text:
 |
 52013PC0417
 Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza atsevišķas regulas zivsaimniecības un dzīvnieku veselības jomā, pamatojoties uz Majotas statusa maiņu attiecībā uz Savienību /* COM/2013/0417 final - 2013/0191 (COD) */
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Eiropadome ar Lēmumu 2012/419/ES[1], ko piemēro no
 2014. gada 1. janvāra, grozīja statusu, kas Majotai
 noteikts attiecībā uz Savienību. Tādējādi Majota
 no minētā datuma vairs nebūs aizjūras teritorija un kļūs
 par tālāko reģionu LESD 349. panta un 355. panta
 1. punkta nozīmē. Savienības tiesības Majotai tiks
 piemērotas no 2014. gada 1. janvāra.
 Šajā priekšlikumā ņemti
 vērā Francijas iestāžu lūgumi grozīt Savienības acquis,
 nosakot īpašus pasākumus, kas piemērojami Majotai
 tādās jomās kā zivsaimniecība un dzīvnieku
 veselība.
 Izvērtējot situāciju,
 noskaidrojās, ka Majotas ūdeņu jutīgais bioloģiskais
 stāvoklis ir jāaizsargā, un tāpēc ūdeņi ap
 Majotu jāiekļauj 1998. gada 30. marta Regulas (EK)
 Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos
 līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai,
 piemērošanas jomā. Dažās jomās Francijai nepieciešams
 papildu laiks, lai attiecībā uz Majotu nodrošinātu
 atbilstību Savienības acquis. Tas jo īpaši attiecas uz
 reģistrācijas un kontroles pienākumiem zvejniecības
 jomā, ciktāl tie attiecas uz atsevišķiem kuģiem, kas
 darbojas izklaidus ap visu salu bez piesaistes konkrētai izkraušanas
 vietai.
 Tā kā Majotai patlaban nav
 rūpnieciskās jaudas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu
 pārstrādei, dzīvnieku veselības jomā šķiet
 pamatoti piešķirt papildu laiku tam, lai nodrošinātu atbilstību
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra
 Regulai (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības
 aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes
 blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti
 cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK)
 Nr. 1774/2002.
 Vienkāršības un procesa
 paātrināšanas labad tika nolemts, ka būtu lietderīgi
 neizstrādāt atsevišķu priekšlikumu katram attiecīgajam
 aktam, bet, ja tas ir juridiski iespējams, vairāku aktu
 grozījumus apvienot vienā priekšlikumā. Visi šajā
 dokumentā ierosinātie grozījumi attiecas uz regulām, un
 tiem piemēro parasto likumdošanas procedūru (LESD 289. panta
 1. punkts un 294. pants).
 2. APSPRIEŠANĀS AR
 IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
 REZULTĀTI
 Komisija neveica
 ietekmes novērtējumu. Tomēr, izskatot dažādus
 jautājumus un jo īpaši Francijas lūgumus, Komisija
 sazinājās ar valstu un reģionālo iestāžu
 pārstāvjiem, lai varētu labāk izvērtēt īpašo
 pasākumu pamatojumu.
 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
 Saskaņā
 ar LESD 43. panta 2. punktu Eiropas Parlaments un Padome ir
 pilnvaroti izstrādāt noteikumus, kas vajadzīgi kopējās
 zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanai.
