type: other

text:
(2) A könyvtári dokumentumok védelmével és nyilvántartásával kapcsolatosan e törvény hatálya kiterjed azokra a nem nyilvános könyvtárakra is, amelyeknek állománya a nemzeti és egyetemes kulturális örökség része.
 (5)–(6)11
 6/A. §12 A muzeális intézmények, a nyilvános könyvtárak és a könyvtári tevékenység, valamint a közművelődési intézmények tevékenységének ágazati irányítását a kultúráért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el. E feladatának ellátásában – közreműködőként – szakfelügyelői és szakmai testületeket működtethet.
 II. RÉSZ13
 A MUZEÁLIS INTÉZMÉNYEK14
 7. §15 A kulturális javak a nemzet egészének közös szellemi értékei. A muzeális intézményekben őrzött javak felhasználásának és bármilyen technikával történő sokszorosításának, valamint adatrögzítésének és adatfelhasználásának jogát kizárólagos felhasználásra nem lehet átruházni.
 10–11. §18
 13–16. §20
 17. §21
 18. §22
 19–20. §23
 21–22. §24
 23–24. §25
 25. §26
 26–28. §27
 29–32. §28
 35. §30
 36–37. §31
 37/A. §32 (1) Az e törvényben meghatározott, a kulturális javak védelmével összefüggő célok megvalósításának legfontosabb letéteményesei a muzeális intézmények.
 g)33 turisztikai vonzerejének felhasználásával, a látogatóknak nyújtandó szolgáltatásokkal helyi és országos szinten elősegíti a gazdaság élénkítését.
 38. §34 (1) A muzeális intézmény alapleltárában szereplő kulturális javak korlátozottan forgalomképesek; elidegenítésükhöz a miniszter engedélye szükséges.
 (3)35 A muzeális intézmény alapleltárában szereplő kulturális javak selejtezéséhez a miniszter engedélye szükséges.
 38/A. §36 (1) A muzeális intézmény vagy fenntartója a kulturális javakat határozott időre szóló, írásbeli szerződés alapján adhatja vagy veheti kölcsön (a továbbiakban: kölcsönzés).
 (4)37 A kölcsönzési szerződésben kölcsönzési díj és pénzügyi biztosíték köthető ki. A muzeális intézmény nyilvántartásában szereplő kulturális javak nem muzeális intézmény számára, továbbá külföldre történő kölcsönzése esetén, a (7) bekezdésben meghatározott kivétellel a kölcsönzött kulturális javak értékéhez igazodó pénzügyi biztosítékot kell kikötni.
 (5)38 A miniszter állami tulajdonú kulturális javak muzeális intézmények közötti kölcsönzése esetén a kölcsönvevő indokolt kérelmére, nemzeti kulturális érdekre figyelemmel mentesítést adhat a kölcsönzési díj és a pénzügyi biztosíték megfizetése alól, kivéve a (6) bekezdésben meghatározott kölcsönzés esetét.
 (6)39 A muzeális intézmény nyilvántartásában szereplő kulturális javak nem muzeális intézmény számára, továbbá külföldre történő kölcsönzéséhez a miniszter hozzájárulása szükséges. A hozzájárulás megadása során a miniszter vizsgálja a kölcsönzéshez fűződő nemzeti kulturális érdek, valamint a (2)–(4) bekezdésben rögzített feltételek meglétét.
 (7)40 Nem köteles pénzügyi biztosíték kikötésére a Hadtörténeti Intézet és Múzeum, ha a nyilvántartásában szereplő kulturális javakat a Magyar Honvédség szervezete részére adja kölcsön.
 38/B. §41 A miniszter a nemzeti kulturális érdekre figyelemmel és a széles körű hozzáférés céljait szem előtt tartva határozott időre kijelölheti a muzeális intézmény alapleltárában szereplő, állami tulajdonban lévő kulturális javak őrzési vagy bemutatási helyét.
 38/C. §42 Az állami tulajdonban lévő, jogszabály alapján védett vagy hatósági eljárás során védetté nyilvánított kulturális javak vagyonkezelésére a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. a miniszter által a nemzeti kulturális érdekre figyelemmel kijelölt személlyel vagy szervezettel vagyonkezelési szerződést köt.
 Muzeális intézmények működési engedélyének kiadása, módosítása, visszavonása43
 39. §44 (1)45 Muzeális intézményt bármely jogi és természetes személy vagy törvény alapíthat. A muzeális intézménnyé nyilvánítást – a törvény által alapított muzeális intézmény kivételével – a miniszter által kiadott működési engedély igazolja.
 (2) A működési engedély kiadására irányuló eljárás a fenntartó kérelmére indul meg, arra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényt (a továbbiakban: Ket.) kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az ügyintézési határidő 60 nap.
 40. §46 (1) A működési engedélyben foglaltak módosításához a miniszter engedélye szükséges.
 (2) A működési engedély módosítására irányuló eljárás a fenntartó kérelmére indul meg, arra a Ket. szabályait kell megfelelően alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy az ügyintézési határidő 60 nap.
 41. §47 (1) A muzeális intézmény működési engedélyének visszavonására a miniszter jogosult.
 (2) A működési engedély visszavonására irányuló eljárás a fenntartó kérelmére indul meg, arra a Ket. szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az ügyintézési határidő 60 nap.
 41/A. §48 Törvény által alapított muzeális intézmény esetében
 Muzeális intézmények szakmai besorolása49
 42. §50 A múzeum a kulturális javak tudományosan rendszerezett gyűjteményeiből álló muzeális intézmény, amely a kulturális javakat és a szellemi kulturális örökség elemeit tudományos, örökségvédelmi, oktatási és ismeretátadási céllal gyűjti, megőrzi, feldolgozza, kutatja és kiállítja, továbbá egyéb formákban közzé teszi. Tevékenységével elősegíti a természeti, társadalmi, művészeti, kulturális és tudományos összefüggések kutatását, megértését, nyomon követi azok jelenkori változásait és folytonos művelődésre ösztönöz.
 (4)51 A múzeum:
 b) a fenntartó által jóváhagyott múzeumi küldetésnyilatkozattal rendelkezik, amely alapján szakmai tevékenységét folytatja,
 43. §52 (1) Az országos múzeum átfogó, egy vagy több alaptudományra támaszkodó, szakterületén kiemelkedő jelentőségű, művelődéstörténeti, tudományos teljességre törekvő gyűjteményt gondoz; gyűjtőterülete – a Budapesti Történeti Múzeum kivételével – az egész országra kiterjed.
 (4)54 Az országos múzeum vezetőjének megbízásához és annak visszavonásához – amennyiben nem a miniszter a fenntartó – a miniszter előzetes egyetértését kell kérni.
 (5)55 A Hadtörténeti Intézet és Múzeum parancsnokát a honvédelemért felelős miniszter nevezi ki, illetve menti fel.
 44. §56 (1) Az országos szakmúzeum szakterületén tudományos teljességre törekvő, jelentős gyűjteményt gondoz; gyűjtőterülete az egész országra kiterjed.
 (2)57 Az országos szakmúzeum ellátja a jogszabályban meghatározott szakmai feladatokat, ennek keretében részt vesz a kulturális javak védetté nyilvánításával és kiviteli engedélyezésével kapcsolatos hatósági ügyekben.
 (3)58 Az országos szakmúzeum vezetőjének megbízásához és annak visszavonásához – amennyiben nem a miniszter a fenntartó – a miniszter véleményét előzetesen ki kell kérni.
 Megyei hatókörű városi múzeum59
 45. §60 (1)61 A megyei hatókörű városi múzeum feladata a kulturális javak helyi védelmének települési szintet meghaladó, egy megye közigazgatási területére kiterjedő biztosítása.
 (2)62 A megyei hatókörű városi múzeumi feladatok ellátásáról a megyeszékhely megyei jogú város önkormányzata – Pest megyében Szentendre Város Önkormányzata, Komárom-Esztergom megyében Tata Város Önkormányzata – költségvetési szervként működő megyei hatókörű városi múzeum fenntartásával gondoskodik.
 45/A. §63 (1) A megyei hatókörű városi múzeum gyűjtőköre legalább öt muzeológiai szakágra terjed ki, gyűjtőterülete a megye és a megyében levő megyei jogú városok közigazgatási területe.
 (2) A megyei hatókörű városi múzeum – a 37/A. §-ban és a 42. § (2) bekezdésében foglalt feladatokon túlmenően – állami feladatai keretében:
 a) vagyonkezelője a tevékenység ellátásához szükséges állami vagyonnak,
 b)64 gyűjtőterületére kiterjedően
 ba)65 végzi a jogszabályban meghatározott régészeti szaktevékenységeket,
 bb)66 szakmai nyilvántartása alapján jogszabályban meghatározottak szerint adatokat szolgáltat a régészeti lelőhelyekről,
 bc)67 a régészeti feltárás esetén kívül előkerült régészeti leletet vagy lelőhelyet a kulturális örökség védelméről szóló törvényben meghatározott intézménynek haladéktalanul bejelenti,
 bd)68 jogszabályban meghatározottak szerint részt vesz a régészeti feltárás során előkerült régészeti leletek, továbbá a régészeti emlékek és a műemlékek vissza nem építhető vagy a helyszínen meg nem őrizhető töredékei és tartozékai elhelyezésében,
 be)69 jogszabályban meghatározottak szerint részt vesz a védetté nyilvánított területek ellenőrzésében,
 bf) gyűjtőkörében szakmai tanácsadást folytat a muzeális intézmények szakmai együttműködése, munkájuk összehangolása, valamint az egyéb kulturális javak védelme érdekében,
 bg) részt vesz a szellemi kulturális örökség védelmével kapcsolatos helyi tevékenységek koordinálásában és szakmai támogatásában,
 bh) muzeológiai, múzeumpedagógiai, képzési és restaurálási szakmai-módszertani központként működik.
 45/B. §70
 Területi múzeumok71
 46. §72 (1) A területi múzeum több múzeumi szakágat felölelő gyűjtőkörrel rendelkezik.
 a) egy települési önkormányzat (városi, települési múzeum), vagy
 (5)73 A területi múzeum állam, helyi önkormányzat fenntartásában, vagy az állam vagy helyi önkormányzat 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság fenntartásában működik.
 (6)74 A régészeti gyűjtőkörrel rendelkező területi múzeum a gyűjtőterületére kiterjedően
 47. §75 (1) A tematikus múzeum:
 (2)76 A tematikus múzeum vezetőjének megbízásához és annak visszavonásához a miniszter véleményét előzetesen ki kell kérni.
 (2)77 Az (1) bekezdésben meghatározott gyűjtemények lehetnek különösen: helytörténeti, intézménytörténeti, személyhez kötődő gyűjtemények, tematikus szakgyűjtemények, vallási és egyháztörténeti gyűjtemények.
 (3)78 Közérdekű muzeális kiállítóhely az a jelentősebb önálló gyűjteménnyel nem rendelkező intézmény (pl. személyhez, eseményhez, szervezethez vagy földrajzi ponthoz kötődő emlékház, emlékpark, régészeti park, kastély, tájház, galéria stb.), amely a miniszter engedélyével jogosult a kulturális javak, régészeti lelőhelyek, illetőleg épületek vagy épületegyüttesek tartozékaikkal és berendezéseikkel együtt történő bemutatására.
