 . juni
 foreslået aforganisationer for erhvervsdrivende, der har fået 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på
 overdraget opgaver i deres egenskab af sagkyndige , nar arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres fami
 udvalget skal afgive udtalelse under hensyn til almenvellet, liemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, som
 og når borgmesteren , der har kompetence til at træffe affattet den 1 . februar 1992 , skal fortolkes således, at
 afgørelse, ved udøvelsen af denne kompetence skal respek perioder med lønnet beskæftigelse omfatter perioder, hvor
 tere almennyttige kriterier, der er fastsat i en udviklings- og en person har været beskæftiget som lærerinde på grundlag
 tilpasningsplan for forretningsnettet, som kommunen har af en arbejdskontrakt, indgået med en privat skole, selv om
 udarbejdet. vedkommende i perioden rar forsikret i en særlig ordning
 for tjenestemænd o i; dermed ligestillede personer.
 (') EFT nr . C 218 af 6 . 8 . 1994 .
 (') EFT nr . C 304 af 29 . 10 . 1994 .


type: wikipedia

text:
Teufenthal (, ) ist eine Einwohnergemeinde im Schweizer Kanton Aargau. Sie gehört zum Bezirk Kulm und liegt im mittleren Wynental. Die Gemeinde ist nicht zu verwechseln mit Teuffenthal im Kanton Bern.
 Geographie
 Das Strassendorf liegt im unteren Teil eines engen, drei Kilometer langen Seitentals der Wyna, das sich in östlicher Richtung zur Hochebene von Dürrenäsch erstreckt. Es wird im Norden durch die Ausläufer des Surbergs begrenzt, im Süden durch die Ausläufer des Hohen Felsens. Nur ein kleiner Teil des Dorfes liegt in der Talebene der Wyna, der Fluss bildet die westliche Gemeindegrenze.
 Die Fläche des Gemeindegebiets beträgt 357 Hektaren, davon sind 155 Hektaren bewaldet und 59 Hektaren überbaut. Der höchste Punkt befindet sich auf 630 Metern auf dem Bampf (einem Ausläufer des Surbergs), der tiefste auf 438 Metern an der Wyna. Nachbargemeinden sind Gränichen im Norden, Seon im Nordosten, Dürrenäsch im Osten und Unterkulm im Süden. Den nordöstlichsten Grenzpunkt bildet der Siebenzwingstein.
 Geschichte
 Töfendal wurde erstmals 1173 in einem Schutzbrief erwähnt, den Kaiser Friedrich I. «Barbarossa» dem Stift Beromünster ausstellte. Der Ortsname geht auf das althochdeutsche (ze demo) tiufen tale zurück, was «(beim) tiefen Tal» bedeutet. Im Mittelalter lag das Dorf im Herrschaftsbereich der Grafen von Lenzburg, ab 1173 in jenem der Grafen von Kyburg. Nachdem diese ausgestorben waren, übernahmen die Habsburger 1273 die Landesherrschaft und die Blutgerichtsbarkeit. Inhaber der niederen Gerichtsbarkeit waren die Herren von Trostburg, die im 12. Jahrhundert oberhalb des Dorfes die gleichnamige Burg errichten liessen.
 1415 eroberten die Eidgenossen den Aargau. Teufenthal gehörte nun zum Untertanengebiet der Stadt Bern, dem so genannten Berner Aargau. 1528 führten die Berner die Reformation ein. Die Trostburg und die niedere Gerichtsbarkeit waren 1346 in den Besitz der Herren von Reinach gelangt, 1486 an die Hallwyler. Diese verkauften 1616 ihren Besitz an die Stadt Brugg. Bern duldete den Machtzuwachs seiner Untertanenstadt jedoch nicht und zog die Herrschaftsrechte an sich. Teufenthal bildete daraufhin einen Teil des Gerichtsbezirks Trostburg innerhalb des Amtes Lenzburg. Im März 1798 nahmen die Franzosen die Schweiz ein, entmachteten die «Gnädigen Herren» von Bern und riefen die Helvetische Republik aus. Teufenthal gehört seither zum Kanton Aargau.