 Ievērojot šo
 juridisko pamatu un ņemot vērā Majotas īpašo stāvokli,
 kas īsumā izklāstīts iepriekš un sīkāk
 iztirzāts projekta apsvērumos, ir ierosināts grozīt
 četras Padomes regulas ar zivsaimniecību saistītās
 jomās:
 - Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK)
 Nr. 850/98, lai iekļautu tās darbības jomā
 ūdeņus ap Majotu un aizliegtu izmantot riņķvadus tunzivju
 un tunzivjveidīgo zivju baros 24 jūdžu robežās no salas
 pamatlīnijām, lai aizsargātu lielo migrējošo zivju barus
 Majotas salas tuvumā,
 - Padomes 1999. gada 17. decembra
 Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un
 akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju,
 - Padomes 2002. gada 20. decembra
 Regulu (EK) Nr. 2371/2002, lai paredzētu īpašus
 pasākumus attiecībā uz flotes reģistru un piekļuves režīmu,
 - Padomes 2004. gada 30. marta
 Regulu (EK) Nr. 639/2004, lai noteiktu, ka Majotas ostās
 reģistrētās flotes jaudas robežlīmenis ir paredzēts
 attīstības plānā, ko Francija iesniedza Indijas okeāna
 tunzivju komisijai (IOTC), un atļautu Francijai palielināt
 tās floti, ciktāl tas nepieciešams minētā
 attīstības plāna mērķu izpildei,
 - Padomes 2009. gada 20. novembra
 Regulu (EK) Nr. 1224/2009, lai paredzētu pārejas
 pasākumus un pagaidu atkāpes no konkrētiem noteikumiem, kas
 attiecas uz zvejas kuģu kontroli, tādējādi sekmējot
 pakāpenisku atbilstības nodrošināšanu Savienības kontroles
 pienākumiem un minētās regulas mērķiem.
 Saskaņā
 ar LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlaments
 un Padome ir tiesīgi pieņemt veterinārijas un
 fitosanitārijas pasākumus, kuru tiešais mērķis ir
 sabiedrības veselības aizsardzība.
 Ievērojot šo
 juridisko pamatu, ir ierosināts grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes
 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009, lai
 Francijai attiecībā uz Majotu noteiktu piecu gadu pārejas
 periodu, kura laikā tā varētu izveidot infrastruktūru, kas
 nepieciešama, lai varētu identificēt dzīvnieku izcelsmes
 blakusproduktus, rīkoties ar tiem un tos pārvadāt,
 apstrādāt un likvidēt.
 4. IETEKME UZ BUDŽETU
 Priekšlikums neietekmē Eiropas
 Savienības budžetu.
 2013/0191 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
 ar kuru groza atsevišķas regulas
 zivsaimniecības un dzīvnieku veselības jomā, pamatojoties
 uz Majotas statusa maiņu attiecībā uz Savienību
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
 SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par
 Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
 2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas
 priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta
 projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
 un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],
 ņemot vērā Reģionu
 komitejas atzinumu[3],
 saskaņā ar parasto likumdošanas
 procedūru,
 tā kā:
 (1)
 Eiropadome ar Lēmumu 2012/419/ES[4], ko piemēro no
 2014. gada 1. janvāra, grozīja statusu, kas Majotai
 noteikts attiecībā uz Savienību. Tādējādi Majota
 no minētā datuma vairs nebūs aizjūras teritorija un
 kļūs par tālāko reģionu LESD 349. panta un
 355. panta 1. punkta nozīmē. Savienības tiesības
 Majotai tiks piemērotas no 2014. gada 1. janvāra.
 Pamatojoties uz Majotas īpašo stāvokli, vairākās jomās
 ir lietderīgi paredzēt īpašus pasākumus.
 (2)
 Zivsaimniecības un dzīvnieku
 veselības jomā būtu jāgroza šādas regulas.
 (3)
 Attiecībā uz Padomes 1998. gada
 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu
 saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu
 mazuļu aizsardzībai[5],
 šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj Majotas
 ūdeņi un 24 jūdžu robežās no salas
 pamatlīnijām būtu jāizliedz izmantot riņķvadus
 tunzivju un tunzivjveidīgo zivju baros, lai aizsargātu lielo
 migrējošo zivju barus Majotas salas tuvumā.
 (4)
 Attiecībā uz Padomes 1999. gada
 17. decembra Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības
 un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju[6], ņemot vērā to,
 ka Majotas tirdzniecības shēmas ir ļoti sadrumstalotas un nav pietiekami
 attīstītas, zivsaimniecības produktu marķēšanas
 noteikumu piemērošana mazumtirgotājiem radītu slogu, kas nav
 samērīgs ar patērētājam sniegto informāciju.