 (5)80 A közérdekű muzeális gyűjteményekre és kiállítóhelyekre egyebekben – a 49. § kivételével – a múzeumokra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
 49. §81 (1)82 A múzeum a gyűjtőkörébe tartozó kulturális javakat legfeljebb 5 évre szóló határozott idejű letétként megőrzésre átveheti. Az erre vonatkozó szerződést közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. A letétre a Polgári Törvénykönyv rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
 b)83 a letett kulturális javak – egyértelmű azonosításra alkalmas – képi és szöveges listáját, az átvétel időpontjában fennálló, részletes szakmai állapotdokumentációjával együtt,
 c)84 a letett kulturális javakra vonatkozó állományvédelmi követelményeket, beleértve a klimatikus viszonyokat, a csomagolás, a szállítás és az őrzés feltételeit,
 d)85 a letett kulturális javak sérülése esetén követendő eljárást, valamint
 (5)86 A múzeum a letét időtartama alatt a letett kulturális javakat – a letét tényére történő utalással – tudományos szempontból feldolgozhatja, kutathatja és kiállíthatja.
 (6)87 A letett kulturális javak más őrizetébe adásához, továbbá külső kutatói hozzáférésének biztosításához a letevő hozzájárulására van szükség.
 (7)88 A letett kulturális javak visszaadásakor részletes szakmai állapotdokumentációt kell készíteni.
 49/A. §89 (1) A muzeális intézmény az alapleltárában szereplő kulturális javakat csak akkor adhatja letétbe, ha az a kulturális javak biztonságos őrzése érdekében szükséges.
 A muzeális intézmények fenntartása, irányítása90
 50. §91 (1)92 A muzeális intézmény fenntartója az a természetes személy vagy jogi személy, amely biztosítja a muzeális intézmény folyamatos és rendeltetésszerű működéséhez szükséges feltételeket.
 51. §93 (1) A muzeális intézmények tevékenységének ágazati irányítását a miniszter látja el. A miniszter ágazati irányítási jogköre minden muzeális intézményre kiterjed.
 ac)94 a muzeális intézményekben alkalmazottak képesítési feltételeit,
 ae)95 a muzeális intézmények nyilvántartásában szereplő kulturális javak revíziójával és selejtezésével összefüggő kérdéseket,
 51/A. §96 (1) A muzeális intézmény a fenntartó által biztosított támogatás, valamint saját bevételei alapján gondoskodik feladatainak ellátásáról. A költségvetési szervként és az annak tagintézményeként működő muzeális intézmény éves kiadásait a fenntartó által megállapított költségvetésben kell előirányozni.
 VII. Fejezet97
 b)98 vezetője felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkezik és könyvtári szakembert alkalmaz,
 h)99 elnevezésében megjelenik a könyvtár kifejezés.
 (2)100 A nyilvános könyvtárakról a miniszter jegyzéket vezet.
 (3)101 A nemzeti könyvtár, a helyi önkormányzatok által fenntartott települési könyvtár, a megyei könyvtár, a 3. számú melléklet szerinti országos szakkönyvtár, továbbá az állami egyetem könyvtára nyilvános könyvtár, amely a fenntartónak az (1) bekezdésben foglaltak teljesítésére vonatkozó nyilatkozata, valamint a nyilvános könyvtárak jegyzékének vezetéséről szóló kormányrendeletben meghatározott adatok benyújtásával kerül be a nyilvános könyvtárak jegyzékébe.
 (4)102 A (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó könyvtár fenntartója az (1) bekezdésben foglaltak teljesítésével, valamint az erről szóló nyilatkozat és a jogszabályban meghatározott adatok benyújtásával kérheti a minisztertől a könyvtár felvételét a nyilvános könyvtárak jegyzékébe.
 (5)103 Az (1) bekezdésben felsorolt követelmények betartását a miniszter ellenőrzi. Ha a könyvtár nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt követelmények valamelyikének, a miniszter elrendeli a hiány pótlását, aminek elmaradása esetén a könyvtárat törli a nyilvános könyvtárak jegyzékéből. Törvény az ellenőrzés lefolytatását – az érintett könyvtár megnevezésével – a fenntartó kérelméhez kötheti.
 (8)104 A könyvtárakban őrzött állami tulajdonban lévő kulturális javak, valamint a helyi önkormányzatok tulajdonában lévő muzeális könyvtári dokumentumok korlátozottan forgalomképesek, elidegenítésükhöz a miniszter engedélye szükséges.
 a)105 a fenntartó által kiadott alapító okiratban és a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott fő céljait küldetésnyilatkozatban közzé teszi,
 f)106 biztosítja az elektronikus könyvtári dokumentumok elérhetőségét,
 g)107 a könyvtárhasználókat segíti a digitális írástudás, az információs műveltség elsajátításában, az egész életen át tartó tanulás folyamatában,
 h)108 segíti az oktatásban, képzésben részt vevők információellátását, a tudományos kutatás és az adatbázisokból történő információkérés lehetőségét,
 i)109 kulturális, közösségi, közművelődési rendezvényeket és egyéb programokat szervez,
 j)110 tudás-, információ- és kultúraközvetítő tevékenységével hozzájárul az életminőség javításához, az ország versenyképességének növeléséhez,
 k)111 a szolgáltatásait a könyvtári minőségirányítás szempontjait figyelembe véve szervezi.
 (1a)112 A nyilvános könyvtár az általa üzemeltetett, kiskorúak által is használható, internet-hozzáféréssel rendelkező számítógépek használatát a kiskorúak védelmét lehetővé tevő, könnyen telepíthető és használható, magyar nyelvű szoftverrel ellátva biztosítja a kiskorúak lelki, testi és értelmi fejlődésének védelme érdekében.
 57. § (1)113 A könyvtárhasználónak a beiratkozáskor a következő személyes adatait kell közölnie és igazolnia: természetes személyazonosító adatok és lakcíme.
 b)114 a könyvtári dokumentumok lelőhely-nyilvántartását együttesen megvalósító Magyar Országos Közös Katalógus adatbázist és az erre épülő Országos Dokumentumellátási Rendszer elektronikus szolgáltató központot,
 (2)115 A kiadványokból országosan hat kötelespéldányt kell szolgáltatni a könyvtári rendszer számára, törvényben, illetve kormányrendeletben meghatározott módon.
 (2a)116 Kormányrendelet a kötelespéldányok számát a (2) bekezdésben meghatározottnál kisebb számban is megállapíthatja, valamint meghatározhatja a kötelespéldány-szolgáltatás teljesítése alóli mentességek eseteit.
 (3)117 Az országos dokumentumellátási rendszerről szóló jogszabályban meghatározott könyvtár vezetőjének kinevezése előtt a miniszter véleményét kell kérni.
 (4)118 A miniszter kialakítja a nemzeti kulturális örökség részét képező kép- és hangrögzítés országos nyilvántartási rendszerét.
 (5)119 A miniszter működteti a Neumann János Multimédia Központ és Digitális Könyvtárt, amely a multimédia és elektronikus dokumentumok nemzeti szolgáltató központja. Az informatikáért felelős miniszter külön jogszabályban meghatározottak szerint működteti a Nemzeti Audiovizuális Archívumot (a továbbiakban: NAVA). A NAVA szakmai felügyeletét az informatikáért felelős miniszter, valamint a miniszter közösen látja el.
 (6)120 A Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézet a mozgóképről szóló törvényben meghatározott közgyűjteményi feladatain túl részt vesz a magyar kulturális örökség digitális megőrzésében és széleskörű hozzáférhetőségének megteremtésében.
 (7)121
 b)122 a Magyarországon keletkezett kiadványok kötelespéldány-szolgáltatáson alapuló teljes körű gyűjtése, egyéb, Magyarországon keletkezett dokumentumok, valamint a külföldi hungarikumok gyűjtése, továbbá mindezek megőrzése bibliográfiai számbavétele és rendelkezésre bocsátása, továbbá a kötelespéldányok elosztása,
 e)123 a hazai nemzetiségek könyvtári ellátásának segítése,
 i)124
 (4)125 A (3) bekezdésben felsorolt feladatokat a könyvtári intézet látja el.
 (2)126 A nemzeti könyvtár központi költségvetési szerv.
 a)127 a Magyarországon keletkezett kiadványok kötelespéldány-szolgáltatásra alapozott gyűjtése, megőrzése, szétosztása,
 c)128 a kiadványnak nem minősülő hungarikumok gyűjtése, feltárása, megőrzése,
 l)129 a Magyar Országos Közös Katalógus adatbázis működtetése és fejlesztése.
 (5)130 A nemzeti könyvtárt nyilvános könyvárveréseken – a védett kulturális javak kivételével – elővásárlási jog illeti meg.
 62. §131 Az Országos Széchényi Könyvtár irányításában közreműködik az Országos Könyvtári Kuratórium.
 63. § (1)132 A tudományos és szakkönyvtári ellátás az Országos Széchényi Könyvtár, a Debreceni Egyetem Egyetemi és Nemzeti Könyvtára, az országos szakkönyvtárak (3. számú melléklet), az állami egyetemek könyvtárai, valamint a nyilvános könyvtári ellátást vállaló egyéb szak- és felsőoktatási könyvtárak feladata.
 (2)133 Nemzeti gyűjtőkörű könyvtár a Debreceni Egyetem Egyetemi és Nemzeti Könyvtára, amely egyben az Országos Dokumentumellátási Rendszer elektronikus szolgáltató központja is.
 64. §134 (1) A települési könyvtári ellátás biztosítása a települési önkormányzatok kötelező feladata.
 (5)135 A megyei könyvtár és a Budapest Főváros Önkormányzata által fenntartott könyvtár költségvetési szervként működő nyilvános könyvtár.
 66. §136 A megyei könyvtár a megye egész területére vonatkozóan az 55. § (1) bekezdésében és a 65. § (2) bekezdésében foglaltakon túl állami feladatként
 i) koordinálja a települési könyvtárak fejlesztését,
 k) ellátja az Országos Dokumentumellátási Rendszerről szóló kormányrendeletben a szolgáltató könyvtár számára meghatározott feladatokat.
 67. §137 A tizentötezer fő feletti lakosságszámú városokban elsősorban önálló intézményben kell a nyilvános könyvtári ellátást biztosítani. A nyilvános könyvtári ellátást biztosító intézmények összevonása más intézménnyel csak szakmai vagy jelentős gazdálkodási előnyök esetében indokolt. A nyilvános könyvtárak átszervezésével kapcsolatos intézkedésekhez a miniszter véleményét előzetesen ki kell kérni.
 68. § (1)138 A fenntartó az e törvényben foglaltak alapján
 (2)139 A megyei könyvtár igazgatójának és a Budapest Főváros Önkormányzata által fenntartott könyvtár főigazgatójának vezetői megbízásához és annak visszavonásához a miniszter előzetes egyetértése szükséges. Ha a miniszter a fenntartó erre irányuló javaslatának kézhezvételétől számított 30 napon belül nem hoz döntést, úgy kell tekinteni, hogy a javaslatban foglaltakkal egyetért.