 In der zweiten Hälfte des 19. Jahrhunderts ging die Bevölkerungszahl um etwa einen Sechstel zurück. Der Rückgang war aber weit weniger ausgeprägt als in zahlreichen Nachbargemeinden. Ab 1867 war die Tabakindustrie einige Jahrzehnte lang vorherrschend. Am 5. März 1904 erfolgte die Eröffnung der Wynentalbahn. 1921 nahm die Druckgiesserei Injecta ihren Betrieb auf, die lange Zeit das wirtschaftliche Leben der Gemeinde prägte. Zwischen 1900 und 1970 verdreifachte sich die Einwohnerzahl. Seither stagniert sie jedoch, weil die Baulandreserven in der kleinräumigen Gemeinde weitgehend erschlossen sind.
 Sehenswürdigkeiten
 Das Dorfzentrum wird von der aus dem 12. Jahrhundert stammenden Trostburg überragt, die auf einem dreissig Meter hohen Felssporn steht.
 Wappen
 Die Blasonierung des Gemeindewappens lautet: «In Gelb gestürzte blaue Spitze mit steigendem gelbem Halbmond, überhöht von fünfstrahligem gelbem Stern.» Erstmals abgebildet wurde das Wappen 1811 auf dem Gemeindesiegel. Die umgekehrte Spitze deutet ein tiefes Tal zwischen zwei Bergen an. Die heute verwendete Darstellungsform ist seit 1953 in Gebrauch.
 Bevölkerung
 Die Einwohnerzahlen entwickelten sich wie folgt:
 Am lebten Menschen in Teufenthal, der Ausländeranteil betrug %. Bei der Volkszählung 2015 bezeichneten sich 42,6 % als reformiert und 19,0 % als römisch-katholisch; 38,4 % waren konfessionslos oder gehörten anderen Glaubensrichtungen an. 85,7 % gaben bei der Volkszählung 2000 Deutsch als ihre Hauptsprache an, 6,8 % Serbokroatisch, 2,6 % Italienisch und 2,2 % Albanisch.
 Politik und Recht
 Die Versammlung der Stimmberechtigten, die Gemeindeversammlung, übt die Legislativgewalt aus. Ausführende Behörde ist der fünfköpfige Gemeinderat. Er wird im Majorzverfahren vom Volk gewählt, seine Amtsdauer beträgt vier Jahre. Der Gemeinderat führt und repräsentiert die Gemeinde. Dazu vollzieht er die Beschlüsse der Gemeindeversammlung und die Aufgaben, die ihm vom Kanton zugeteilt wurden. Für Rechtsstreitigkeiten ist in erster Instanz das Bezirksgericht Kulm zuständig. Teufenthal gehört zum Friedensrichterkreis IX (Unterkulm).
 Wirtschaft
 In Teufenthal gab es gemäss der im Jahr 2015 erhobenen Statistik der Unternehmensstruktur (STATENT) rund 320 Arbeitsplätze, davon 9 % in der Landwirtschaft, 33 % in der Industrie und 58 % im Dienstleistungsbereich. Das mit Abstand grösste Unternehmen war die 2010 geschlossene Injecta AG, die auf Druckguss spezialisiert war und seit 1988 zur Alu Menziken Gruppe gehörte. Die meisten Erwerbstätigen sind Wegpendler und arbeiten in der Region Reinach oder in Aarau und Umgebung.
 Verkehr
 Das Dorf liegt an der Hauptstrasse 23 von Aarau über Beromünster nach Sursee. Die Kantonsstrasse 250 führt über Dürrenäsch nach Hallwil ins Seetal. Der Anschluss an das Netz des öffentlichen Verkehrs erfolgt durch die Wynentalbahn, die unmittelbar neben der Hauptstrasse verläuft. Von der Haltestelle Teufenthal aus führt eine Buslinie der Gesellschaft Regionalbus Lenzburg nach Seengen im Seetal und weiter zum Bahnhof Lenzburg. An Wochenenden verkehrt ein Nachtbus vom Bahnhof Aarau durch das Wynental nach Menziken.