 Tāpēc ir lietderīgi paredzēt pagaidu atkāpi no
 noteikumiem attiecībā uz tādu zivsaimniecības produktu
 marķēšanu, kas galapatērētājam Majotā tiek
 piedāvāti mazumtirdzniecībā.
 (5)
 Attiecībā uz Padomes 2002. gada
 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības
 resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā
 ar kopējo zivsaimniecības politiku[7]
 būtu jāparedz īpaši pasākumi saistībā ar flotes
 reģistru un piekļuves režīmu.
 (6)
 Pirmkārt, ievērojamu daļu flotes,
 kas kuģo ar Francijas karogu un kā darbības vieta ir Francijas
 Majotas departamentā, veido kuģi, kuru garums nesasniedz
 9 metrus un kuri darbojas izklaidus ap visu salu bez piesaistes
 konkrētām izkraušanas vietām, un kuri vēl ir
 jāidentificē, jāmēra un jāaprīko ar
 obligātajām drošības ierīcēm, lai tos varētu
 iekļaut Savienības zvejas kuģu reģistrā;
 tāpēc Francija nevarēs pabeigt reģistru līdz
 2016. gada 31. decembrim. Tomēr Francijai vajadzētu ieviest
 pagaidu flotes reģistru, kas garantētu šā flotes segmenta
 kuģu obligāto identifikāciju, lai izvairītos no
 neoficiālu zvejas kuģu skaita palielināšanās.
 (7)
 Otrkārt, lai aizsargātu jutīgo
 bioloģisko stāvokli ūdeņos ap Majotu un saglabātu
 šīs salas vietējo ekonomiku, ņemot vērā tās
 strukturālo, sociālo un ekonomisko stāvokli, minētajos
 ūdeņos ir jāierobežo dažas šīs salas ostās
 reģistrētu kuģu zvejas darbības.
 (8)
 Attiecībā uz Padomes 2004. gada
 30. marta Regulu (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas
 attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flošu
 pārvaldību[8]
 ar Majotu saistītā īpatnība ir tāda, ka tās
 flotei nav noteikts mērķis saskaņā ar Regulu (EK)
 Nr. 2371/2002, kas atsaucas uz daudzgadu vadības programmu 1997.–2002. gadam.
 No zvejas resursu saglabāšanas viedokļa flotu zvejas jaudu ir
 lietderīgi saglabāt esošajos līmeņos, jo īpaši
 segmentā, kuru veido lieli kuģi ar lielu zvejas jaudu. Tomēr,
 ņemot vērā to, ka Francija Indijas okeāna tunzivju
 komisijai (IOTC) iesniedza attīstības plānu, kurā
 norādīts gaidāmais Majotā bāzētās flotes
 palielinājums, un neviena IOTC līgumslēdzēja puse,
 tostarp Savienība, pret to nav iebildusi, ir lietderīgi
 attiecībā uz mazākiem kuģiem šā plāna
 mērķus izmantot kā Majotas ostās reģistrētās
 flotes jaudas robežlīmeņus un ļaut Francijai palielināt
 tās floti, ciktāl tas nepieciešams minētā
 attīstības plāna mērķu izpildei.
 (9)
 Attiecībā uz Eiropas Parlamenta un
 Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009,
 ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz
 dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri
 nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ
 Regulu (EK) Nr. 1774/2002[9],
 būtu jānorāda, ka Majotai nav dzīvnieku izcelsmes
 blakusproduktu pārstrādei nepieciešamās rūpnieciskās
 jaudas. Tāpēc ir lietderīgi Francijai noteikt piecu gadu
 pārejas periodu tādas infrastruktūras izveidei, kas
 nepieciešama, lai Majotā varētu identificēt dzīvnieku
 izcelsmes blakusproduktus, rīkoties ar tiem un tos pārvadāt,
 apstrādāt un likvidēt, pilnībā ņemot
 vērā Regulu (EK) Nr. 1069/2009.