 (3)140 A miniszter előzetesen véleményezi a megyei és a Budapest Főváros Önkormányzata által fenntartott könyvtár
 e)141 a szakfelügyelet keretében könyvtári szakértő bevonásával ellenőrzi e törvény, a könyvtári tevékenységre vonatkozó jogszabályok, a szakmai követelmények és normatívák betartását és a központi támogatások felhasználását.
 (2)142 A nyilvános könyvtári ellátásból adódó állami feladatokhoz a központi költségvetés hozzájárul:
 a) a nemzeti könyvtár és az országos szakkönyvtárak esetében – a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár kivételével – a fenntartó fejezeti költségvetésében,
 (3)143 A helyi önkormányzatok számára a települési és megyei (fővárosi) könyvtárak állománygyarapítási keretei érdekeltségnövelő támogatása elosztásának szabályait a miniszter rendeletben határozza meg.144
 71. § (1)145 A miniszter által vezetett minisztérium fejezetéből kell támogatni a nyilvános könyvtári ellátási rendszer működtetésének alábbi feladatait:
 72. §146 A miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében kell gondoskodni az országos dokumentumellátási rendszer létrehozásának és fenntartásának feltételeiről.
 74. §147 A közművelődési intézmény szerepét – az 1. számú melléklet p) pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén – betöltheti:
 75. §148 Közösségi színtér, illetve közművelődési intézmény működtetője az állam, települési önkormányzat, önkormányzati társulás, valamint közművelődési megállapodás keretében egyéb szervezet (egyesület, alapítvány stb.), illetőleg magánszemély lehet.
 i)149 a települési könyvtár, valamint a település közigazgatási területén lévő muzeális intézmény közművelődési tevékenységének támogatása.
 81. § (1)150 Az önkormányzati rendelet hatálya alá tartozó közművelődési intézmény létesítése, átszervezése, megszüntetése illetőleg tevékenységének 60 napon túli szüneteltetése esetén a testületi döntés meghozatala előtt 30 nappal a miniszter véleményét be kell szerezni és annak tartalmát a testülettel ismertetni kell.
 (2)151 A miniszter a megkereséstől számított 30 napon belül nyilváníthat véleményt.
 83. § (1)152 A Tanácsot azok a közművelődési célú egyesületek hozhatják létre, melyeknek bejegyzett székhelye az adott település, s amelyeknek legfelsőbb szerve írásos határozatban jelzi ez irányú szándékát.
 (2)153 A Tanács megalakítását célzó határozatokat a település jegyzőjéhez kell benyújtani, aki azokat a helyben szokásos módon teszi közzé. A közzétételtől számított 30 napon belül az (1) bekezdésben foglaltak szerint további szervezetek nyújthatják be a jegyzőhöz csatlakozási szándékot tartalmazó határozataikat.
 (6)154 A Tanács tagja lehet minden jogi személyiséggel rendelkező, helyben működő közművelődési egyesület, valamint a helyi közművelődést támogató gazdasági vállalkozás képviselője.
 III. Fejezet155
 e)156 véleményezési jogot gyakorol a települési önkormányzatok közművelődési intézményeinek létesítése, átszervezése, szüneteltetése, megszüntetése esetén,
 f)157
 i)158 a szakfelügyelet keretében közművelődési szakértő bevonásával ellenőrzi e törvény előírásainak, a közművelődési intézmények tevékenységére vonatkozó egyéb jogszabályoknak, szakmai követelményeknek a betartását és a központi támogatások felhasználását.
 89. §159
 90. §160 A fővárosi és a települési önkormányzatok a közművelődési feladataik ellátásához a költségvetési törvény szerint állami hozzájárulásban részesülnek.
 91. § (1)161 A miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében kell biztosítani
 c)163 a Tudományos Ismeretterjesztő Társulat, Területi Művelődési Intézmények Egyesülete és a népfőiskolai mozgalmak működési támogatását,
 d)164
 (2)165 A helyi önkormányzatokért felelős miniszter érdekeltségnövelő pályázatok útján gondoskodik az önkormányzati közművelődési feladatellátást szolgáló technikai, műszaki fejlesztésre.
 A muzeális intézményekkel és a levéltárakkal, a nyilvános könyvtári ellátással, a közművelődéssel kapcsolatos közös szabályok, központi költségvetési források166
 91/A. §167 (1) A tizenötezer fő alatti lakosságszámú településeken – a feladatellátás veszélyeztetése nélkül – a települési önkormányzat a muzeális intézményekkel, a nyilvános könyvtári ellátás biztosításával és a közművelődés támogatásával összefüggő feladatait közös szervezetben láthatja el.
 (2) A megyei hatókörű városi múzeumok és a megyei könyvtárak által végzett, e törvényben meghatározott állami feladatok támogatásának összegét a központi költségvetésről szóló törvény intézményekre lebontva határozza meg.
 92. §168 (1)169 A közművelődési és közgyűjteményi szakterületek feladatellátásához az állami, önkormányzati felelősségvállalás közérdekű jellegéből fakadóan e törvény és az Ltv. által előírt kötelezettségek teljesítéséhez a központi költségvetés hozzájárul.
 (2)170 A minisztérium költségvetési fejezetén belül támogatást kell előirányozni az e törvényben és Ltv.-ben meghatározott közvetlen állami feladatok ellátására, a közművelődési és a közgyűjteményi feladatfinanszírozásra, a közgyűjtemények és a közművelődési intézmények telematikai, információs feladatainak ellátására, amelyek mértékét az éves költségvetési törvény határozza meg.
 (4)172 Az egyházi jogi személyek a tulajdonukban lévő kulturális örökség értékeinek megőrzéséhez, felújításához, gyarapításához, továbbá levéltáraik, könyvtáraik, muzeális és közművelődési intézményeik működéséhez az éves költségvetési törvényben meghatározott összegű támogatásban részesülnek.
 94. § (1)173 Az állami és önkormányzati fenntartású muzeális intézményekben, nyilvános könyvtárakban, közlevéltárakban és közművelődési intézményekben alkalmazottként csak olyan személy foglalkoztatható, aki
 (4)175 Az e törvény hatálya alá tartozó intézményekben foglalkoztatott szakemberek szakmai tudásuk megújítása érdekében továbbképzésben és szervezett képzésben vehetnek részt. A miniszter rendeletben szabályozza a továbbképzésnek és szervezett képzésnek minősülő képzési formák körét, valamint – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – a fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak körét és azok mértékét. Az e törvény hatálya alá tartozó intézményekben foglalkoztatott szakemberek továbbképzésben és szervezett képzésben való részvételéhez támogatás nyújtható.176
 (5)177
 (6)178 Az e törvény hatálya alá tartozó intézményekben, szakmai munkakörökben foglalkoztatott, felsőfokú végzettségű munkavállalót kötelező bérpótlék illeti meg, ha tudományos, illetve kutatói munkakörben foglalkoztatják, továbbá ha tudományos fokozattal rendelkezik. Ennek mértéke a pótlékalap 50%-a.
 95. §180
 95/A. §181 (1)182 Ha jogszabály könyvtári, közművelődési, múzeumi vagy levéltári szakkérdésben szakértő igénybevételét írja elő, vagy szakértő igénybevételéhez jogkövetkezményt állapít meg, – az igazságügyi szakértőkről szóló törvény szerint igazságügyi szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő kivételével – szakértőként kizárólag az a személy vehető igénybe, valamint a jogszabályban meghatározott jogkövetkezmények csak annak a szakértőnek az igénybevételéhez fűződnek, aki büntetlen előéletű, nem áll könyvtári, közművelődési, múzeumi vagy levéltári szakterületen végezhető tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, rendelkezik a miniszter rendeletében meghatározott szakmai képesítéssel, és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek.
 (4)183 A szakértői tevékenységet folytatni kívánó kérelmező a névjegyzékbe való felvételt megelőzően
 a) hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy büntetlen előéletű, és nem áll könyvtári, közművelődési, múzeumi vagy levéltári szakterületen végezhető tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, vagy
 b) kéri, hogy az arra vonatkozó adatokat, amely szerint büntetlen előéletű, és nem áll könyvtári, közművelődési, múzeumi vagy levéltári szakterületen végezhető tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, a bűnügyi nyilvántartó szerv a miniszter részére – annak a névjegyzékbe való felvétel elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján – továbbítsa.
 (5)184 A (4) bekezdés b) pontjában meghatározott adatigénylés során a miniszter arra vonatkozóan igényelhet adatot a bűnügyi nyilvántartó szervtől, hogy a névjegyzékbe való felvételét kérelmező személy büntetlen előéletű, és nem áll könyvtári, közművelődési, múzeumi vagy levéltári szakterületen végezhető tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
 (6)185 A miniszter hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a szakértői tevékenység végzésére jogosult személy büntetlen előéletű, és nem áll könyvtári, közművelődési, múzeumi vagy levéltári szakterületen végezhető tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A hatósági ellenőrzést folytató miniszter adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a szakértő büntetlen előéletű-e, valamint könyvtári, közművelődési, múzeumi vagy levéltári szakterületen végezhető tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.
 (7)186 A miniszter annak igazolása céljából, hogy büntetlen előéletű, és nem áll könyvtári, közművelődési, múzeumi vagy levéltári szakterületen végezhető tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, kezeli
 a) a szakértői tevékenységet folytatni kívánó kérelmező,
 b) szakértői tevékenység végzésére jogosult személy
 (8)187 A (7) bekezdésben meghatározott személyes adatokat a miniszter
 a) a névjegyzékbe való felvétel iránti eljárás jogerős befejezéséig vagy
 b) a névjegyzékbe való felvétel esetén a hatósági ellenőrzés időtartamára vagy a névjegyzékből való törlésre irányuló eljárásban az eljárás jogerős befejezéséig
 (9)188 A (3) bekezdés szerinti névjegyzék az alábbi adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül:
 (10)189 A (3) bekezdés szerinti névjegyzék vonatkozásában bizonyítási eszközként
 95/B. §190 (1)–(5)191
 (6)–(8)192
 (9)193 A múzeum éves munkatervét
 (10)194 Az országos szakkönyvtár és a megyei könyvtár éves munkatervét
 (3)195 A törvény 92. §-a (5) bekezdésének b) pontja 2000. január 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg az (5) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 (4)196 A törvény 94. §-ának (4)–(6) bekezdése 2000. január 1-jén lép hatályba.
 (2)197 A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 12. § (3) bekezdése, 15. § (12) bekezdése és 19. § (3) bekezdése szerint szükséges tárgyi feltételekkel akkor rendelkezik a könyvtár, ha megfelel a miniszter által kiadott szakmai követelményeknek és normatíváknak.
 (3)198 A 37/A. §-ban és a 42. §-ban foglaltakat a miniszter 2013. április 1-jétől ellenőrzi a szakfelügyelet útján.
 (4)199 Az egyes kulturális tárgyú törvények módosításáról szóló 2013. évi CCXVII. törvénnyel megállapított 54. § (1) bekezdés b) pontjában előírt felsőfokú szakirányú végzettség követelményét 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.