 Bildung
 Die Gemeinde verfügt über einen Kindergarten und ein Schulhaus, in dem die Primarschule unterrichtet wird. Sämtliche Oberstufen der obligatorischen Volksschule (Realschule, Sekundarschule und Bezirksschule) können in Unterkulm besucht werden. Die nächstgelegenen Gymnasien sind die Alte Kantonsschule und die Neue Kantonsschule, beide in Aarau.
 Persönlichkeiten
 Johannes Müller Argoviensis (1828–1896), Botaniker, Hochschullehrer und Autor
 Ludwig Karrer (1830–1893), National- und Regierungsrat
 Literatur
 Weblinks
 Website der Gemeinde Teufenthal
 Einzelnachweise
 Ort im Kanton Aargau
 Schweizer Gemeinde
 Ersterwähnung 1173


type: contracts

text:
 31.10.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 291/39
 DECIZIA NR. 80/2013 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 3 mai 2013
 de modificare a anexei II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) și a anexei XX (Mediul) la Acordul privind SEE
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului (1), care este încorporat în Acordul privind SEE, a fost abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care a fost abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3), care este încorporat în Acordul privind SEE și, în consecință, trimiterea la Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (2)
 Regulamentul (CE) nr. 196/2006 al Comisiei (4), care este încorporat în Acordul privind SEE, a devenit caduc și, în consecință, trebuie abrogat în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (3)
 Directiva 75/716/CEE a Consiliului (5) a fost abrogată prin Directiva 93/12/CEE a Consiliului (6), ambele fiind încorporate în Acordul privind SEE și, în consecință, trimiterea la Directiva 75/716/CEE a Consiliului ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (4)
 Directiva 78/319/CEE a Consiliului (7), care este încorporată în Acordul privind SEE, a fost abrogată prin Directiva 91/689/CEE a Consiliului (8), care a fost abrogată prin Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), care este încorporată în Acordul privind SEE și, în consecință, trimiterea la Directiva 78/319/CEE a Consiliului ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (5)
 Directiva 80/778/CEE a Consiliului (10) a fost abrogată prin Directiva 98/83/CE a Consiliului (11), ambele fiind încorporate în Acordul privind SEE și, în consecință, trimiterea la Directiva 80/778/CEE a Consiliului ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (6)
 Directiva 84/631/CEE a Consiliului (12), care este încorporată în Acordul privind SEE, a fost abrogată prin Regulamentul (CEE) nr. 259/93 al Consiliului (13), care a fost abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (14), care este încorporat în Acordul privind SEE și, în consecință, trimiterea la Directiva 84/631/CEE ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (7)
 Directiva 85/210/CEE a Consiliului (15) a fost abrogată prin Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16), ambele fiind încorporate în Acordul privind SEE și, în consecință, trimiterea la Directiva 85/210/CEE ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (8)
 Directiva 85/339/CEE a Consiliului (17) a fost abrogată prin Directiva 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului (18), ambele fiind încorporate în Acordul privind SEE și, în consecință, trimiterea la Directiva 85/339/CEE a Consiliului ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (9)
 Directiva 92/72/CEE a Consiliului (19), care este încorporată în Acordul privind SEE, a fost abrogată prin Directiva 2002/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului (20), care a fost abrogată prin Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului (21), care este încorporată în Acordul privind SEE și, în consecință, trimiterea la Directiva 92/72/CEE ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (10)
 Decizia 91/448/CEE a Comisiei (22), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (11)
 Decizia 91/596/CEE a Consiliului (23), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (12)
 Decizia 92/146/CEE a Comisiei (24), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (13)
 Decizia 94/10/CE a Comisiei (25), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (14)
 Decizia 96/302/CE a Comisiei (26), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (15)
 Decizia 96/511/CE a Comisiei (27), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (16)
 Decizia 1999/177/CE a Comisiei (28), care este încorporată în Acordul privind SEE, a expirat la 9 februarie 2009 și, în consecință, trimiterea la aceasta ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (17)
 Decizia 1999/314/CE a Comisiei (29), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (18)
 Decizia 2000/45/CE a Comisiei (30), care este încorporată în Acordul privind SEE, a expirat la 30 noiembrie 2008 și, în consecință, trimiterea la aceasta ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (19)
 Decizia 2000/479/CE a Comisiei (31), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (20)
 Decizia 2001/689/CE a Comisiei (32), care este încorporată în Acordul privind SEE, a expirat la 28 februarie 2009 și, în consecință, trimiterea la aceasta ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (21)
 Decizia 2002/529/CE a Comisiei (33), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (22)
 Decizia 2002/605/CE a Comisiei (34), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (23)
 Decizia 2003/121/CE a Comisiei (35), care este încorporată în Acordul privind SEE, a expirat la 31 martie 2008 și, în consecință, trimiterea la aceasta ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (24)
 Decizia 2004/669/CE a Comisiei (36), care este încorporată în Acordul privind SEE, a expirat la 31 mai 2008 și, în consecință, trimiterea la aceasta ar trebui eliminată din Acordul privind SEE.