 (10)
 Attiecībā uz Padomes 2009. gada 20. novembra
 Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles
 sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās
 zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK)
 Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK)
 Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK)
 Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK)
 Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un
 atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK)
 Nr. 1966/2006[10],
 var noprast, ka Francija līdz dienai, kad Majota kļūs par
 tālāko reģionu, nevarēs nodrošināt visu
 Savienības kontroles pienākumu izpildi attiecībā uz Majotas
 flotes segmentu “Majota. Pelaģiskās un bentiskās sugas. Garums
 < 9 m”. Šā segmenta kuģi ir darbojas izklaidus ap visu
 salu bez piesaistes konkrētām izkraušanas vietām, un tie
 vēl ir jāidentificē. Turklāt ir jāapmāca
 zvejnieki un kontrolieri un jāizveido piemērota
 administratīvā un fiziskā infrastruktūra. Tāpēc
 attiecībā uz šo flotes segmentu visos posmos “no kuģa līdz
 tirgum” ir nepieciešams noteikt pagaidu atkāpi no konkrētiem
 noteikumiem par zvejas kuģu kontroli un tehniskajiem parametriem,
 jūrā veicamajām darbībām, zvejas rīkiem un
 nozveju. Tomēr, lai sasniegtu vismaz dažus no svarīgākajiem
 Regulas (EK) Nr. 1224/2009 mērķiem, Francijai būtu
 jāizveido valsts kontroles sistēma, ar kuras palīdzību
 tā varētu kontrolēt un pārraudzīt šā flotes
 segmenta darbības un izpildīt Savienības starptautiskos
 ziņošanas pienākumus.
 (11)
 Tāpēc attiecīgi būtu
 jāgroza Regula (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 104/2000, (EK)
 Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 639/2004, (EK) Nr. 1069/2009 un (EK)
 Nr. 1224/2009,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
 1. pants
 Grozījumi Regulā (EK) Nr. 850/98
 Regulu (EK) Nr. 850/98 groza
 šādi:
 (1)
 regulas 2. panta 1. punkta
 h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
 “h) 8. reģions
 Visi tie ūdeņi pie Francijas
 departamentu Reinjonas un Majotas krastiem, uz kuriem attiecas Francijas
 suverenitāte vai jurisdikcija.”;
 (2)
 pēc 34. panta iekļauj šādu
 34.a pantu:
 “34.a pants
 Zvejas darbību ierobežojumi
 24 jūdžu zonā ap Majotas salu
 Kuģiem ir aizliegts izmantot
 riņķvadus tunzivju un tunzivjveidīgo zivju baros apgabalos, kas
 atrodas 24 jūdžu robežās no Majotas salas krastiem, mērot
 no pamatlīnijām, no kurām mērīti teritoriālie ūdeņi.”
 2. pants
 Grozījumi Regulā (EK) Nr. 104/2000
 Regulas (EK) Nr. 104/2000
 4. pantā pēc 3. punkta iekļauj šādu
 3.a punktu:
 “3.a Līdz 2016. gada
 16. decembrim 1., 2. un 3. punkts neattiecas uz produktiem, ko
 piedāvā pārdošanai mazumtirdzniecībā
 galapatērētājam Majotā.”
 3. pants
 Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2371/2002
 Regulu (EK) Nr. 2371/2002 groza
 šādi:
 (1)
 regulas 15. pantam pievieno šādu
 5. un 6. punktu:
 “5. Atkāpjoties no 1. punkta,
 Francija līdz 2016. gada 31. decembrim ir atbrīvota no
 pienākuma iekļaut tās Savienības zvejas kuģu
 reģistrā kuģus, kuru lielākais garums nesasniedz
 9 metrus un kuru darbības vieta ir Majotā.
