type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 41997A0115(01)
 Yleissopimus Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisestä tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevaan yleissopimukseen sekä sen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa koskevaan pöytäkirjaan sellaisena kuin se on mukautettuna Tanskan, Irlannin, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymissopimuksella, Helleenien tasavallan liittymissopimuksella sekä Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittymissopimuksella
 Virallinen lehti nro C 015 , 15/01/1997 s. 0001 - 0009
 YLEISSOPIMUS Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisestä tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevaan yleissopimukseen sekä sen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa koskevaan pöytäkirjaan sellaisena kuin se on mukautettuna Tanskan, Irlannin, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymissopimuksella, Helleenien tasavallan liittymissopimuksella sekä Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittymissopimuksella (97/C 15/01)JOHDANTO-OSAEUROOPAN YHTEISÖN PERUSTAMISSOPIMUKSEN KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotkaKATSOVAT, että Itävallan tasavalta, Suomen tasavalta ja Ruotsin kuningaskunta ovat Euroopan unionin jäseniksi tullessaan sitoutuneet liittymään tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevaan yleissopimukseen sekä sen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa koskevaan pöytäkirjaan sellaisena kuin se on mukautettuna Tanskan, Irlannin, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymissopimuksella, Helleenien tasavallan liittymissopimuksella sekä Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittymissopimuksella, ja käynnistämään tätä varten neuvottelut yhteisön jäsenvaltioiden kanssa tarvittavien mukautusten tekemiseksi,TIETOISINA siitä, että Euroopan yhteisön jäsenvaltiot ja Euroopan vapaakauppa-alueen (EFTA) jäsenvaltiot ovat tehneet Luganossa 16 päivänä syyskuuta 1988 tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevan yleissopimuksen, jolla ulotetaan Brysselin yleissopimuksen periaatteet koskemaan valtioita, jotka ovat tämän yleissopimuksen osapuolia,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:I OSASTO Yleiset määräykset 1 artiklaItävallan tasavalta, Suomen tasavalta ja Ruotsin kuningaskunta liittyvät Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 1968 tehtyyn tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä `vuoden 1968 yleissopimus`, sekä sen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa koskevaan, Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 1971 allekirjoitettuun pöytäkirjaan, jäljempänä `vuoden 1971 pöytäkirja`, sellaisena kuin ne ovat niihin tehtyine mukautuksineen ja muutoksineen:a) Luxemburgissa 9 päivänä lokakuuta 1978 allekirjoitetulla yleissopimuksella, jäljempänä `vuoden 1978 yleissopimus`, Tanskan, Irlannin, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymisestä tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevaan yleissopimukseen sekä sen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa koskevaan pöytäkirjaan,b) Luxemburgissa 25 päivänä lokakuuta 1982 allekirjoitetulla yleissopimuksella, jäljempänä `vuoden 1982 yleissopimus`, Helleenien tasavallan liittymisestä tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevaan yleissopimukseen sekä sen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa koskevaan pöytäkirjaan, sellaisina kuin ne ovat mukautettuina Tanskan, Irlannin, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymissopimuksella,c) San Sebastianissa 26 päivänä toukokuuta 1989 allekirjoitetulla yleissopimuksella, jäljempänä `vuoden 1989 yleissopimus`, Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittymisestä tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevaan yleissopimukseen sekä sen tulkintaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa koskevaan pöytäkirjaan, sellaisina kuin ne ovat mukautettuina Tanskan, Irlannin, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymissopimuksella sekä Helleenien tasavallan liittymissopimuksella.II OSASTO Vuoden 1968 yleissopimuksen mukautukset 2 artiklaLisätään vuoden 1968 yleissopimuksen 3 artiklan toiseen alakohtaan, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 yleissopimuksen 4 artiklalla, vuoden 1982 yleissopimuksen 3 artiklalla ja vuoden 1989 yleissopimuksen 3 artiklalla, seuraavat