 (25)
 Decizia 2005/174/CE a Comisiei (37), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (26)
 Decizia 2006/402/CE a Comisiei (38), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (27)
 Decizia 2006/534/CE a Comisiei (39), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (28)
 Decizia 2007/205/CE a Comisiei (40), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (29)
 Decizia 2007/531/CE a Comisiei (41), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (30)
 Decizia 2010/693/UE a Comisiei (42), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (31)
 Recomandarea 2001/680/CE a Comisiei (43), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (32)
 Recomandarea 2003/532/CE a Comisiei (44), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (33)
 Rezoluția Consiliului din 15 iulie 1980 privind poluarea atmosferică transfrontalieră cu dioxid de sulf și cu particule în suspensie (45), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (34)
 Rezoluția (89/C 273/01) a Consiliului (46), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (35)
 Rezoluția (90/C 122/02) a Consiliului (47), care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (36)
 Comunicarea Comisiei [SEC(89) 934 final], care este încorporată în Acordul privind SEE, a devenit caducă și, în consecință, trebuie abrogată în conformitate cu Acordul privind SEE.
 (37)
 Prin urmare, anexele II și XX la Acordul privind SEE ar trebui modificate în consecință,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În anexa II la Acordul privind SEE, la capitolul XVII, se elimină textele de la punctele 1 (Directiva 75/716/CEE a Consiliului), 3 (Directiva 85/210/CEE a Consiliului), 4 (Directiva 85/339/CEE a Consiliului), 7c (Decizia 1999/177/CE a Comisiei), 9a (Decizia 2007/205/CE a Comisiei) și 9aa (Decizia 2010/693/UE a Comisiei).
 Articolul 2
 În anexa XX la Acordul privind SEE, se elimină textele de la punctele 1d (Decizia 96/511/CE a Comisiei), 1e [Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului), 1eac [Regulamentul (CE) nr. 196/2006 al Comisiei], 1fa (Decizia 2000/479/CE a Comisiei), 2aa (Decizia 94/10/CE a Comisiei), 2af (Decizia 2006/402/CE a Comisiei), 2b (Decizia 2000/45/CE a Comisiei), 2c (Decizia 2001/689/CE a Comisiei), 2l (Decizia 2003/121/CE a Comisiei), 2n (Decizia 2004/669/CE a Comisiei), 7 (Directiva 80/778/CEE a Consiliului), 21a (Directiva 92/72/CEE a Consiliului), 21abb (Decizia 2002/529/CE a Comisiei), 21abc (Decizia 2006/534/CE a Comisiei), 21abd (Decizia 2007/531/CE a Comisiei), 23aa (Decizia 2002/605/CE a Comisiei), 23c (Decizia 1999/314/CE a Comisiei), 24a (Decizia 91/448/CEE a Comisiei), 24c (Decizia 2005/174/CE a Comisiei), 25a (Decizia 91/596/CEE a Consiliului), 25b (Decizia 92/146/CEE a Comisiei), 29 (Directiva 78/319/CEE a Consiliului), 31 (Directiva 84/631/CEE a Consiliului), 32ab (Decizia 96/302/CE a Comisiei), 35 (Rezoluția Consiliului din 15 iulie 1980), 36 [Rezoluția Consiliului (89/C273/01)], 37 [Rezoluția Consiliului (90/C 122/02)], 38 (Comunicarea Comisiei [SEC(89) 934 final]), 40 (Recomandarea 2001/680/CE a Comisiei) și 42 (Recomandarea 2003/532/CE a Comisiei).