 (5)–(7)200
 99. §201
 a)202a könyvtári intézet, valamint a közművelődési szakmai szolgáltató szerv vagy szervek kijelölését,203
 b) a muzeális intézmények látogatóit és a könyvtárhasználókat megillető kedvezményeket,204
 c) a muzeális intézményben folytatható kutatást,205
 e) a nyilvános könyvtárak jegyzékének vezetését,206
 f) az országos dokumentumellátási rendszer működését,207
 h) az Országos Könyvtári Kuratórium jogállását, összetételét és működését,208
 k)209 a kiadványok kötelespéldányainak szolgáltatására kötelezettek körét, a kötelespéldány-szolgáltatással összefüggő jelentés szabályait, az e törvényben előírt kötelespéldány-szám szolgáltatása alóli kivételeket, a kötelespéldány-szolgáltatás módját és határidejét, a kötelespéldányra jogosult szervezetek körét, a kötelespéldányok szétosztásának módját, a kötelespéldányok megőrzésének és használatának szabályait, valamint a kötelespéldány-szolgáltatás jogszabálynak nem megfelelő teljesítése esetén követendő eljárást,210
 m)211 az állami vagy helyi önkormányzati fenntartású közgyűjteményekben őrzött olyan kulturális javak visszaadásának rendjét, amelyek állami tulajdonba tartozása minden kétséget kizáró módon nem igazolható.212
 a)214 a közművelődési intézmények és szervezetek, a könyvtárak és könyvtári tevékenységet folytató szervezetek, a muzeális intézmények és a levéltárak minősítési eljárását, a szakmai minősítő testület létrehozását és működését, a minősítési eljárásban szakértőként való közreműködés feltételeit, a minősítési eljárás során kiadható minősítést és a minőségi díjat, a minősítési eljárásért fizetendő díjra vonatkozó szabályokat és a befolyt összeg felhasználásának szabályait,215
 b)216 a múzeum, valamint az országos szakkönyvtár és a megyei könyvtár éves munkatervéhez szükséges szakmai mutatókat,217
 c)218 a közművelődési intézmények működésének szakmai, személyi és infrastrukturális feltételeit,
 d) a muzeális intézmények működési engedélyeivel kapcsolatos kérdéseket,219
 f)221 a muzeális intézményekben őrzött kulturális javak papíralapú és elektronikus nyilvántartásának szabályait, valamint az elektronikus nyilvántartásra történő átállás feltételeit és eljárásrendjét,222
 g)223 a muzeális intézmények tevékenységével összefüggő szakmai követelményeket,
 h)224 a múzeumi letét létrejöttére, a letéti szerződés tartalmi elemeire és megszűnésére, a letett kulturális javak kezelésére, valamint a letéti díj és a letéttel összefüggő költségek megállapítására vonatkozó részletes szabályokat,225
 i)226 a továbbképzés és a szervezett képzés rendszerét és követelményeit,
 k)227 a muzeális intézményben őrzött kulturális javak elidegenítésére, cseréjére és kölcsönzésére, valamint a muzeális intézmény alapleltárában szereplő, állami tulajdonban lévő kulturális javak őrzési vagy bemutatási helyének kijelölésére vonatkozó részletes szabályokat,228
 l)229 a muzeális intézményekre, továbbá a könyvtárakra vonatkozó szakfelügyelet rendjét,230
 m)231 a különböző típusú könyvtárak működését, szakmai követelményeit,
 n)232 a Könyvtárellátási Szolgáltató Rendszer működését,233
 o) a könyvtárak szervezeti és működési szabályzatának kötelező tartalmát,234
 r)235 az e törvény szerinti szakértői tevékenység folytatásának részletes feltételeit, a szakértői tevékenység bejelentésének és a szakértők nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, a szakértők igénybevételének eseteit, továbbá a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,236
 s)237 a muzeális intézményben, a könyvtárban, valamint a közművelődési intézményben nem közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatottak munkaköreinek betöltéséhez szükséges képesítési feltételeket,
 u) az önkormányzatok érdekeltségnövelő támogatását,238
 v)239 a közművelődési és közgyűjteményi feladatfinanszírozás és a közművelődési és közgyűjteményi telematikai feladatfinanszírozás minisztérium fejezeti kezelésű címe felhasználását,
 w)240 a közép- és felsőfokú közművelődési továbbképzés, a minősített szakmai továbbképzés és a szervezett képzés rendszerét és követelményeit,
 x)241 – törvényben meghatározott kivétellel – az országos múzeum, az országos szakmúzeum, a nemzeti könyvtár, az országos szakkönyvtár és az állami egyetem könyvtárának kiemelt feladatait, a kiemelt feladatok ellátásának rendjét, valamint a kiemelt feladatok végrehajtásával összefüggésben a muzeális intézmények és a nyilvános könyvtárak kötelezettségeit,242
 y)243 a muzeális intézmény nyilvántartásában szereplő kulturális javak revíziójára és selejtezésére vonatkozó részletes szabályokat.244
 z)245 a közművelődési feladatellátás szakfelügyelete szervezésének rendjét, a szakfelügyelet éves munkaprogramjával kapcsolatos előírásokat, a szakfelügyelet típusait, a szakfelügyelet által ellátott feladatokat, a szakfelügyelőt és a szakfelügyelet során vizsgált közművelődési feladatellátót illető jogokat és az őket terhelő kötelezettségeket, a szakfelügyelői és vezető szakfelügyelői megbízás feltételeit, a szakfelügyelők összeférhetetlenségének szabályait.246
 (5)248 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a könyvtári dokumentumok védelmét és nyilvántartását.
 (6)249 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben szabályozza
 101. §250
 102–104. §251
 105. §252
 106. §253
 107–108. §254
 109. §255
 a)256 Állami egyetemek könyvtárai: a felsőoktatásról szóló törvény 1. számú mellékletében felsorolt állami egyetemek központi könyvtárai.
 b) Állomány: a könyvtár által tartós megőrzésre nyilvántartásba vett dokumentumok összessége.
 e)257 Kép-, illetve hangarchívum: hangok vagy képek, illetve ezek összekapcsolódó – zárt egységet alkotó, vagy önálló részekből zárt egységbe szerkesztett – együtteséből álló dokumentumok gyűjteménye.
 f)258 Könyvtár: az e törvényben meghatározott könyvtári dokumentumok rendszeres gyűjtését, feltárását, megőrzését és használatát biztosító szervezet.
 g)259 Könyvtárhasználati jog: a könyvtárak szolgáltatásainak igénybevételére vonatkozó jog.
 h)260 Könyvtárhasználó: a könyvtár szolgáltatásait igénybe vevő személy vagy szervezet.
 i)261 Könyvtári dokumentum: a könyvtár által állományba vett, alap- és kiegészítő feladatai ellátásához szükséges tudományos, oktatási, művészeti, közművelődési vagy történeti értékű könyv, időszaki kiadvány, egyéb kiadvány, illetőleg minden szöveg-, kép-, adat- és hangrögzítés, beleértve a könyvtár állományába vett elektronikus dokumentumot is, kivéve az Ltv. hatálya alá tartozó, irattári jellegű levéltári anyagnak minősülő dokumentumot.
 j)262 Könyvtári dokumentum feltárása: az a folyamat, amelyben a könyvtári dokumentumokat a bennük lévő tartalmi és az őket jellemző formai jegyek alapján nyilvántartják, annak érdekében, hogy a könyvtárhasználó minél több szempont szerint tájékozódhasson a gyűjteményben.
 k)263 Könyvtári gyűjtemény: a könyvtár tervszerűen fejlesztett, rendezett, feltárt állománya.
 l)264 Könyvtári szakember: a könyvtáros, a könyvtári informatikus, a könyvtári asszisztens, a segédkönyvtáros továbbá a könyvtári feladatok ellátásához szükséges más felső- vagy középfokú végzettséggel rendelkező személy. A könyvtáros felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkező szakember.
 m)265 Könyvtárközi dokumentumellátás:
 n)266 Könyvtárközi kölcsönzés: valamely dokumentum szolgáltatása egyik könyvtárból a másikba, beleértve az eredeti dokumentum kölcsönzését, a másolatok szolgáltatását, valamint a könyvtárközi dokumentumszolgáltatásra vonatkozó kérések közvetítését is.
 o)267 Közgyűjtemény: az állam, a helyi önkormányzat, valamint a nemzetiségi önkormányzat, a köztestület és a közalapítvány tulajdonában (fenntartásában) működő, vagy általuk alapított könyvtár, levéltár, muzeális intézmény, kép-, illetve hangarchívumok.
 p)268 Közművelődési intézmény: a lakosság közösségi közművelődési tevékenységéhez erre a célra alapított, fenntartott, működtetett, megfelelő szakmai, személyi, infrastrukturális feltételekkel és alapító okirattal rendelkező költségvetési szerv vagy egyéb fenntartású intézmény.
 q)269 Közművelődési szakember: a felsőfokú végzettségű népművelő (művelődésszervező, kulturális menedzser), valamint az e törvényben meghatározott közművelődési feladatok ellátásához szükséges felsőfokú végzettséggel vagy felső-, illetve középfokú szakképesítéssel rendelkező személy.
 r)270 Közművelődési tevékenység: a polgárok iskolán kívüli, öntevékeny, önművelő, megismerő, kultúraelsajátító, művelődő és alkotó célú cselekvése, amely jellemzően együttműködésben, közösségekben valósul meg.
 s)271 Közösségi színtér: a helyi lakosság rendszeres vagy alkalmi közművelődési tevékenységének, a lakosság önszerveződő közösségeinek támogatása érdekében önkormányzati fenntartásban, önkormányzatok társulásában, vagy közművelődési megállapodás alapján működtetett, erre a célra alkalmassá tett és üzemeltetett, adott helyen rendszeresen működő intézmény vagy egyéb jogállású létesítmény (helyiségegyüttes, épület).
 sz)272 Kulturális javak: az élettelen és élő természet keletkezésének, fejlődésének, az emberiség, a magyar nemzet, Magyarország történelmének kiemelkedő és jellemző tárgyi, képi, hangrögzített, írásos emlékei, és egyéb bizonyítékai – az ingatlanok kivételével –, a művészeti alkotások.
 t)273 Múzeumi küldetésnyilatkozat: a múzeumok szakmai tevékenységét megalapozó írott dokumentum, amely az e törvényben meghatározott feladatok teljesítése érdekében a gyűjtemények, valamint a szakmai és tárgyi infrastruktúra alapján rögzíti a múzeum belső és külső adottságait, továbbá ennek alapján kijelöli helyi társadalmi szerepvállalásának stratégiai céljait.
 u)274 Művelődési szervezet: minden olyan jogi személyiséggel rendelkező települési, megyei, regionális, országos szervezet (például népfőiskola), amely alapító okirata szerint e törvény 76. §-ában felsorolt közművelődési feladatokból egy vagy több tevékenység megvalósítására jött létre.
 v)275 Művelődő közösség: a művelődési érdeklődési kör és az önképző, társas tevékenység szerint elkülönülő – jogi személyiség nélküli – lakossági csoport.
 w)276 Népfőiskola: olyan felnőttoktatási célú tanfolyamokat szervező, helyi önszerveződés alapján létrejött szervezet, amelynek pedagógiai programja a szakismeretek átadásán túl személyiségfejlesztő (állampolgári, közéleti) elemet is tartalmaz, s melyek lebonyolítási, oktatási rendszerét, módszereit a résztvevők maguk is alakíthatják.
 x)277 Nyilvános könyvtári ellátás: a nyilvános könyvtárak által nyújtott szolgáltatások és az e szolgáltatások nyújtását elősegítő központi szolgáltatások összessége, amelyek biztosítják az információhoz való szabad hozzáférést.
 y)278 Tagintézmény: muzeális intézmény szervezeti egységeként működő, önálló működési engedéllyel rendelkező muzeális intézmény.
 z)279
 zs)280
 2. számú melléklet az 1997. évi CXL. törvényhez281
 3. számú melléklet az 1997. évi CXL. törvényhez282
 b)283 az Országos Egészségtudományi Szakkönyvtár,
 11 Az 5. § (5)–(6) bekezdését a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
 12 A 6/A. §-t a 2005: LXXXIX. törvény 44. §-ának (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja, a 2009: CIX. törvény 52. § (14) bekezdése szerint módosított szöveg.