luetelmakohdat:a) yhdeksännen ja kymmenennen luetelmakohdan väliin:"- Itävallassa: tuomioistuimen toimivaltaa koskevan lain (Jurisdiktionsnorm) 99 pykälää,",b) kymmenennen ja yhdennentoista luetelmakohdan väliin:"- Suomessa: oikeudenkäymiskaaren/rättegångsbalken 10 luvun 1 pykälän 1 momentin toista, kolmatta ja neljättä virkettä,- Ruotsissa: oikeudenkäymiskaaren (rättegångsbalken) 10 luvun 3 pykälän ensimmäisen kappaleen ensimmäistä virkettä,".3 artiklaLisätään vuoden 1968 yleissopimuksen 32 artiklan 1 kohtaan, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 yleissopimuksen 16 artiklalla, vuoden 1982 yleissopimuksen 4 artiklalla ja vuoden 1989 yleissopimuksen 10 artiklalla, seuraavat luetelmakohdat:a) kymmenennen ja yhdennentoista luetelmakohdan väliin:"- Itävallassa: Bezirksgericht,"b) yhdennentoista ja kahdennentoista luetelmakohdan väliin:"- Suomessa: käräjäoikeus/tingsrätt,- Ruotsissa: Svea hovrätt".4 artikla1. Lisätään vuoden 1968 yleissopimuksen 37 artiklan 1 kohtaan, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 yleissopimuksen 17 artiklalla, vuoden 1982 yleissopimuksen 5 artiklalla ja vuoden 1989 yleissopimuksen 11 artiklalla, seuraavat luetelmakohdat:a) kymmenennen ja yhdennentoista luetelmakohdan väliin:"- Itävallassa: Bezirksgericht,"b) yhdennentoista ja kahdennentoista luetelmakohdan väliin:"- Suomessa: hovioikeus/hovrätt,- Ruotsissa: Svea hovrätt".2. Lisätään vuoden 1968 yleissopimuksen 37 artiklan 2 kohtaan, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 yleissopimuksen 17 artiklalla, vuoden 1982 yleissopimuksen 5 artiklalla ja vuoden 1989 yleissopimuksen 11 artiklalla, seuraavat luetelmakohdat:a) neljännen ja viidennen luetelmakohdan väliin:"- Itävallassa, jos kysymyksessä on Rekurs-menettely, Revisionrekursilla, ja jos on kysymyksessä Widerspruch-menettely, Berufungilla, johon liittyy Revisionin mahdollisuus",b) viidennen ja kuudennen luetelmakohdan väliin:"- Suomessa valittamalla korkeimmalta oikeudelta/genom besvär hos högsta domstolen,- Ruotsissa valittamalla Högsta domstolenilta".5 artiklaLisätään vuoden 1968 yleissopimuksen 40 artiklan 1 kohtaan, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 yleissopimuksen 19 artiklalla, vuoden 1982 yleissopimuksen 6 artiklalla ja vuoden 1989 yleissopimuksen 12 artiklalla, seuraavat luetelmakohdat:a) kymmenennen ja yhdennentoista luetelmakohdan väliin:"- Itävallassa: Bezirksgericht,"b) yhdennentoista ja kahdennentoista luetelmakohdan väliin:"- Suomessa: hovioikeus/hovrätt,- Ruotsissa: Svea hovrätt".6 artiklaLisätään vuoden 1968 yleissopimuksen 41 artiklaan, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 yleissopimuksen 20 artiklalla, vuoden 1982 yleissopimuksen 7 artiklalla ja vuoden 1989 yleissopimuksen 13 artiklalla, seuraavat luetelmakohdat:a) neljännen ja viidennen luetelmakohdan väliin:"- Itävallassa Revisionsrekursilla,"b) viidennen ja kuudennen luetelmakohdan väliin:"- Suomessa valittamalla korkeimmalta oikeudelta/genom besvär hos högsta domstolen,- Ruotsissa valittamalla Högsta domstolenilta".7 artiklaTäydennetään vuoden 1968 yleissopimuksen 55 artiklaa, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 yleissopimuksen 24 artiklalla, vuoden 1982 yleissopimuksen 8 artiklalla ja vuoden 1989 yleissopimuksen 18 artiklalla, seuraavilla lisäyksillä, jotka lisätään aikajärjestyksessä niille kuuluviin kohtiin yleissopimusten luettelossa:"- lokakuun 25 päivänä 1957 Wienissä allekirjoitetun Belgian kuningaskunnan ja Itävallan välillä tehdyn sopimuksen elatusvelvollisuutta koskevien tuomioiden ja virallisten asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta,- kesäkuun 6 päivänä 1959 Wienissä allekirjoitetun Saksan liittotasavallan ja Itävallan välillä tehdyn sopimuksen siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden, sovintojen ja virallisten asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta,- kesäkuun 16 päivänä 1959 Wienissä allekirjoitetun Belgian kuningaskunnan ja Itävallan välillä tehdyn sopimuksen siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden, välitystuomioiden ja virallisten asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta,- heinäkuun 14 päivänä 1961 Wienissä allekirjoitetun Yhdistyneen Kuningaskunnan ja Itävallan välillä tehdyn sopimuksen siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden vastavuoroisesta tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä sen maaliskuun 6 päivänä 1970 Lontoossa allekirjoitetun lisäpöytäkirjan,- helmikuun 