 6. Francija līdz 2016. gada
 31. decembrim uztur pagaidu reģistru, kur iekļauj zvejas
 kuģus, kuru lielākais garums nesasniedz 9 metrus un kuru
 darbības vieta ir Majotā. Šajā reģistrā par katru kuģi
 norāda vismaz tā nosaukumu, lielāko garumu un
 identifikācijas numuru.”;
 (2)
 pēc 18. panta iekļauj šādu
 18.a pantu:
 “18.a pants
 Majota
 Atkāpjoties no 17. panta, Francija
 var ierobežot zveju ūdeņos līdz pat 100 jūras
 jūdžu attālumā no Majotas bāzes līnijām,
 atļaujot to veikt tikai zvejas kuģiem, kas reģistrēti
 Majotas zvejas ostās vai nu Savienības kuģu reģistrā,
 vai 15. panta 6. punktā minētajā pagaidu
 reģistrā, izņemot Savienības kuģus, kas divu gadu
 laikā līdz 2014. gada 1. janvārim zvejojuši šajos
 ūdeņos vismaz 40 dienas, ciktāl tie nepārsniedz
 tradicionāli īstenoto zvejas intensitāti.”
 4. pants
 Grozījumi Regulā (EK) Nr. 639/2004
 Regulā (EK) Nr. 639/2004
 pēc 1. panta iekļauj šādu 1.a pantu:
 “1.a pants
 Majotas flote
 1.
 Atkāpjoties no 1. panta 1. punkta
 a) apakšpunkta, robežlīmenis zvejas kuģiem, kas
 reģistrēti Majotas zvejas ostās vai nu Savienības kuģu
 reģistrā, vai Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta
 6. punktā minētajā pagaidu reģistrā, ir šīs
 flotes jauda 2013. gada 31. decembrī.
 Tomēr zvejas kuģiem, kuru lielākais
 garums ir 8–12 metri un kuri izmanto āķu jedas, un zvejas
 kuģiem, kuru lielākais garums nesasniedz 9 metrus,
 robežlīmenis ir jauda, kas paredzēta attīstības
 plānā, kuru Francija 2011. gada 7. janvārī
 iesniedza Indijas okeāna tunzivju komisijai.
 2.
 Atkāpjoties no Regulas (EK)
 Nr. 2371/2002 13. panta, Francija drīkst papildināt ar
 jaunu jaudu flotes segmentus, kas noteikti zvejas kuģiem, kuru
 lielākais garums ir 8–12 metri un kuri izmanto āķu jedas,
 un zvejas kuģiem, kuru lielākais garums nesasniedz 9 metrus,
 neizslēdzot no flotes līdzvērtīgu jaudu.”
 5. pants
 Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1069/2009
 Regulas (EK) Nr. 1069/2009
 56. pantu aizstāj ar šādu:
 “56. pants
 Stāšanās spēkā
 Šī regula stājas spēkā
 divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
 Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 To piemēro no 2011. gada
 4. marta.
 Tomēr Majotai šīs regulas
 4. pantu piemēro no 2019. gada 1. janvāra.
 Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātos produktus, kas
 Majotā radīti līdz 2019. gada 1. janvārim, likvidē
 saskaņā ar 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
 Šī regula uzliek saistības
 kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.”
 6. pants
 Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1224/2009
 Regulā (EK) Nr. 1224/2009
 pēc 2. panta iekļauj šādu 2.a pantu:
 “2.a pants
 Kopienas kontroles sistēmas piemērošana
 konkrētiem Francijas aizjūras departamenta Majotas flotes segmentiem
 1.
 Šīs regulas 5. panta 3. punktu,
 6.pantu, 8. pantu, 41. pantu, 56. pantu, 58. līdz
 62. pantu, 66. pantu, 68. pantu un 109. pantu līdz
 2016. gada 31. decembrim nepiemēro Francijai attiecībā
 uz zvejas kuģiem, kuru lielākais garums nesasniedz 9 metrus un
 kuru darbības vieta ir Majotā, un uz to darbībām un
 nozveju.