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 4 mai 2013, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (48).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 3 mai 2013.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Gianluca GRIPPA
 (1) JO L 168, 10.7.1993, p. 1.
 (2) JO L 114, 24.4.2001, p. 1.
 (3) JO L 342, 22.12.2009, p. 1.
 (4) JO L 32, 4.2.2006, p. 4.
 (5) JO L 307, 27.11.1975, p. 22.
 (6) JO L 74, 27.3.1993, p. 81.
 (7) JO L 84, 31.3.1978, p. 43.
 (8) JO L 377, 31.12.1991, p. 20.
 (9) JO L 312, 22.11.2008, p. 3.
 (10) JO L 229, 30.8.1980, p. 11.
 (11) JO L 330, 5.12.1998, p. 32.
 (12) JO L 326, 13.12.1984, p. 31.
 (13) JO L 30, 6.2.1993, p. 1.
 (14) JO L 190, 12.7.2006, p. 1.
 (15) JO L 96, 3.4.1985, p. 25.
 (16) JO L 350, 28.12.1998, p. 58.
 (17) JO L 176, 6.7.1985, p. 18.
 (18) JO L 365, 31.12.1994, p. 10.
 (19) JO L 297, 13.10.1992, p. 1.
 (20) JO L 67, 9.3.2002, p. 14.
 (21) JO L 152, 11.6.2008, p. 1.
 (22) JO L 239, 28.8.1991, p. 23.
 (23) JO L 322, 23.11.1991, p. 1.
 (24) JO L 60, 5.3.1992, p. 19.
 (25) JO L 7, 11.1.1994, p. 17.
 (26) JO L 116, 11.5.1996, p. 26.
 (27) JO L 213, 22.8.1996, p. 16.
 (28) JO L 56, 4.3.1999, p. 47.
 (29) JO L 120, 8.5.1999, p. 43.
 (30) JO L 16, 21.1.2000, p. 74.
 (31) JO L 192, 28.7.2000, p. 36.
 (32) JO L 242, 12.9.2001, p. 23.
 (33) JO L 172, 2.7.2002, p. 57.
 (34) JO L 195, 24.7.2002, p. 74.
 (35) JO L 47, 21.2.2003, p. 56.
 (36) JO L 306, 2.10.2004, p. 16.
 (37) JO L 59, 5.3.2005, p. 20.
 (38) JO L 162, 14.6.2006, p. 78.
 (39) JO L 213, 3.8.2006, p. 4.
 (40) JO L 91, 31.3.2007, p. 48.
 (41) JO L 195, 27.7.2007, p. 47.
 (42) JO L 301, 18.11.2010, p. 4.
 (43) JO L 247, 17.9.2001, p. 1.
 (44) JO L 184, 23.7.2003, p. 19.
 (45) JO C 222, 30.8.1980, p. 1.
 (46) JO C 273, 26.10.1989, p. 1.
 (47) JO C 122, 18.5.1990, p. 2.
 (48) Nu au fost semnalate obligații constituționale.


text:
Aproximativ trei sferturi (71%) din suprafața Pământului este acoperită de oceane, fiind un corp global de ape sărate (apă).
 Oceanele dețin aproximativ 96,5% din toată apa de pe Pământ.
 Oceanele sunt împărțite de continente și arhipelaguri în cinci oceane:
 Oceanul Antarctic
 Oceanul Arctic
 Oceanul Atlantic
 Oceanul Indian
 Oceanul Pacific
 Granițele între oceane au fost stabilite de Organizația Internațională de Hidrografie, astfel că Oceanul Antarctic se extinde de la coasta Antarcticii până la 60 de grade latitudine sudică.