6 päivänä 1963 Haagissa allekirjoitetun Alankomaiden kuningaskunnan ja Itävallan välillä tehdyn sopimuksen siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden ja virallisten asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta,- heinäkuun 15 päivänä 1966 Wienissä allekirjoitetun Ranskan ja Itävallan välillä tehdyn sopimuksen siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden ja virallisten asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta,- heinäkuun 29 päivänä 1971 Luxemburgissa allekirjoitetun Luxemburgin ja Itävallan välillä tehdyn sopimuksen siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden ja virallisten asiakirjojen tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta,- marraskuun 16 päivänä 1971 Roomassa allekirjoitetun Italian ja Itävallan välillä tehdyn sopimuksen siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden, sovintojen ja virallisten asiakirjojen tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta,- lokakuun 11 päivänä 1977 Kööpenhaminassa allekirjoitetun Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan välillä tehdyn yleissopimuksen yksityisoikeudellista vaatimusta koskevien tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta,- syyskuun 16 päivänä 1982 Tukholmassa allekirjoitetun Itävallan ja Ruotsin välillä tehdyn sopimuksen siviilioikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta,- helmikuun 17 päivänä 1984 Wienissä allekirjoitetun Itävallan ja Espanjan välillä tehdyn sopimuksen siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden, sovintojen ja täytäntöönpanokelpoisten virallisten asiakirjojen tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta, ja- marraskuun 17 päivänä 1986 Wienissä allekirjoitetun Suomen ja Itävallan välillä tehdyn sopimuksen yksityisoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta."III OSASTO Vuoden 1968 yleissopimuksen liitteenä olevaan pöytäkirjaan tehtävät mukautukset 8 artiklaKorvataan vuoden 1968 yleissopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan V artikla seuraavalla tekstillä:"V artiklaEdellä 6 artiklan 2 kohdassa ja 10 artiklassa tarkoitettua takautumisvaatimusta ja siihen rinnastettavaa vaatimusta tarkoittavaa kannetta koskeviin toimivaltaperusteisiin ei voida vedota Saksan liittotasavallassa eikä Itävallan tasavallassa. Toisessa sopimusvaltiossa asuva henkilö voidaan kutsua tuomioistuimeen:- Saksan liittotasavallassa riita-asioiden oikeudenkäyntilain (Zivilprozessordnung) 68, 72, 73 ja 74 artiklan mukaisesti, jotka säännökset koskevat ilmoitusta oikeudenkäynnistä kolmannelle (litis denuntiatio),- Itävallan tasavallassa riita-asioiden oikeudenkäyntilain (Zivilprozessordnung) 21 artiklan mukaisesti, joka säännös koskee ilmoitusta oikeudenkäynnistä kolmannelle (litis denuntiatio).Muissa sopimusvaltioissa 6 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan nojalla annetut tuomiot on tunnustettava ja pantava täytäntöön Saksan liittotasavallassa ja Itävallan tasavallassa III osaston määräysten mukaisesti. Ne oikeusvaikutukset, jotka näissä valtioissa annetuilla tuomioilla edellisen kappaleen säännösten mukaan on kolmanteen henkilöön nähden, on tunnustettava muissa sopimusvaltioissa."9 artiklaTäydennetään vuoden 1968 yleissopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan V a artiklaa seuraavalla tekstillä:"Ruotsissa `maksamismääräystä` (betalningsföreläggande) ja `virka-apumenettelyä` (handräckning) koskevissa yksinkertaistetuissa menettelyissä termi `tuomioistuin` (`juge`, `tribunal`, `juridiction`) käsittää myös Ruotsin kruununvoutiviranomaisen (kronofogdemyndighet)."10 artiklaVuoden 1968 yleissopimuksen liitteenä olevaa pöytäkirjaa täydennetään seuraavalla artiklalla:"V e artikla:Hallintoviranomaisten vahvistamia tai virallisiksi todistamia elatusvelvollisuutta koskevia sopimuksia pidetään myös yleissopimuksen 50 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuina virallisina asiakirjoina."IV OSASTO Vuoden 1971 pöytäkirjan mukautukset 11 artiklaTäydennetään vuoden 1971 yleissopimuksen 1 artiklaa, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 yleissopimuksen 30 artiklalla, vuoden 1982 yleissopimuksen 10 artiklalla ja vuoden 1989 yleissopimuksen 24 artiklalla, seuraavalla alakohdalla:"Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on myös toimivalta antaa päätöksiä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisestä 27 päivänä syyskuuta 1968 tehtyyn yleissopimukseen ja tähän pöytäkirjaan, sellaisina