 13 A törvény II. része a 96. § (2) bekezdése alapján 1998. július 1-jén lépett hatályba.
 14 A II. Rész címe a 2001: LXIV. törvény 94. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 15 A 7. §-t hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja, újonnan a 2005: LXXXIX. törvény 44. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe. Ez utóbbi módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni.
 16 A 8. §-t hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 17 A 9. §-t hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 18 A 10–11. §-okat hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 19 A 12. §-t hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 20 A 13–16. §-okat hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 21 A 17. §-t hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 22 A 18. §-t hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 23 A 19–20. §-okat hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 24 A 21–22. §-okat hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 25 A 23–24. §-okat hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 26 A 25. §-t hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 27 A 26–28. §-okat hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 28 A 29–32. §-okat hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 29 A 33–34. §-okat hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 30 A 35. §-t hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 31 A 36–37. §-okat hatályon kívül helyezte a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja.
 32 A 37/A. §-t a 2012: CLII. törvény 3. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 33 A 37/A. § (4) bekezdés g) pontja a 2013: CCXVII. törvény 7. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 34 A 38. § a 2013: CLX. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
 35 A 38. § (3) bekezdését a 2014: CVI. törvény 6. §-a iktatta be.
 36 A 38/A. §-t a 2013: CLX. törvény 2. §-a iktatta be.
 37 A 38/A. § (4) bekezdése a 2014: CVI. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
 38 A 38/A. § (5) bekezdése a 2014: CVI. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
 39 A 38/A. § (6) bekezdését a 2014: CVI. törvény 7. §-a iktatta be.
 40 A 38/A. § (7) bekezdését a 2014: CVI. törvény 7. §-a iktatta be.
 41 A 38/B. §-t a 2013: CLX. törvény 2. §-a iktatta be.
 42 A 38/C. §-t a 2013: CLX. törvény 2. §-a iktatta be.
 43 A 39. §-t megelőző alcím a 2012: CLII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
 44 A 39. § a 2012: CLII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 45 A 39. § (1) bekezdése a 2014: XIV. törvény 81. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 46 A 40. § a 2012: CLII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 47 A 41. § a 2012: CLII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 48 A 41/A. §-t a 2014: XIV. törvény 81. § (2) bekezdése iktatta be.
 49 A 42. §-t megelőző alcímet a 2012: CLII. törvény 5. §-a iktatta be.
 50 A 42. § a 2012: CLII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 51 A 42. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCXVII. törvény 6. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 52 A 43. §-t megelőző a „Múzeumok szakmai besorolása” alcím címét a 2012: CLII. törvény 33. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
 53 A 43. § (2) bekezdését a 2011: CCI. törvény 152. §-a hatályon kívül helyezte.
 54 A 43. § (4) bekezdése a 2012: CLII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 55 A 43. § (5) bekezdését a 2012: LXXXVI. törvény 46. §-a iktatta be.
 56 A 44. § és címe a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 57 A 44. § (2) bekezdése a 2012: CLII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 58 A 44. § (3) bekezdése a 2012: CLII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 59 A 45. §-t megelőző alcím a 2012: CLII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
 60 A 45. § a 2012: CLII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 61 A 45. § (1) bekezdése a 2012: CXCI. törvény 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 62 A 45. § (2) bekezdése a 2013: CCIII. törvény 34. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontja szerint módosított szöveg.
 63 A 45/A. §-t a 2011: CLIV. törvény 58. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30. §-át.
 64 A 45/A. § (2) bekezdés b) pontja a 2014: CVI. törvény 18. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 65 A 45/A. § (2) bekezdés b) pont ba) alpontja a 2012: CXCI. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított és a 2014: CVI. törvény 17. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 66 A 45/A. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontja a 2014: CVI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
 67 A 45/A. § (2) bekezdés b) pont bc) alpontja a 2014: CVI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
 68 A 45/A. § (2) bekezdés b) pont bd) alpontja a 2014: CVI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
 69 A 45/A. § (2) bekezdés b) pont be) alpontja a 2014: CVI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
 70 A 45/B. §-t a 2011: CLIV. törvény 59. §-a iktatta be, hatályát vesztette a 2012: CLII. törvény 8. §-a alapján.
 71 A 46. § címe a 2001: LXIV. törvény 94. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
 72 A 46. § a 2012: CLII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 73 A 46. § (5) bekezdését a 2014: CVI. törvény 9. §-a iktatta be.
 74 A 46. § (6) bekezdését a 2014: CVI. törvény 9. §-a iktatta be.
 75 A 47. § a 2001: LXIV. törvény 94. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
 76 A 47. § (2) bekezdése a 2012: CLII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 77 A 48. § (2) bekezdése a 2001: LXIV. törvény 94. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
 78 A 48. § (3) bekezdése a 2001: LXIV. törvény 94. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
 79 A 48. § (4) bekezdését a 2012: CLII. törvény 33. § c) pontja hatályon kívül helyezte, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 80 A 48. § (5) bekezdése a 2009: CIX. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 81 A 49. § a 2013: CCLII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 82 A 49. § (1) bekezdése a 2014: CVI. törvény 17. § c) pontja szerint módosított szöveg.
 83 A 49. § (2) bekezdés b) pontja a 2014: CVI. törvény 17. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 84 A 49. § (2) bekezdés c) pontja a 2014: CVI. törvény 17. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 85 A 49. § (2) bekezdés d) pontja a 2014: CVI. törvény 17. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 86 A 49. § (5) bekezdése a 2014: CVI. törvény 17. § d) és e) pontja szerint módosított szöveg.
 87 A 49. § (6) bekezdése a 2014: CVI. törvény 17. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 88 A 49. § (7) bekezdése a 2014: CVI. törvény 17. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 89 A 49/A. §-t a 2014: CVI. törvény 10. §-a iktatta be.
 90 A VI. Fejezet címe a 2012: CLII. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
 91 Az 50. §-t a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLII. törvény 11. §-a iktatta be, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30. §-át.
 92 Az 50. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 17. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
 93 Az 51. §-t a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLII. törvény 11. §-a iktatta be, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30. §-át.
 94 Az 51. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontja a 2013: CCXVII. törvény 6. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 95 Az 51. § (2) bekezdés a) pont ae) alpontját a 2013: CCXVII. törvény 1. §-a iktatta be.
 96 Az 51/A. §-t a 2012: CLII. törvény 11. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 97 A II. RÉSZ VII. fejezetét (52. §) a 2012: CLII. törvény 33. § d) pontja hatályon kívül helyezte, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 98 Az 54. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CCXVII. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 99 A 54. § (1) bekezdés h) pontját a 2013: CCXVII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
 100 Az 54. § (2) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 101 Az 54. § (3) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 102 Az 54. § (4) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 103 Az 54. § (5) bekezdése a 2014: XIV. törvény 81. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 104 Az 54. § (8) bekezdését a 2007: CVI. törvény 54. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30. §-át.
 105 Az 55. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CLII. törvény 32. § c) pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 106 Az 55. § (1) bekezdés f) pontját a 2012: CLII. törvény 13. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 107 Az 55. § (1) bekezdés g) pontját a 2012: CLII. törvény 13. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 108 Az 55. § (1) bekezdés h) pontját a 2012: CLII. törvény 13. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 109 Az 55. § (1) bekezdés i) pontját a 2012: CLII. törvény 13. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 110 Az 55. § (1) bekezdés j) pontját a 2012: CLII. törvény 13. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 111 Az 55. § (1) bekezdés k) pontját a 2013: CCXVII. törvény 3. §-a iktatta be.
 112 Az 55. § (1a) bekezdését a 2013: CCXLV. törvény 20. §-a iktatta be.
 113 Az 57. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 185–186. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 114 Az 59. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CLII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 115 Az 59. § (2) bekezdése a 2014: XIV. törvény 81. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
 116 Az 59. § (2a) bekezdését a 2014: CVI. törvény 11. §-a iktatta be.
 117 Az 59. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
 118 Az 59. § (4) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 119 Az 59. § (5) bekezdése a 2004: II. törvény 39. §-ával megállapított és a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
 120 Az 59. § (6) bekezdését a 2011: LX. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CCVIII. törvény 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 121 Az 59. § (7) bekezdését a 2011: LX. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CCVIII. törvény 86. § b) pontja.
 122 A 60. § (1) bekezdés b) pontja a 2014: CVI. törvény 17. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 123 A 60. § (1) bekezdés e) pontja a 2011: CLXXIX. törvény 200. § c) pontja szerint módosított szöveg.
 124 A 60. § (3) bekezdésének i) pontját a 2006: CIX. törvény 136. §-a hatályon kívül helyezte.
 125 A 60. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 135. § (2) bekezdése és 136. §-a szerint módosított szöveg.
 126 A 61. § (2) bekezdése a 2008: CV. törvény 51. § (1) bekezdésével megállapított, a 2013: CCIII. törvény 34. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja szerint módosított szöveg.
 127 A 61. § (4) bekezdés a) pontja a 2014: CVI. törvény 17. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 128 A 61. § (4) bekezdés c) pontja a 2014: CVI. törvény 17. § f) pontja szerint módosított szöveg.
 129 A 61. § (4) bekezdés l) pontját a 2012: CLII. törvény 15. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 130 A 61. § (5) bekezdése a 2001: LXIV. törvény 94. § (13) bekezdésével megállapított szöveg.
 131 A 62. § a 2006: CIX. törvény 136. §-a szerint módosított szöveg.
 132 A 63. § (1) bekezdése a 2005: CXXXIX. törvény 174. § (1) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
 133 A 63. § (2) bekezdése a 2012: CLII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 134 A 64. § a 2012: CLII. törvény 17. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 135 A 64. § (5) bekezdése a 2013: CCIII. törvény 34. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
 136 A 66. § a 2012: CLII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 137 A 67. § a 2012: CLII. törvény 19. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 138 A 68. § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta a 2011: CLIV. törvény 62. §-a.