 Zonarea pe adâncime a oceanelor
 Pe adâncime, mările și oceanele se pot zona în modul următor:
 Sistemul
 zona epipelagică sau zona euphotică până la o adâncime de 200 m.
 zona mesopelagică sau zona disphotică între adâncimile de 200 – 1000 m.
 zona bathipelagică între adâncimile de 1000 – 4000 m.
 zona abissopelagică între adâncimile de 4000 – 6000 m.
 zona hadopelagică la adâncimi peste 6000 m.
 Sistemul
 Sub aspect biocenotic găsim trei zone:
 zona litorală;
 zona pelagică;
 zona abisală;
 Sistemul
 zona benthală care este sub influența fundului oceanului și care poate fi împărțită la rândul ei în următoarele zone:
 zona bathyală (din greacă bathys = adâmcime) este zona în care fundul mării coboară sub nivelul platformei continentale și este situată la adâncimi între 200 - 2000/3000 m.
 zona abisală (din latină abyssus - prăpastie) este domeniul fundului mărilor situat de la adâncime de 2000/3000 m până la 6000 m
 zona hadală (din greacă hades = lumea subterană), care cuprinde gropile adânci ale oceanelor situate la adâncimi de peste 5000 m.
 Ecologie
 Oceanele sunt locul în care trăiesc multe forme de viață, precum
 pești
 cetacee (balene și delfini)
 cefalopode (caracatița, calmarul, sepia)
 crustacee (crevete, homar)
 viermi marini
 plancton
 alte specii
 Economie
 Oceanele sunt esențiale pentru transport, o mare parte din bunurile transportate în lume sunt cu ajutorul navelor între porturi. Canale importante includ Canalul Panama și Canalul Suez.
 Note
 Legături externe
 Si totusi, cum au aparut oceanele pe Pamant? , 21 aprilie 2011, Revista Magazin
 Călătoria în abisuri, aproape de final, 29 noiembrie 2009, Anca Aldea, Jurnalul Național
 Urmărește în timp real aventura unui vas de cercetare prin adâncurile oceanului! (VIDEO), 1 aprilie 2012, Descoperă
 Video
 „Cea mai bizară zonă de pe fundul oceanului”: animale incredibile surprinse în adâncuri (VIDEO), 26 mai 2013, Descoperă - sursa


text:
 10.12.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 410/7
 Tožba Nadzornega organa Efte proti Kneževini Lihtenštajn, vložena dne 17. avgusta 2015
 (Zadeva E-22/15)
 (2015/C 410/06)
 Nadzorni organ Efte, ki ga zastopajo Markus Schneider, Clémence Perrin in Íris Ísberg, zastopniki za Nadzorni organ Efte, 35 Rue Belliard, 1040 Bruselj, Belgija, je dne 17. avgusta 2015 pri Sodišču Efte vložil tožbo proti Kneževini Lihtenštajn.
 Nadzorni organ Efte Sodišču Efte predlaga, naj:
 1.
 ugotovi, da Lihtenštajn s tem, ko v predpisanem roku ni sprejel ukrepov, potrebnih za izvajanje akta iz točke 15q poglavja XIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2011/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo in Direktiva 2012/26/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o spremembi Direktive 2001/83/ES, kar zadeva farmakovigilanco), kakor je bil prilagojen Sporazumu s Protokolom 1 k Sporazumu, ni izpolnil svojih obveznosti iz člena 2 navedenih aktov in člena 7 Sporazuma EGP.
 2.
 Lihtenštajnu naloži plačilo stroškov postopka.
 Pravna podlaga in dejansko stanje ter navedeni tožbeni razlogi:
 —
 tožba se nanaša na to, da Kneževina Lihtenštajn do najpozneje 11. aprila 2015 ni ukrepala v skladu z obrazloženim mnenjem Nadzornega organa Efte z dne 11. februarja 2015, saj v svoj nacionalni pravni red ni prenesla Direktive 2011/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo
 in
 Direktive 2012/26/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o spremembi Direktive 2001/83/ES, kar zadeva farmakovigilanco, kot je navedeno v točki 15q poglavja XIII Priloge II k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru in kakor sta bili navedenemu sporazumu prilagojeni s Protokolom 1 k Sporazumu.