kuin ne ovat mukautettuina vuoden 1978 yleissopimuksella, vuoden 1982 yleissopimuksella ja vuoden 1989 yleissopimuksella tehdyn yleissopimuksen tulkinnasta."12 artiklaLisätään vuoden 1971 pöytäkirjan 2 artiklan 1 kohtaan, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1978 yleissopimuksen 31 artiklalla, vuoden 1982 yleissopimuksen 11 artiklalla ja vuoden 1989 yleissopimuksen 25 artiklalla, luetelmakohdat seuraavasti:a) yhdeksännen ja kymmenennen luetelmakohdan väliin:"- Itävallassa: Oberste Gerichtshof, Verwaltungsgerichtshof ja Verfassungsgerichtshof";b) kymmenennen ja yhdennentoista luetelmakohdan väliin:"- Suomessa: korkein oikeus/högsta domstolen ja korkein hallinto-oikeus/högsta förvaltningsdomstolen- Ruotsissa: Högsta domstolen, Regeringsrätten, Arbetsdomstolen ja Marknadsdomstolen".V OSASTO Siirtymäsäännökset 13 artikla1. Vuoden 1968 yleissopimuksen ja vuoden 1971 pöytäkirjan, sellaisina kuin ne ovat muutettuina vuoden 1978 yleissopimuksella, vuoden 1982 yleissopimuksella, vuoden 1989 yleissopimuksella ja tällä yleissopimuksella, määräyksiä sovelletaan ainoastaan sellaisiin oikeudenkäynteihin, jotka on pantu vireille, ja sellaisiin virallisiin asiakirjoihin, jotka on laadittu sen jälkeen, kun tämä yleissopimus on tullut voimaan alkuperävaltiossa, ja jos tuomion tai virallisen asiakirjan tunnustamista tai täytäntöönpanoa pyydetään, kun yleissopimus on tullut voimaan siinä valtiossa, johon pyyntö on osoitettu.2. Tuomiot, jotka on annettu sen jälkeen, kun tämä yleissopimus on tullut voimaan tuomiovaltion ja sen valtion välillä, johon pyyntö on osoitettu, ja jotka on annettu ennen tämän yleissopimuksen voimaantuloa vireille pannuissa asioissa, tunnustetaan ja pannaan täytäntöön vuoden 1968 yleissopimuksen III osaston määräysten mukaisesti, sellaisena kuin yleissopimus on muutettuna vuoden 1978 yleissopimuksella, vuoden 1982 yleissopimuksella, vuoden 1989 yleissopimuksella ja tällä yleissopimuksella, jos sovelletut toimivaltasäännökset vastaavat vuoden 1968 yleissopimuksen muutetun II osaston määräyksiä tai sellaisen yleissopimuksen määräyksiä, jotka asian tullessa vireille olivat voimassa kyseisten valtioiden välillä.VI OSASTO Loppumääräykset 14 artikla1. Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri toimittaa Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan hallituksille oikeaksi todistetun jäljennöksen vuoden 1968 yleissopimuksesta, vuoden 1971 pöytäkirjasta, vuoden 1978 yleissopimuksesta, vuoden 1982 yleissopimuksesta ja vuoden 1989 yleissopimuksesta englannin, espanjan, hollannin, iirin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, saksan ja tanskan kielellä.2. Vuoden 1968 yleissopimuksen, vuoden 1971 pöytäkirjan, vuoden 1978 yleissopimuksen, ja vuoden 1982 yleissopimuksen ja vuoden 1989 yleissopimuksen suomen kielellä ja ruotsin kielellä laaditut toisinnot ovat todistusvoimaisia samoin edellytyksin kuin vuoden 1968 yleissopimuksen, vuoden 1971 pöytäkirjan, vuoden 1978 yleissopimuksen, vuoden 1982 yleissopimuksen ja vuoden 1989 yleissopimuksen muut toisinnot.15 artiklaAllekirjoittajavaltioiden on ratifioitava tämä yleissopimus. Ratifioimiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön.16 artikla1. Tämä yleissopimus tulee voimaan kolmannen kuukauden ensimmäisenä päivänä siitä, kun kaksi sopimuksen allekirjoittanutta valtiota, joista yksi on Itävallan tasavalta, Suomen tasavalta tai Ruotsin kuningaskunta, ovat tallettaneet ratifioimiskirjansa.2. Tämän yleissopimuksen oikeusvaikutukset alkavat muun allekirjoittajavaltion osalta kolmannen kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun asianomainen valtio on tallettanut ratifioimiskirjansa.17 artiklaEuroopan unionin neuvoston pääsihteeri ilmoittaa sopimuksen allekirjoittaneille valtioille:a) ratifioimiskirjan tallettamisesta,b) päivän, jona tämä yleissopimus tulee sopimusvaltioiden osalta voimaan.18 artiklaTämä yleissopimus, joka on laadittu yhtenä kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielillä, jotka kaikki kaksitoista tekstiä ovat yhtä todistusvoimaisia, talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön arkistoon. Pääsihteeri toimittaa siitä oikeaksi todistetun jäljennöksen allekirjoittajavaltioiden hallituksille.Hecho en Bruselas, el veintinueve de noviembre de mil novecientos noventa y seis.Udfærdiget i Bruxelles, den niogtyvende november nitten hundrede og seksoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am neunundzwanzigsten November neunzehnhundertsechsundneunzig. ̧ãéíå óôéò ÂñõîÝëëåò, óôéò åßêïóé åííÝá Íïåìâñßïõ ÷ßëéá åííéáêüóéá åíåíÞíôá Ýîé.Done at Brussels on the twenty-ninth day of November in the year one thousand nine hundred and ninety-six.Fait à Bruxelles, le vingt-neuf novembre mil neuf cent quatre-vingt-seize.