 139 A 68. § (2) bekezdését a 2011: CLIV. törvény 62. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30. §-át.
 140 A 68. § (3) bekezdését a 2011: CLIV. törvény 62. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30. §-át.
 141 A 69. § e) pontja a 2009: LVI. törvény 185. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 142 A 70. § (2) bekezdése a 2012: CLII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 143 A 70. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
 144 Lásd a 4/2004. (II. 20.) NKÖM rendeletet.
 145 A 71. § (1) bekezdésének nyitó szövegrésze a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja, a 2013: CCXVII. törvény 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 146 A 72. § a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja, a 2013: CCXVII. törvény 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 147 A 74. § nyitó szövegrésze a 2012: CLII. törvény 32. § d) pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 148 A 75. § a 2011: CLIV. törvény 63. §-ával megállapított szöveg.
 149 A 76. § (2) bekezdés i) pontját a 2012: CLII. törvény 22. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 150 A 81. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
 151 A 81. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
 152 A 83. § (1) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 124. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 153 A 83. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 185. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 154 A 83. § (6) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 124. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 155 A IV. Rész III. Fejezete (84–87. §) a 2012: CLII. törvény 23. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 156 A 88. § e) pontja a 2011: CLIV. törvény 67. §-ával megállapított szöveg.
 157 A 88. § f) pontját a 2009: LVI. törvény 186. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 158 A 88. § i) pontja a 2009: LVI. törvény 185. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 159 A 89. §-t a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
 160 A 90. § a 2011: CLIV. törvény 68. §-ával megállapított, a 2012: CLII. törvény 33. § f) pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30. §-át.
 161 A 91. § (1) bekezdésének bevezető szövege a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
 162 A 91. § (1) bekezdésének b) pontját a 2006: CXXI. törvény 29. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
 163 A 91. § (1) bekezdésének c) pontja az 1999: CXXV. törvény 77. §-ának (1) bekezdésével megállapított és a 2006: CXXI. törvény 31. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
 164 A 91. § (1) bekezdésének d) pontját az 1999: CXXV. törvény 94. §-a (1) bekezdésének g) pontja hatályon kívül helyezte.
 165 A 91. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
 166 Az V. rész címe a 2012: CLII. törvény 24. §-ával megállapított szöveg.
 167 A 91/A. §-t a 2012: CLII. törvény 24. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 168 A 92. § a 2005: CLIII. törvény 95. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 169 A 92. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 173. § (1) bekezdésének r) pontja szerint módosított szöveg.
 170 A 92. § (2) bekezdése 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontjam, a 2011: CLXVI. törvény 84. § 22. pontja szerint módosított szöveg.
 171 A 92. § (3) bekezdését a 2006: CIX. törvény 173. § (1) bekezdésének r) pontja hatályon kívül helyezte.
 172 A 92. § (4) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 69. § b) pontja, a 2013: CCXVII. törvény 6. § c) pontja szerint módosított szöveg.
 173 A 94. § (1) bekezdése a 2009: CXLIX. törvény 63. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 174 A 94. § (2)–(3) bekezdését a 2013: CLX. törvény 5. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
 175 A 94. § (4) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 50. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 176 Lásd az 1/2000. (I. 14.) NKÖM rendeletet.
 177 A 94. § (5) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 22. pontja hatályon kívül helyezte.
 178 A 94. (6) bekezdése az 1998: XC. törvény 111. §-a (2) bekezdésének módosító rendelkezése folytán 2000. január 1-jén lép hatályba.
 179 A 94. § (7) bekezdését az Alkotmánybíróság a 18/2006. (V. 31.) AB határozatával megsemmisítette 2006. május 31. napjával.
 180 A 95. §-t a 2013: CLX. törvény 5. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
 181 A 95/A. §-t a 2009: LVI. törvény 184. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 182 A 95/A. § (1) bekezdése a 2009: CXLIX. törvény 63. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 183 A 95/A. § (4) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 63. § (3) bekezdése iktatta be.
 184 A 95/A. § (5) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 63. § (3) bekezdése iktatta be.
 185 A 95/A. § (6) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 63. § (3) bekezdése iktatta be.
 186 A 95/A. § (7) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 63. § (3) bekezdése iktatta be.
 187 A 95/A. § (8) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 63. § (3) bekezdése iktatta be.
 188 A 95/A. § (9) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 29. §-a iktatta be.
 189 A 95/A. § (10) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 29. §-a iktatta be.
 190 A 95/B. §-t a 2009: CIX. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be.
 191 A 95/B. § (1)–(5) bekezdését a 2010: XC. törvény 66. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
 192 A 95/B. § (6)–(8) bekezdését a 2013: CLX. törvény 5. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
 193 A 95/B. § (9) bekezdése a 2013: CCXVII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
 194 A 95/B. § (10) bekezdését a 2010: XC. törvény 66. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CCXVII. törvény 4. §-a iktatta be.
 195 A 96. § (3) bekezdése az 1998: XC. törvény 111. §-ának (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
 196 A 96. § (4) bekezdése az 1998: XC. törvény 111. §-ának (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
 197 A 97. § (2) bekezdése a 2005: CXXXIX. törvény 174. § (1) bekezdésének b) pontjával megállapított szöveg.
 198 A 98. § (3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 345. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLII. törvény 25. §-a iktatta be, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30. §-át.
 199 A 98. § (4) bekezdését a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2014: CVI. törvény 12. §-a iktatta be.
 200 A 98. § (5)–(7) bekezdéseit a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
 201 A 99. §-t újonnan a 2010: CLIII. törvény 35. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVI. törvény 84. § 22. pontja.
 202 A 100. § (1) bekezdésének a) pontját a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: CIX. törvény 135. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCXVII. törvény 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 203 Lásd az 1/2007. (I. 9.) Korm. rendeletet, a 310/2012. (XI. 6.) Korm. rendeletet.
 204 Lásd a 194/2000. (XI. 24.) Korm., a 6/2001. (I. 17.) Korm. rendeletet.
 205 Lásd a 47/2001. (III. 27.) Korm. rendeletet.
 206 Lásd a 120/2014. (IV. 8.) Korm. rendeletet.
 207 Lásd a 73/2003. (V. 28.) Korm. rendeletet.
 208 Lásd a 165/1999. (XI.19.) Korm. rendeletet.
 209 A 100. § (1) bekezdés k) pontja a 2014: CVI. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
 210 Lásd a 60/1998. (III. 27.) Korm. rendeletet.
 211 A 100. § (1) bekezdés m) pontját a 2013: CXCV. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
 212 Lásd a 449/2013. (XI. 28.) Korm. rendeletet.
 213 A 100. § (2) bekezdését a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
 214 A 100. § (3) bekezdésének a) pontját a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CIX. törvény 23. § (5) bekezdése iktatta be.
 215 Lásd a 10/2010. (III. 11.) OKM rendeletet, a 12/2010. (III. 11.) OKM rendeletet.
 216 A 100. § (3) bekezdés b) pontját a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: CIX. törvény 23. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCXVII. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 217 Lásd az 51/2014. (XII. 10.) EMMI rendeletet.
 218 A 100. § (3) bekezdésének c) pontját a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLII. törvény 26. § (1) bekezdése iktatta be.
 219 Lásd a 2/2010. (I. 14.) OKM rendeletet.
 220 A 100. § (3) bekezdés e) pontját a 2014: CVI. törvény 18. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
 221 A 100. § (3) bekezdés f) pontja a 2014: CVI. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
 222 Lásd a 20/2002. (X. 4.) NKÖM rendeletet.
 223 A 100. § (3) bekezdés g) pontja a 2010: XC. törvény 64. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
 224 A 100. § (3) bekezdés h) pontját a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CCLII. törvény 17. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: CVI. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
 225 Lásd a 19/2015. (IV. 2.) EMMI rendeletet.
 226 A 100. § (3) bekezdés i) pontja a 2011: CLXVI. törvény 50. § (3) bekezdése, a 2012: CLII. törvény 33. § h) pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30. §-át.
 227 A 100. § (3) bekezdés k) pontját a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CLX. törvény 4. §-a iktatta be.
 228 Lásd a 29/2014. (IV. 10.) EMMI rendeletet.
 229 A 100. § (3) bekezdés l) pontja a 2014: CVI. törvény 17. § g) pontja szerint módosított szöveg.
 230 Lásd a 14/2001. (VII. 5.) NKÖM rendeletet, a 23/2005. (VIII. 9.) NKÖM rendeletet, a 3/2009. (II. 18.) OKM rendeletet, a 19/2010. (IV. 23.) OKM rendeletet.
 231 A 100. § (3) bekezdés m) pontja a 2011: CLXVI. törvény 50. § (3) bekezdése, a 2014: CVI. törvény 18. § c) pontja szerint módosított szöveg.
 232 A 100. § (3) bekezdésének n) pontját a 2006: CIX. törvény 136. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CLII. törvény 26. § (2) bekezdése iktatta be.
 233 Lásd a 39/2013. (V. 31.) EMMI rendeletet.
 234 Lásd a 30/2014. (IV. 10.) EMMI rendeletet.
 235 A 100. § (3) bekezdés r) pontja a 2009: LVI. törvény 184. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 236 Lásd a 19/2010. (IV. 23.) OKM rendeletet.
 237 A 100. § (3) bekezdés s) pontja a 2013: CCXVII. törvény 5. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 238 Lásd a 4/2004. (II. 20.) NKÖM.
 239 A 100. § (3) bekezdésének v) pontja a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
 240 A 100. § (3) bekezdés w) pontja a 2011: CLXVI. törvény 50. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
 241 A 100. § (3) bekezdés x) pontja a 2014: XIV. törvény 81. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
 242 Lásd a 30/2014. (IV. 10.) EMMI rendeletet.
 243 A 100. § (3) bekezdés y) pontja a 2013: CCXVII. törvény 5. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
 244 Lásd a 11/2002. (IV. 13.) NKÖM rendeletet.
 245 A 100. § (3) bekezdés z) pontját újonnan a 2014: CVI. törvény 16. §-a iktatta be.
 246 Lásd az 5/2015. (I. 22.) EMMI rendeletet.
 247 A 100. § (4) bekezdését a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
 248 A 100. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (4) bekezdésének b) pontja, a 2010: CXXX. törvény 44. § (33) bekezdése szerint módosított szöveg.
 249 A 100. § (6) bekezdését a 2008: LXXXII. törvény 11. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLXVI. törvény 50. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 250 A 101. §-t a 2004: XXIX. törvény 148. § (2) bekezdésének p) pontja hatályon kívül helyezte.
 251 A 102–104. §-t és a 102. §-t megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 345. pontja hatályon kívül helyezte.
 252 A 105. §-t a 2003: CXXVI. törvény 83. §-a hatályon kívül helyezte.
 253 A 106. §-t a 2003: CXXIX. törvény 405. § (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
 254 A 107–108. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 345. pontja hatályon kívül helyezte.
 255 A 109. §-t és az azt megelőző alcímet a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 345. pontja hatályon kívül helyezte.