 —
 Nadzorni organ Efte ugotavlja, da Lihtenštajn s tem, ko v predpisanem roku ni sprejel potrebnih ukrepov za izvajanje aktov, ni izpolnil svojih obveznosti iz člena 2 navedenih aktov in člena 7 Sporazuma EGP.


type: other

text:
96/1991 Sb. Zákon Slovenskej národnej rady o verejných kultúrnych podujatiach
 96/1991verze 1
 Zákon č. 96/1991 Sb.Zákon Slovenskej národnej rady o verejných kultúrnych podujatiach
 Částka 20/1991
 Platnost od 22.03.1991
 Aktuální znění 01.04.1991 (verze 1)
 (1) Verejnými kultúrnymi podujatiami (ďalej len "podujatie") sa podľa tohto zákona rozumejú verejnosti prístupné
 (2) Osoba, ktorú obec výkonom dozoru písomne poverila (ďalej len "dozorný orgán"), upozorní usporiadateľa na zistené nedostatky a upovedomí ho o tom, aké následky podľa tohto zákona môže mať ich neodstránenie. Ak sa na podujatí porušujú ľudské práva a slobody, dozorný orgán podujatie zakáže, resp. ho preruší. Podujatie možno zakázať aj z toho dôvodu, že sa jeho konanie neoznámilo obci alebo by bolo v rozpore s týmto zákonom.
 3. § 1 až 4, § 6 ods. 2, § 7 ods. 2, § 8 ods. 2, § 9 až 11, § 13, § 14 ods. 3, § 16 a § 17 zákona č. 52/1959 Zb. o osvetovej činnosti (osvetový zákon),
 4. § 1 ods. 1, § 6, § 10, § 12, § 14, § 16, § 18 až 27, § 29, § 32 ods. 2, § 33 až 37, § 38 ods. 1 písm. b), c) a e) zákona Slovenskej národnej rady č. 36/1978 Zb. o divadelnej činnosti (divadelný zákon) v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 115/1989 Zb., ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 36/1978 Zb. o divadelnej činnosti (divadelný zákon),
 8. § 15 a § 19 až 34 vyhlášky Ministerstva kultúry Slovenskej socialistickej republiky č. 60/1978 Zb., ktorou sa vykonávajú niektoré ustnovenia divadelného zákona v znení vyhlášky Ministerstva kultúry Slovenskej socialistickej republiky č. 149/1989 Zb. o zmene a doplnení vyhlášky Ministerstva kultúry Slovenskej socialistickej republiky č. 60/1978 Zb., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia divadelného zákona.
 3) Napr. zákon SNR č. 1/1955 Zb. SNR o štátnej ochrane prírody, zákon č. 35/1965 Zb. o literárnych, vedeckých a umeleckých dielach (autorský zákon) v znení zákona č. 89/1990 Zb. (úplné znenie vyhlásené pod č. 247/1990 Zb.), zákon č. 36/1965 Zb. o dani z príjmov z literárnej a umeleckej činnosti v znení zákona č. 180/1968 Zb., zákon č. 20/1966 Zb. o starostlivosti o zdravie ľudu, vyhláška Slovenského úradu bezpečnosti práce a Slovenského banského úradu č. 111/1975 Zb. o evidencii a registrácii pracovných úrazov a o hlásení prevádzkových nehôd (havárií) a porúch technických zariadení v znení vyhlášky č. 483/1990 Zb., vyhláška Ministerstva zdravotníctva SSR č. 14/1977 Zb. o ochrane zdravia pred nepriaznivými účinkami hluku a vibrácií, zákon SNR č. 126/1985 Zb. o požiarnej ochrane v znení zákona SNR č. 525/1990 Zb., zákon SNR č. 46/1989 Zb. o ochrane pred alkoholizmom a inými toxikomániami, vyhláška Ministerstva zdravotníctva a sociálnych vecí SSR č. 190/1989 Zb., ktorou sa vykonáva zákon Slovenskej národnej rady č. 46/1989 Zb. o ochrane pred alkoholizmom a inými toxikomániami.