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an naoú lá is fiche de Shamhain, míle naoi gcéad nócha a sé.Fatto a Bruxelles, addì ventinove novembre millenovecentonovantasei.Gedaan te Brussel, de negenentwintigste november negentienhonderd zesennegentig.Feito em Bruxelas, em vinte e nove de Novembro de mil novecentos e noventa e seis.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäyhdeksäntenä päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi.Som skedde i Bryssel den tjugonionde november nittonhundranittiosex.Pour le gouvernement du royaume de BelgiqueVoor de Regering van het Koninkrijk BelgiëFür die Regierung des Königreichs Belgien>VIITTAUS KAAVIOON>For regeringen for Kongeriget Danmark>VIITTAUS KAAVIOON>Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland>VIITTAUS KAAVIOON>Ãéá ôçí êõâÝñíçóç ôçò ÅëëçíéêÞò Äçìïêñáôßáò>VIITTAUS KAAVIOON>Por el Gobierno del Reino de España>VIITTAUS KAAVIOON>Pour le gouvernement de la République française>VIITTAUS KAAVIOON>Thar ceann Rialtas na hÉireannFor the Government of Ireland>VIITTAUS KAAVIOON>Per il governo della Repubblica italiana>VIITTAUS KAAVIOON>Pour le gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg>VIITTAUS KAAVIOON>Voor de Regering van het Koninkrijk der Nederlanden>VIITTAUS KAAVIOON>Für die Regierung der Republik Österreich>VIITTAUS KAAVIOON>Pelo Governo da República Portuguesa>VIITTAUS KAAVIOON>Suomen hallituksen puolestaPå finska regeringens vägnar>VIITTAUS KAAVIOON>På svenska regeringens vägnar>VIITTAUS KAAVIOON>For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland>VIITTAUS KAAVIOON>


type: wikipedia

text:
Az angol repeater szakkifejezés magyarul ismétlőt, jelismétlőt jelent. Az ismétlő a jelek újragenerálására használt hálózati készülék. Az ismétlő újragenerálja az átvitel közbeni csillapítás miatt eltorzult analóg v. digitális jeleket. Az ismétlő nem végez intelligens forgalomirányítást.
 A „repeater” kifejezést először a távíró jelek átvitele kapcsán használták, ahol egy olyan elektromechanikus eszközre utalt, amely távíró jelek újragenerálását végzi. A kifejezés később a távbeszélő és a digitális adatátvitel területén is elterjedt.
 Ma leginkább számítógépes hálózat kiépítésénél használják, ha az áthidalni kívánt távolság miatt az adott kábeltípuson futó jelek erősen torzulnának.
 Működése
 A repeaterek a tulajdonképpeni fizikai jellel dolgoznak, anélkül hogy bármi módon megpróbálnák értelmezni az átvitelre kerülő adatokat. Ez az OSI modell 1. szintjének, a fizikai rétegnek felel meg.
 Hardver
 Számítógép-hálózatok


text:
Méray is een historisch motorfietsmerk uit Hongarije.
 Het merk werd geproduceerd door de Méray Motorkerékpárgyár Rt. (Méray Motorradwerke Ltd.), een bedrijf dat in 1923 werd opgericht en tot 1939 zou bestaan. Het bedrijf werd opgericht door twee broers, Lóránd en Endre Méray-Horváth. Oorspronkelijk waren zij afkomstig uit Arad. In Boedapest beproefden ze vanaf 1918 aanvankelijk hun geluk met de vervaardiging van zeep en van kaarsen. In 1921 vervaardigden ze hun eerste motorfiets met een Moto-Rêve-motorblok als krachtbron, nog voordat de Méray Motorkerékpárgyár werd opgericht.
 Méray was jarenlang de grootste motorfietsenfabrikant van Hongarije. Men bouwde er machines van 172 tot 996 cc met motorblokken van JAP, Villiers, Blackburne, Moto-Rêve en Puch. Vanaf 1936 had Meray ook eigen 346- en 496cc-motoren.
 Hongaars historisch motorfietsmerk


text:
Is iar-pheileadóir é Mícheál Ó Conaill (4 Eanáir 1937-), nó Mick O'Connell mar a ghlaoitear air as Béarla. Ciarraíoch is ea é agus d'imir sé le foireann a chontae ó 1956 go 1973. Lúaitear é mar dhuine de na peileadóirí is fearr riamh.
 Saol pearsanta
 As Oileán Dairbhre do Mhícheál Ó Conaill. Rugadh é sa bhliain 1937. Iascaire agus feirmeoir ab ea a athair. Tá Ó Conaill pósta, agus tá mac darbh ainm Diarmuid orthu. Scríobh sé a dhírbheathaisnéis, A Kerry Footballer, sa bhliain 1974.
 Peil
 D’imir Ó Conaill i gCraobh Peil Sinsearach na hÉireann
 don chéad uair i 1956. Bhuaigh sé Craobh na Mumhan i 1958, 1959, 1960, 1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1968, 1969, 1970 agus 1972. agus craobh na hÉireann i 1959, 1962, 1969 agus 1970.