 256 Az 1. számú melléklet a) pontja a 2005: CXXXIX. törvény 174. § (1) bekezdésének c) pontja szerint módosított szöveg.
 257 A melléklet új e) pontját a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti e)–w) pont jelölését f)–x) pontra változtatva. Az 1. számú melléklet e) pontja a 2008: CXII. törvény 28. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 258 A melléklet eredeti e) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése f) pontra változtatta.
 259 A melléklet eredeti f) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése g) pontra változtatta.
 260 A melléklet eredeti g) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése h) pontra változtatta.
 261 A melléklet eredeti h) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése i) pontra változtatta.
 262 A melléklet eredeti i) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése j) pontra változtatta.
 263 A melléklet eredeti j) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése k) pontra változtatta.
 264 A melléklet eredeti k) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése l) pontra változtatta.
 265 A melléklet eredeti l) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése m) pontra változtatta.
 266 A melléklet eredeti m) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése n) pontra változtatta.
 267 A melléklet eredeti n) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése o) pontra változtatta, szövege a 2008: CXVII. törvény 29. § (2) bekezdése, a 2011: CLXVI. törvény 200. § f) pontja, a 2013: CCXVII. törvény 6. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 268 A melléklet eredeti o) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése p) pontra változtatta.
 269 A melléklet eredeti p) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése q) pontra változtatta.
 270 A melléklet eredeti q) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése r) pontra változtatta.
 271 A melléklet eredeti r) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése s) pontra változtatta.
 272 A melléklet eredeti s) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése sz) pontra változtatta. A melléklet sz) pontja a 2005: LXXXIX. törvény 44. §-ának (4) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 41. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. január 1. napja után indított eljárásokra kell alkalmazni. [E módosító törvény az s) pont módosításáról rendelkezett, azonban ez helyesen a 2006. január 1. napjától átszámozott sz) pontot jelenti.]
 273 Az 1. számú melléklet eredeti sz) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése t) pontra változtatta, szövege a 2012: CLII. törvény 27. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30. §-át.
 274 A melléklet eredeti t) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése u) pontra változtatta.
 275 A melléklet eredeti u) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése v) pontra változtatta.
 276 A melléklet eredeti v) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése w) pontra változtatta.
 277 Az 1. számú melléklet eredeti x) pontját a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte. A melléklet eredeti w) pontjának jelölését a 2004: CXXXVII. törvény 17. §-ának (4) bekezdése x) pontra változtatta, szövege a 2004: XXIX. törvény 148. § (2) bekezdésének p) pontja szerint módosított szöveg.
 278 Az 1. számú melléklet y) pontját a 2012: CLII. törvény 27. § (2) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 279 Az 1. számú melléklet z) pontját a 2012: CLII. törvény 27. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXVII. törvény 7. § d) pontja.
 280 Az 1. számú melléklet zs) pontját a 2001: LXIV. törvény 100. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
 281 A 2. számú mellékletet a 2011: CCI. törvény 152. §-a hatályon kívül helyezte.
 282 A 3. számú melléklet a 2012: CLII. törvény 27. § (3) bekezdésével megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. §-át.
 283 A 3. számú melléklet b) pontja a 2013: CCXVII. törvény 6. § e) pontja szerint módosított szöveg.


type: wikipedia

text:
Kwadrylion – liczba o wartości: 1 000 000 000 000 000 000 000 000 = 1024, czyli jedynka i 24 zera w zapisie dziesiętnym.
 W krajach stosujących tzw. krótką skalę (głównie kraje anglojęzyczne) kwadrylion oznacza 1 000 000 000 000 000 = 1015, czyli biliard w pozostałych krajach.
 W układzie SI mnożnikowi 1024 odpowiada przedrostek jednostki miary jotta o symbolu Y, a jego odwrotności (jedna kwadrylionowa) 10-24 odpowiada jokto o symbolu y.
 Zobacz też
 liczebniki główne potęg tysiąca
 przedrostki SI
 Bibliografia
 Nazwy wielkich (i małych) liczb
 Nazwy liczb


text:
Kura (türgi keeles Kura çayı, gruusia keeles მტკვარი (Mtkvari), aseri keeles Kür) on jõgi Aasias Taga-Kaukaasias.
 Kura on 1515 km pikk, millest 174 km on Türgis, 435 km Gruusias ja 906 km Aserbaidžaanis. Tema valgla on 198 300 km2 suur ja see hõlmab kogu Armeenia, ehkki jõgi ise Armeeniat ei läbi. Jõe vooluhulk suudmes on keskmiselt 443, minimaalselt 206 ja maksimaalselt 2250 m3/s.
 Kura algab Türgist Armeenia mägismaalt 2740 m kõrguselt. Ülemjooksul lookleb ta valdavalt põhja ja läbib mitu nõgu. Seejärel murrab ta kirde suunas voolates Boržomi kuristikus läbi Väikese Kaukasuse. Alamjooksul pöördub ta kakku. Kura suubub Kaspia merre, moodustades delta. Kuna suue Kaspia meres asub 28 m allpool merepinda, on jõe lang 2768 m.
 Kura olulisimad lisajõed on Araks (parempoolne), Qanıx (Alazani) ja Iori (vasakpoolsed). Viimased kaks suubuvad Kura keskjooksul asuvasse Mingəçeviri veehoidlasse.
 Kural asuvad Gori, Thbilisi, Rusthavi ja Mingəçevir.
 Kura jõgikond
 Türgi jõed
 Gruusia jõed
 Aserbaidžaani jõed


text:
Oxidační číslo (oxidační stav, oxidační stupeň nebo také mocenství) udává počet elektronů investovaných atomem do chemické vazby. Je to elektrický náboj, který by se nacházel na atomu prvku, kdybychom elektrony v každé vazbě, které vycházejí z daného atomu, přidělili atomu s vyšší elektronegativitou.
 Oxidační číslo atomu neodpovídá jeho reálnému náboji. Tyto dvě veličiny si odpovídají pouze u vysokých oxidačních čísel, kde je ionizační energie mnohem vyšší než energie chemických reakcí. Přiřazování vazebných elektronů jednotlivým atomům pomocí oxidačního čísla je proto formální, ale je to velmi užitečné pro pochopení mnoha chemických reakcí.
 Oxidační čísla mohou nabývat kladných hodnot, záporných hodnot, ale mohou mít i hodnotu nula. Pokud atom elektrony přijímá, je jeho oxidační číslo záporné, pokud je odevzdává, je kladné. Molekula v základním stavu má oxidační číslo rovné nule neboli součet oxidačních čísel atomů v molekule je nula. Kladné hodnoty oxidačního čísla se pohybují v rozmezí od I+ do VIII+. Záporné hodnoty se pohybují v rozmezí od I− až do IV−. Atom jednoho prvku může mít různá oxidační čísla podle toho, v jaké sloučenině se zrovna nachází.
 U kladných oxidačních čísel se znaménko psát ani číst nemusí, u záporných oxidačních čísel se znaménko bezpodmínečně píše i čte. Oxidační čísla jednotlivých prvků se nacházejí v periodické soustavě prvků.
 Definice oxidačního čísla
 Termín oxidace byl poprvé použit Antoinem Lavoisierem při zkoumání reakcí látek s kyslíkem. Mnohem později byl význam rozšířen i na další reakce, kterých se kyslík neúčastnil.
 IUPAC (Mezinárodní unie pro čistou a užitou chemii) zveřejnila v roce 2016 Komplexní definici stavu oxidace. Zkrácená definice oxidačního stavu (oxidačního čísla) je:Oxidační stav atomu je nábojem tohoto atomu po iontové aproximaci jeho heteronukleárních vazeb...Základním principem této definice je, že pomocí aproximace (přiblížení, odhad) považujeme všechny vazby za iontové. Ve spojení mezi dvěma různými prvky jsou tedy elektrony vazby přiřazeny k tomu, který má vyšší elektronegativitu. Ve vazbě mezi dvěma atomy stejného prvku jsou elektrony rozděleny rovnoměrně.
 Pro jednoduchý odhad iontové aproximace lze použít Allenovu stupnici elektronegativity. Elektronegativita je schopnost atomů vázat elektrony chemické vazby. Čím je vyšší, tím má atom větší schopnost vázat elektrony. Naopak atom s nízkou elektronegativitou elektrony raději odevzdává.
 Nejnižší elektronegativitu má francium s hodnotou 0,7 a nejvyšší elektronegativitu má fluor s hodnotou 3,98. Fluor má proto ve všech svých sloučeninách oxidační číslo I−.
 Tabulka elektronegativity
 Výpočty oxidačního čísla
 Existují dvě běžně používané metody pro výpočet oxidačního čísla atomu ve sloučenině. První se využívá u sloučenin, které mají Lewisovskou strukturu, jako jsou například organické molekuly. Druhá je použitelná pro jednoduché sloučeniny anorganické i organické.
 Výpočet z Lewisovské struktury
 Pokud je známa Lewisovská struktura molekuly, lze jednoznačně určit oxidační stav atomů jako rozdíl mezi počtem valenčních elektronů neutrálního atomu a počtem elektronů, které atomu náleží ve vázaném stavu. Pro výpočet oxidačního stavu se předpokládá, že elektrony z vazby mezi dvěma různými prvky patří atomu s vyšší elektronegativitou a elektrony z vazby mezi stejnými atomy se dělí rovným dílem.
 Například kyselina octová:
 Uhlík z methylové skupiny má šest valenčních elektronů z vazeb k atomům vodíku, protože je více elektronegativní. Další elektron získá z vazby k atomu uhlíku karboxylové skupiny. Celkem mu tedy náleží sedm elektronů. Neutrální atom uhlíku má čtyři elektrony. Rozdíl, 4 − 7 = −3, je oxidační číslo atomu uhlíku.
 Výpočet pro jednoduché sloučeniny
 Pro jednoduché sloučeniny platí pravidla, která umožňují jednoduše vypočítat oxidační číslo prvku ve sloučenině.
 Základní pravidla
 Součet oxidačních čísel všech atomů neutrální nebo nabité sloučeniny musí být stejný jako náboj sloučeniny.
 Součet oxidačních čísel všech atomů neutrální sloučeniny se rovná 0.
 Součet oxidačních čísel všech atomů v iontu se musí rovnat celkovému náboji iontu.
 Prvky v elementárním stavu mají vždy oxidační číslo 0, ať už jsou tvořeny atomy nebo molekulami. Například Li, Mg, B, C, O2,P4, S8, I2, Ar.
 Fluor má vždy oxidační číslo I−, protože je to prvek s nejvyšší elektronegativitou.
 Vodík má běžně oxidační číslo I+. Oxidační číslo I− má pouze ve sloučeninách, kde je vázán k elektropozitivnějšímu prvku (NaH, NaBH4, ...).
 Kyslík má oxidační číslo II−. Výjimku tvoří peroxidy (I−), superoxidy (I/II−), ozonidy (I/III−), difluorid kyslíku OF2 (II+) a difluorid dikyslíku O2F2 (I+).
 Alkalické kovy mají oxidační číslo I+, výjimku tvoří pouze alkalidy.
 Kovy alkalických zemin mají vždy oxidační číslo II+.
 Oxidační číslo iontu atomu odpovídá jeho iontovému náboji. V kationtu Cu2+ má měď oxidační číslo II+, v aniontu Cl− má chlor oxidační číslo I−.