 2.
 Francija līdz 2014. gada
 1. janvārim izveido valsts kontroles sistēmu, kas
 piemērojama zvejas kuģiem, kuru garums nesasniedz 9 metrus un
 kuru darbības vieta ir Majotā. Šī sistēma atbilst
 šādām prasībām:
 (a)
 visu vietējo iestāžu kontroles
 darbības koordinē viena iestāde, kas atrodas Majotā;
 (b)
 kontrole, inspekcija un noteikumu izpilde tiek
 veikta, nepieļaujot diskrimināciju;
 (c)
 sistēma nodrošina tādu sugu nozvejas
 kontroli, kuras ir Indijas okeāna tunzivju komisijas
 pārvaldībā un kurām piemēro aizsardzību;
 (d)
 sistēma nodrošina, lai tiktu kontrolēta
 piekļuve ūdeņiem ap Majotu, jo īpaši apgabaliem, uz kuriem
 attiecas konkrētiem flotes segmentiem piemērojami piekļuves
 ierobežojumi;
 (e)
 sistēma kā prioritāti izvirza
 mērķi plānot zvejas darbības ap salu tā, lai
 sagatavotos mērķtiecīgai rīcībai kontroles jomā.
 3.
 Francija līdz 2014. gada
 30. septembrim iesniedz Komisijai rīcības plānu, kurā
 izklāstīti pasākumi, kas veicami, lai līdz 2017. gada
 1. janvārim nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 1224/2009
 pilnīgu īstenošanu attiecībā uz zvejas kuģiem, kuru
 lielākais garums nesasniedz 9 metrus un kuru darbības vieta ir
 Francijas Majotas departamentā. Francija šo rīcības plānu
 apspriež ar Komisiju. Francija veic visus pasākumus, kas vajadzīgi,
 lai izpildītu minēto rīcības plānu.”
 7. pants
 Stāšanās spēkā
 Šī regula stājas spēkā
 divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
 Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Šī regula uzliek saistības
 kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā Padomes
 vārdā
 priekšsēdētājs priekšsēdētājs
 [1] OV L 204, 31.7.2012, 131. lpp.
 [2] OV C , , ... lpp.
 [3] OV C , , ... lpp.
 [4] OV L 204, 31.7.2012.,
 131. lpp.
 [5] OV L 125, 27.4.1998.,
 1. lpp.
 [6] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.
 [7] OV L 320, 5.12.2001.,
 7. lpp.
 [8] OV L 102, 7.4.2004.,
 9. lpp.
 [9] OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.
 [10] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.3.2008
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 64/35
 2008 m. sausio 24 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Dorel Juvenile Group prieš VRDT
 (Byla T-88/06) (1)
 (Bendrijos prekių ženklas - Žodinio Bendrijos prekių ženklo SAFETY 1ST paraiška - Absoliutūs atmetimo pagrindai - Apibūdinamojo pobūdžio nebuvimas - Reglamento (EB) Nr. 40/94 7 straipsnio 1 dalies b punktas)
 (2008/C 64/55)
 Proceso kalba: anglų
 Šalys
 Ieškovė: Dorel Juvenile Group Inc. (Kantonas, Jungtinės Valstijos), atstovaujama advokato G .Simon
 Atsakovė: Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) (VRDT), atstovaujama Ó. Mondéjar Ortuño
 Dalykas
 Ieškinys pareikštas dėl 2006 m. sausio 11 d. VRDT antrosios apeliacinės tarybos sprendimo (byla Nr. R 616/2004-2) susijusio su paraiška įregistruoti žodinį prekių ženklą SAFETY 1ST kaip Bendrijos prekių ženklą.
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Atmesti ieškinį.
 2.
 Priteisti iš Dorel Juvenile Group, Inc. bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 108, 2006 5 6.