 Tagairtí
 Peileadóirí Chiarraí
 Daoine as Contae Chiarraí
 Daoine a rugadh i 1937
 Daoine beo


jurisdiction: EU

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 21998D0709(10)
 Úradný vestník L 193 , 09/07/1998 S. 0049 - 0049
 Rozhodnutie Spoločného výboru EHSč. 93/97z 28. novembra 1997,ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, testovanie a certifikácia) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ktorá bola upravená Protokolom upravujúcim Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ďalej označovanú ako "dohoda", a najmä na jej článok 98,keďže príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 50/96 [1];keďže rozhodnutie Komisie 97/129/ES z 28. januára 1997, ktorým sa stanovuje systém identifikácie obalových materiálov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/62/ES o obaloch a odpadovom papieri z obalov [2], sa má zahrnúť do dohody,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Za bod 7 (smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/62/ES), v kapitole XVII, v prílohe II k dohode sa pridá tento bod:"7a. 397 D 0129: rozhodnutie Komisie 97/129 z 28. januára 1997, ktorým sa stanovuje systém identifikácie obalových materiálov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/62/ES o obaloch a odpadovom papieri z obalov (Ú. v. ES L 50, 20.2.1997, s. 28)."Článok 2Texty rozhodnutia 97/129/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú prílohami týchto jazykových verzií tohto rozhodnutia, sú autentické.Článok 3Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť 1. decembra 1997, ak boli spoločnému výboru EHP urobené oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody.Článok 4Toto rozhodnutie bude uverejnené v oddiele EHP a v doplnku EHP k Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.V Bruseli 28. novembra 1997Za Spoločný výbor EHPpredsedaE. Bull[1] Ú. v. ES L 21, 23.1.1997, s. 4.[2] Ú. v. ES L 50, 20.2.1997, s. 28.--------------------------------------------------


text:
Empirizam (grč. empeiría, »iskustvo«) je gnoseološki (teorija o spoznaji) pravac, koji zastupa stav da je iskustvo osnovni izvor spoznaje i da joj ono određuje domet, mogućnosti i granice. To je upravo ono što želi reći osnovna deviza empirizma: Nihil est in intellectu quod non fuerit in sensu odnosno, da je svaka razumska spoznaja uvjetovana osjetilnom, da je razum u većoj ili manjoj mjeri ograničen samo na asocijativno kombiniranje iskustvene građe. Pojedini empiristi drugačije, uže ili šire određuju iskustvo i ulogu razuma u spoznavanju.
 Empiristi poriču apriornost u oba smisla, psihološkom i spoznajno-teoretskom (logičkom, noetičkom). Znanje nije urođeno, nego se postepeno stiče putem opažanja (a posteriori). To je jedini izvor znanja - a to je i jedini temelj istine (vrijednosti). Time je postavljena i granica istinitog znanja (spoznaje): samo unutar iskustva.
 Nije moguća prekoiskustvena ili metafizička spoznaja (o Bogu, o duši, o slobodi, etc.). Ovu tezu zastupa pozitivizam kao ogranak empirizma.
 Kant se ne slaže s racionalistima, da bi racionalni a priori sam za sebe bio faktor znanstvene spoznaje, nego u zajednici s osjetima (osjetilnim afekcijama: ovo bijelo, crno, toplo, tvrdo, mirisno, etc.). Apriorna je spoznaja ograničena na empiriju.
 Začetnik empirizma
 John Locke (1632. – 1704.) utemeljitelj je spoznajne teorije kao sustavne filozofske discipline.
 U svom "Ogledu o ljudskom razumu" Locke najprije pobija mišljenje da postoje urođene spoznaje (ideje, načela). Oni koji to tvrde pozivaju se na opće slaganje sviju kao svoj najjači argument.
 Društveno uređenje i zbivanja
 Engleska empiristička filozofija je razdoblje najsnažnijeg razvoja engleske filozofije od kraja 16. do sredine 18. stoljeća. Slabljenje feudalizma, a jačanje građanskog staleža u doba prvobitne akumulacije kapitala u Engleskoj prati borba za vlast između kralja, građanstva i plemstva, kralja i parlamenta. U filozofiji se stoga postavlja problem države, društvenog ugovora i suvereniteta. U burnim revolucionarnim zbivanjima pogubljenjem Karla I. (1649.) skršena je apsolutna vlast kralja. Cromwellovom je diktaturom (1653. – 1658.) razbijen otpor krajnjih nepomirljivih gledišta, pa je "Slavnom revolucijom" (1688.) ostvaren kompromis između građanske klase i veleposjednika. Uspostavljen je društveni poredak koji je Engleskoj osigurao razvoj proizvodnje i trgovine, a dominacija i primat Engleske traje sve do prvog svjetskog rata.
 Predstavnici su engleskog empirizma usredotočeni na dva središnja problema: na pitanje metode prirodoznanstvenog istraživanja i pitanje države.