 V případě organických sloučenin s kovalentními vazbami je sloučenina formálně rozdělena na ionty na základě elektronegativity jednotlivých atomů. Pak se předpokládá, že elektrony zapojené do vazby jsou zcela převzaty více elektronegativním atomem
 Většina prvků se může vyskytnout v několika oxidačních číslech.
 Nejvyšší možné oxidační číslo prvku odpovídá číslu hlavní nebo vedlejší skupiny v periodické tabulce, kde se prvek nachází.
 Vedle fluoru mají oxidační číslo I− také ostatní halogeny, chlor, brom a jód. Jsou výjimky: sloučeniny s kyslíkem (oxidy halogenů) nebo interhalogenní sloučeniny.
 Atomy kovů mají v iontových sloučeninách vždy kladné oxidační číslo.
 Křížové pravidlo
 K tomu, abychom vyjádřili oxidační číslo ve sloučeninách, které mají prvky v různém poměru, nám pomáhá křížové pravidlo. Pomocí tohoto pravidla určíme například oxidační číslo stříbra v Ag2O takto:
 Víme, že kyslík má oxidační číslo II− a jeho dolní index je 1, tedy Ag2? O1II−
 Pokud spojíme dolní index Ag s horním indexem O, platí 2=II
 Pokud spojíme horní index Ag s dolním indexem O, platí ?=1, tedy horní index musí být I
 Vzorec s oxidačními čísly je tedy Ag2I+ O1II−
 Křížové pravidlo je možné použít nejenom u kysličníků, ale i u dalších sloučenin jako jsou soli, hydroxidy, kyseliny atd. Pravidlo se pak uplatňuje nejenom mezi jednotlivými prvky, ale mezi celou kationtovou nebo celou aniontovou skupinou. Jestliže tedy máme fosforečnan vápenatý Ca3(PO4)2, křížové pravidlo se používá mezi vápenatým kationtem a fosforečnanovým aniontem.
 Přípony podle oxidačního čísla
 V názvech anorganických sloučenin je oxidační číslo daného prvku vyjádřeno příponou. Například v chloridu sodném má atom sodíku oxidační číslo I+ (koncovka -ný), v chloridu železitém má atom železa oxidační číslo III+ (koncovka -itý).
 Seznam oxidačních čísel prvků
 V tabulce jsou uvedena možná oxidační čísla prvků. Pro oxidační čísla jsou použity běžné číslice, přestože nejčastěji jsou oxidační čísla psána pomocí římských číslic. Tučně jsou zapsány hodnoty hlavního oxidačního čísla prvku. Například pro berylium je to +2.
 Reference
 Externí odkazy
 Comprehensive definition of oxidation state (IUPAC Recommendations 2016)
 Chemické veličiny


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 18.7.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 260/30
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 12. svibnja 2016. uputio Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ujedinjena Kraljevina) – Shields & Sons Partnership protiv The Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs
 (Predmet C-262/16)
 (2016/C 260/38)
 Jezik postupka: engleski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)
 Stranke glavnog postupka
 Tužitelj: Shields & Sons Partnership
 Tuženik: The Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs
 Prethodna pitanja
 1.
 Kada je riječ o zajedničkoj paušalnoj odredbi za poljoprivrednike predviđenoj poglavljem 2. glave XII. Direktive 2006/112/EZ (1), treba li članak 296. stavak 2. tumačiti na način da se njime uspostavlja iscrpni sustav koji obuhvaća sve slučajeve u kojima država članica može isključiti poljoprivrednika iz zajedničke paušalne odredbe za poljoprivrednike? Konkretnije:
 1.1
 može li država članica isključiti poljoprivrednike iz zajedničke paušalne odredbe za poljoprivrednike samo na temelju članka 296. stavka 2.?
 1.2
 može li država članica isključiti poljoprivrednike iz zajedničke paušalne odredbe za poljoprivrednike i primjenom članka 299.?
 1.3
 daje li načelo porezne neutralnosti državi članici pravo da isključi poljoprivrednika iz zajedničke paušalne odredbe za poljoprivrednike?
 1.4
 imaju li države članice pravo isključiti poljoprivrednike iz zajedničke paušalne odredbe za poljoprivrednike na bilo kojoj drugoj osnovi?
 2.
 Kako treba tumačiti pojam „kategorije poljoprivrednika” iz članka 296. stavka 2. Direktive 2006/112/EZ? Konkretnije:
 2.1.
 mora li se kategorija poljoprivrednika u smislu te odredbe moći utvrditi na temelju objektivnih karakteristika?
 2.2.
 mora li se kategorija poljoprivrednika u smislu te direktive moći utvrditi na temelju gospodarskih razmatranja?
 2.3.
 koja razina preciznosti je potrebna u svrhu utvrđivanja kategorije poljoprivrednika koje je država članica namjeravala isključiti?
 2.4.
 daje li se na temelju tog pojma državi članici pravo da kao kategoriju u smislu te gore navedene odredbe smatraju „poljoprivrednike za koje se utvrdilo da kao sudionici paušalnog sustava primaju znatno više nego što bi primili kada bi bili registrirani za PDV?
 (1) Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost SL L 347., str. 1. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 9., svezak 1., str. 120.)


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21983A0826(01)
 83/413/EGKS: Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling betreffende de vaststelling van de wijze van gebruik van het stelsel van algemene tariefpreferenties ingevolge de inwerkingtreding van de Overeenkomst tussen de Lid-Staten van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal en de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal, enerzijds, en de Socialistische Federatieve Republiek Joegoslavië, anderzijds
 Publicatieblad Nr. L 237 van 26/08/1983 blz. 0001 - 0003 Bijzondere uitgave in het Spaans: Hoofdstuk 11 Deel 18 blz. 0282 Bijzondere uitgave in het Portugees: Hoofdstuk 11 Deel 18 blz. 0282
 ++++OVEREENKOMST in de vorm van een briefwisseling betreffende de vaststelling van de wijze van gebruik van het stelsel van algemene tariefpreferenties ingevolge de inwerkingtreding van de Overeenkomst tussen de Lid-Staten van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal en de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal , enerzijds , en de Socialistische Federatieve Republiek Joegoslavië , anderzijds ( 83/413/EGKS ) Brief nr . 1 Mijnheer de Voorzitter , Tijdens de op 22 juni 1983 gevoerde onderhandelingen betreffende de vaststelling van de wijze van gebruik van het stelsel van algemene tariefpreferenties voor de onder de kolen - en staalsecto vallende produkten ingevolge de inwerkingtreding van de Overeenkomst tussen de Lid-Staten van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal en de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal , enerzijds , en de Socialistische Federatieve Republiek Joegoslavië , anderzijds , werd het volgende overeengekomen : 1 . Met ingang van 1 april 1983 , datum van inwerkingtreding van de Overeenkomst tussen de Lid-Staten van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal en de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal , enerzijds , en de Socialistische Federatieve Republiek Joegoslavië , anderzijds , vormt voor de produkten waarvoor krachtens voornoemde Overeenkomst communautaire tariefplafonds gelden en voor de andere produkten die te eniger tijd zijn opgenomen in bijlage A van het Besluit houdende toepassing van algemene tariefpreferenties voor bepaalde ijzer - en staalprodukten van oorsprong uit de ontwikkelingslanden , het certificaat inzake goederenverkeer EUR 1 , als bedoeld in het bij de Samenwerkingsovereenkomst gevoegde Protocol nr . 3 , het enige bewijs voor de toekenning van de tariefpreferentie . 2 . Voor de in punt 1 bedoelde produkten : - die voor 1 april 1983 mochten worden uitgevoerd , vergezeld van een certificaat van oorsprong formulier A en - zich op 1 april 1983 onderweg bevonden of in de Gemeenschap of in Joegoslavië waren opgeslagen onder het stelsel van voorlopige opslag , douane-entrepots of vrije zones , kunnen de bepalingen van de Overeenkomst worden toegepast indien zij van oorsprong zijn uit Joegoslavië in de zin van Protocol nr . 3 bij de Samenwerkingsovereenkomst en mits binnen vier maanden na 1 april 1983 aan de douaneautoriteiten van de Gemeenschap een certificaat EUR 1 wordt voorgelegd , dat a posteriori door de bevoegde autoriteiten van Joegoslavië is opgesteld . De in deze paragraaf vastgestelde overgangsbepalingen zijn mutatis mutandis van toepassing op ieder produkt dat zich in de toekomst in een soortgelijke situatie kan bevinden ten gevolge van een wijziging in het kader van het stelsel van algemene tariefpreferenties of in het kader van de Overeenkomst . 3 . Het probleem inzake de toepassing van het preferentieel stelsel in 1983 voor EGKS-produkten van oorsprong uit Joegoslavië is geregeld in de bij deze brief gevoegde verklaring . Ik moge U verzoeken mij de ontvangst van deze brief te willen bevestigen en mij te willen bevestigen dat Uw autoriteiten met de indhoud ervan instemmen . Gelieve , mijnheer de Voorzitter , de verzekering van mijn bijzondere hoogachting te aanvaarden . De Voorzitter van de Delegatie van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal Nikos DIMADIS BIJLAGE Verklaring in verband met de toepassing in 1983 van het preferentieel stelsel voor EGKS-produkten van oorsprong uit Joegoslavië 1 . Er is overeengekomen dat in 1983 , overeenkomstig artikel 3 , lid 3 , van de EGKS-Overeenkomst , opnieuw douanerechten kunnen worden geind zodra - de hoeveelheden EGKS-produkten die onderworpen zijn aan maxima of tariefcontingenten en die van 1 januari 1983 tot en met 31 maart 1983 uit hoofde van het stelsel van algemene tariefpreferenties mogen worden ingevoerd in de Gemeenschap , - vermeerderd met de hoeveelheden produkten die van 1 april 1983 , atum van de inwerkingtreding van de EGKS-Overeenkomst , tot en met 31 december 1983 zullen worden ingevoerd onder het stelsel van deze Overeenkomst dat pro rata temporis van toepassing is , het in de overeenkomst vastgestelde jaarlijkse maximum zullen hebben bereikt . 2 . Hoe dan ook zullen voor de onder het eerste streepje van punt 1 bedoelde produkten pas opnieuw douanerechten kunnen worden geheven wanneer het in de EGKS-Overeenkomst vastgestelde jaarlijkse maximum bereikt zal zijn . Brief nr . 2 Mijnheer de Voorzitter , Ik heb de eer de ontvangst te bevestigen van Uw schrijven van heden betreffende de vaststelling van de wijze van gebruik van het stelsel van algemene tariefpreferenties ingevolge de inwerkingtreding van de Overeenkomst tussen de Lid-Staten van de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal en de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal , enerzijds , en de Socialistische Federatieve Republiek Joegoslavië , anderzijds . In heb de eer U te bevestigen dat mijn autoriteiten met de inhoud van Uw brief instemmen . Gelieve , mijnheer de Voorzitter , de verzekering van mijn bijzondere hoogachting te aanvaarden . De Voorzitter van de Delegatie van de Socialistische Federatieve Republiek Joegoslavië Bora RAFAJLOVSKI