 Vidi također
 Filozofija
 Gnoseologija
 Senzualizam
 Intuicionalizam
 Kriticizam
 Racionalizam
 Iracionalizam
 Epistemologija
 Gnoseološki pojmovi


type: caselaw

text:
 2.4.2005
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 82/5
 YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO,
 (neljäs jaosto)
 27 päivänä tammikuuta 2005,
 asiassa C-125/04 (Commission de Litiges Voyagesin esittämä ennakkoratkaisupyyntö): Guy Denuit, Betty Cordenier vastaan Transorient – Mosaïque Voyages et Culture SA (1)
 (Ennakkoratkaisukysymykset - Asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi - EY 234 artiklassa tarkoitettu kansallinen tuomioistuin - Välimiesoikeus)
 (2005/C 82/10)
 Oikeudenkäyntikieli: ranska
 Asiassa C-125/04, jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka collège d'arbitrage de la Commission de Litiges Voyages (Belgia) on esittänyt 4.12.2003 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 8.3.2004, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa Guy Denuit ja Betty Cordenier vastaan Transorient – Mosaïque Voyages et Culture SA, yhteisöjen tuomioistuin (neljäs jaosto), toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja K. Lenaerts sekä tuomarit N. Colneric ja J. N. Cunha Rodrigues (esittelevä tuomari), julkisasiamies: A. Tizzano, kirjaaja: R. Grass, on antanut 27.1.2005 tuomion, jonka tuomiolauselma on seuraava:
 1.
 Yhteisöjen tuomioistuimella ei ole toimivaltaa käsitellä collège d'arbitrage de la Commission de Litiges Voyagesin esittämiä kysymyksiä.
 (1) EUVL C 156, 12.6.2004.


type: legislation

text:
 A BIZOTTSÁG (EU) .../... VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2019.5.16.)
 az 1305/2014/EU bizottsági rendeletnek a változáskezelés tekintetében történő módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvre
 1
 és különösen annak 5. cikke (11) bekezdésére,
 mivel:
 (1)Az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelet
 2
 19. cikke előírja, hogy az Európai Unió Vasúti Ügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) ajánlásokat fogalmazzon meg a Bizottság számára az átjárhatósági műszaki előírásokra (ÁME-k) és azok felülvizsgálatára vonatkozóan az (EU) 2016/797 irányelv 5. cikkének megfelelően, valamint gondoskodjon az ÁME-knek a műszaki fejlődéshez, a piaci trendekhez és a társadalmi követelményekhez való hozzáigazításáról.
 (2)Az (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat
 3
 13. cikke előírja, hogy a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME módosított változáskezelési eljárásának meghatározása céljából az 1305/2014/EU bizottsági rendelet
 4
 mellékletének 7.2. szakaszát módosítani kell.
 (3)Az (EU) 2016/796 rendelet 5. cikkével összhangban munkacsoportot hoztak létre a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME 7.2. szakaszának módosítására vonatkozó ajánlás kidolgozására.
 (4)Az Ügynökség 2018. április 20-án ajánlást terjesztett a Bizottság elé az 1305/2014/EU bizottsági rendelet melléklete 7.2. szakaszának felülvizsgálatára vonatkozóan.
 (5)Az 1305/2014/EU bizottsági rendelet mellékletének a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME-vel kapcsolatos 7.2. szakaszát ennek megfelelően módosítani kell.
 (6)A fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME-ben hivatkozott vonatkozó műszaki dokumentumok jegyzékét naprakésszé kell tenni.
 (7)Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/797 irányelv 51. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 1305/2014/EU bizottsági rendelet mellékletének 7.2. szakasza helyébe e rendelet 1. melléklete lép.
 2. cikk
 Az 1305/2014/EU bizottsági rendelet (a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME) 1. függeléke helyébe e rendelet 2. mellékletének szövege lép.
 3. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, -án/-én. 2019.5.16.
 a Bizottság részéről
 elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1)
 HL L 138., 2016.5.26., 44. o.
 (2)
 Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2016.5.26., 1. o.).
 (3)
 A Bizottság (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló határozata (2017. június 8.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az átjárhatósági műszaki előírások kidolgozásával, elfogadásával és felülvizsgálatával kapcsolatos konkrét célkitűzések tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 210., 2017.8.15., 5. o.).
 (4)
 A Bizottság 1305/2014/EU rendelete (2014. december 11.) az Európai Unió vasúti rendszerének a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai elnevezésű alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 62/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 438. o.).
 ---documentbreak---
 1. MELLÉKLET
 Az 1305/2014/EU bizottsági rendelet mellékletének 7.2. szakasza helyébe a következő szöveg lép:
 „7.2. Változáskezelés
 7.2.1. Változáskezelési eljárás
 Változáskezelési eljárásokat kell kidolgozni a változás költségeinek és hasznainak megfelelő elemzése és a változások ellenőrzött módon való megvalósítása érdekében. Az Ügynökség meghatározza, bevezeti, támogatja és kezeli ezeket az eljárásokat, amelyek a következőket tartalmazzák:
 ·a változást megindokoló műszaki megkötések azonosítása,
 ·annak megállapítása, hogy ki a felelős a változást megvalósító eljárásokért,
 ·a végrehajtandó változások jóváhagyási eljárása,
 ·a változáskezelésre, a kibocsátásra, az áttérésre és a teljes körű bevezetésre vonatkozó politika,
 ·a részletes előírások kezelésével és azok minőségbiztosításával és konfigurációkezelésével kapcsolatos feladatok meghatározása.
 A Változáskezelési Tanácsot (CCB) az Ügynökség, a vasúti ágazat képviseleti szervezetei, valamint a tagállamok alkotják. A felek efféle társulásának biztosítania kell a végrehajtandó változások távlati szemléletét és következményeinek átfogó értékelését. A CCB-t végül az Ügynökség hatásköre alá kell vonni.
 7.2.2. Az e rendelet I. függelékében felsorolt dokumentációkra vonatkozó különleges változáskezelési folyamat
 Az e rendelet I. függelékében felsorolt dokumentációkra vonatkozó változáskezelést az Ügynökség határozza meg az alábbi kritériumok szerint:
 1.A dokumentációk megváltoztatása iránti kérelmeket a tagállamokon, a vasúti ágazatnak az (EU) 2016/796 rendelet 38. cikke (4) bekezdésének meghatározása szerint, európai szinten működő képviseleti szervezetein vagy a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME irányítóbizottságán keresztül kell benyújtani.
 2.Az Ügynökség összegyűjti és tárolja a változtatás iránti kérelmeket.
 3.Az Ügynökség átadja a változtatás iránti kérelmeket a megfelelő munkacsoportjának, amely értékeli azokat, majd javaslatot készít, adott esetben gazdasági értékelés kíséretében.
 4.Az Ügynökség ezt követően eljuttatja a változtatás iránti kérelmet és a kapcsolódó javaslatot a Változáskezelési Tanácshoz, amely jóváhagyja, elutasítja vagy elhalasztja a változtatás iránti kérelmet.
 5.Amennyiben a változtatás iránti kérelmet nem hagyták jóvá, az Ügynökség vagy elküldi a kérelmezőnek az elutasítás okát, vagy további információkat kér a változtatás iránti kérelem tervezetével kapcsolatban.
 6.A változtatás iránti kérelem jóváhagyása esetében sor kerül a műszaki dokumentáció módosítására.
 7.Amennyiben a változtatás iránti kérelem jóváhagyásáról nem születik konszenzus, az Ügynökség az I. függelékben felsorolt dokumentumok naprakésszé tételére vonatkozó ajánlást nyújt be a Bizottságnak a dokumentumok új változatának tervezetével, a változtatás iránti kérelmekkel és azok gazdasági értékelésével együtt, és honlapján közzéteszi ezeket a dokumentumokat.
 8.A műszaki dokumentáció új változatát és a jóváhagyott változtatás iránti kérelmeket közzé kell tenni az Ügynökség honlapján. Az Ügynökség folyamatosan tájékoztatja a tagállamokat a 2008/57/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottságon keresztül.
 9.Amennyiben a változtatás iránti kérelem szükségessé tenné a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME jogi szövegének módosítását, az Ügynökség kérelmet küld az Európai Bizottságnak, hogy az kérje a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME felülvizsgálatát és/vagy az Ügynökség műszaki véleményét.
 Amennyiben a változáskezelés a személyszállítási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME-n belül gyakran használt elemeket érint, akkor a legelőnyösebb szinergiák elérése érdekében a változtatásokat úgy kell végrehajtani, hogy a megvalósított, személyszállítási telematikai alkalmazásokra vonatkozó ÁME-nek való megfelelés továbbra is fennálljon.”
 2. MELLÉKLET
 Az 1305/2014/EU bizottsági rendelet I. függeléke helyébe a következő szöveg lép:
 „I. függelék
 A műszaki dokumentációk jegyzéke
 Sorszám
 Hivatkozás
 Cím
 1.
 ERA-TD-100
 FTA ÁME – A.5. MELLÉKLET: AZ FTA ÁME ÜZENETEINEK SZEMLÉLTETŐ ÉS FOLYAMATÁBRÁI
 2.
 ERA-TD-101
 D.2. melléklet: A. függelék (Kocsi/intermodális rakodási egység útvonaltervezése)
 3.
 ERA-TD-102
 D.2. melléklet: B. függelék – Kocsi- és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa (WIMO)
 4.
 ERA-TD-103
 D.2. melléklet: C. függelék – Referenciafájlok
 5.
 ERA-TD-104
 D.2. melléklet: E. függelék – Közös interfész
 6.
 ERA-TD-105
 D.2. melléklet: F. függelék – FTA ÁME adat- és üzenetmodell
 ”