jurisdiction: US

text:
 DEPARTMENT OF DEFENSE
 Defense Acquisition Regulations System
 48 CFR Parts 215, 242, and 252
 RIN 0750-AI20
 Defense Federal Acquisition Regulation Supplement; Business Systems Compliance (DFARS Case 2012-D042)
 AGENCY:
 Defense Acquisition Regulations System, Department of Defense (DoD).
 ACTION:
 Proposed rule; correction.
 SUMMARY:
 This document corrects the preamble to a proposed rule published in the Federal Register on July 15, 2014, regarding Business Systems Compliance. This correction revises the time scheduled for the public meeting to be held on August 18, 2014. There are no other changes.
 FOR FURTHER INFORMATION CONTACT:
 Mr. Mark Gomersall, telephone 571-372-6099.
 Correction
 In the proposed rule published at 79 FR 41172, dated July 15, 2014, make the following correction to the Public Meeting Date section.
 Public Meeting Date: The public meeting will be held at the Mark Center Auditorium, 4800 Mark Center Drive, Alexandria, VA 22350-3603, on August 18, 2014, from 2 p.m. to 5 p.m., local time.
 Amy G. Williams,
 Deputy, Defense Acquisition Regulations System.
 [FR Doc. 2014-17216 Filed 7-21-14; 8:45 am]
 BILLING CODE 5001-06-P


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
C 150/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19.5.2001
 — O Tribunal de Primeira Instância pronunciou-se sobre a Acção intentada em 30 de Março de 2001 pela Comissão
 admissibilidade do recurso sem apreciar todos os elemen- das Comunidades Europeias contra o Reino de Espanha
 tos de facto e de direito do processo;
 (Processo C-143/01)
 — O Tribunal de Primeira Instância violou o direito de acção
 do recorrente ao não atender à faculdade de a parte
 decidir adequadamente dos factos a deduzir no processo, (2001/C 150/34)
 decisão essa impossı́vel até 10.5.1995 por factos objecti-
 vos resultantes do comportamento da Comunidade. Ou,
 sob outro ângulo, o Tribunal de Primeira Instância Deu entrada em 30 de Março de 2001, no Tribunal de Justiça
 abreviou indevidamente o prazo de prescrição, pelo das Comunidades Europeias, uma acção contra Reino de
 contrário inderrogável, previsto na referida norma. Espanha, intentada pela Comissão das Comunidades Europeias,
 representada por Miguel Dı́az-Llanos La Roche e Carlos Gómez
 de la Cruz Talegón, com domicı́lio escolhido no Luxemburgo
 no gabinete de C. Gómez de la Cruz, Bâtiment Wagner
 C2/254, Plateau de Kirchberg.
 A demandante conclui pedindo que o Tribunal se digne:
 Acção intentada em 28 de Março de 2001 pela Comissão
 das Comunidades Europeias contra a República Italiana — declarar que o Reino de Espanha não cumpriu as
 obrigações que lhe incumbem por força do artigo 12.o da
 Sexta Directiva IVA 77/388/CEE (1) do Conselho, de 17 de
 (Processo C-142/01) Maio de 1977, ao aplicar uma taxa reduzida sobre as
 entregas, aquisições intracomunitárias ou importações de
 (2001/C 150/33) gás liquefeito de petróleo acondicionado;
 Deu entrada em 28 de Março de 2001, no Tribunal de Justiça — condenar o Reino de Espanha nas despesas.
 das Comunidades Europeias, uma acção contra a República
 Italiana, intentada pela Comissão das Comunidades Europeias,
 representada por Maria Patakia e Antonio Arsu, na qualidade
 de agentes. Fundamentos e principais argumentos
 A demandante conclui pedindo que o Tribunal se digne: A Comissão não partilha os argumentos apresentados pelas
 autoridades espanholas de que o gás butano é um combustı́vel
 — declarar que a República Italiana não cumpriu as obri- idêntico ao gás natural, pelo que deve beneficiar de idêntica
 gações que lhe incumbem por força da Directiva tributação. A alı́nea b) do n.o 3 do artigo 12.o da Sexta
 92/51/CEE (1) do Conselho, de 18 de Junho de 1992, Directiva IVA constitui norma excepcional que não admite
 relativa a um segundo sistema geral de reconhecimento aplicação analógica.
 das formações profissionais, que completa a Directiva
 89/48/CEE (2) ao manter em vigor o n.o 1 do artigo 12.o
 da lei n.o 81 de 8 de Março de 1991, que subordina o Relativamente ao fornecimento de gás butano, sendo este
 reconhecimento do diploma de monitor de esqui a uma combustı́vel utilizado pelas camadas sociais de menores recur-
 condição de reciprocidade. sos económicos, ainda que se considere tal fornecimento como
 abrangido pelo conceito de «serviço cultural ou social», na
 — condenar a República Italiana nas despesas. acepção do anexo H, para que remete a alı́nea a) do n.o 3 do
 artigo 12.o, a aplicação de uma taxa reduzida de IVA necessita-
 ria, mesmo em tal caso, de base legal. O n.o 14 do anexo H da
 Fundamentos e principais argumentos directiva refere que tais prestações de serviços ou entregas de
 bens devem ser realizadas por «organizações consideradas
 de beneficiência pelos Estados-Membros, empenhados em
 O n.o 1 do artigo 12.o da lei 81/91 é incompatı́vel com a actividades de assistência social ou segurança social».
 Directiva 92/51/CEE visto que impõe uma condição de
 reciprocidade para o reconhecimento do diploma de monitor
 de esqui obtido noutro Estado-Membro, acrescentando dessa
 forma à directiva uma condição nela não prevista. (1) relativa à harmonização das legislações dos Estados-Membros
 respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios — sistema
 comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável
 (1) JO L 209 de 24.7.1992, p. 25. uniforme (JO L 145 de 13.6.1977, p. 1; EE 09 FI p. 54).
 (2) JO L 19 de 24.1.1989, p. 16.


type: legislation

text:
 25.3.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 79/11
 A BIZOTTSÁG 295/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2011. március 24.)
 a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
 tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,
 mivel:
 (1)
 A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 276/2011/EU bizottsági rendelet (4) módosította.
 (2)
 A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet 2011. március 25-én lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2011. március 24-én.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 178., 2006.7.1., 24. o.
 (3) HL L 259., 2010.10.1., 3. o.
 (4) HL L 76., 2011.3.22., 42. o.
 MELLÉKLET
 A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. március 25-től alkalmazandó módosított összegei
 (EUR)
 KN-kód
 Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege
 Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege
 1701 11 10 (1)
 51,49
 0,00
 1701 11 90 (1)
 51,49
 0,00
 1701 12 10 (1)
 51,49
 0,00
 1701 12 90 (1)
 51,49
 0,00
 1701 91 00 (2)
 48,63
 2,88
 1701 99 10 (2)
 48,63
 0,00
 1701 99 90 (2)
 48,63
 0,00
 1702 90 95 (3)
 0,49
 0,22
 (1) Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.
 (2) Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.
 (3) 1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.


type: other

text:
Fi kwistjonijiet ta’ prova, il-liġi Griega ssegwi l-prinċipju ta’ prosekuzzjoni tal-parti (archí tis diáthesis). Dan ifisser li l-qorti taġixxi biss fuq ir-rikors ta’ parti u tiddeċiedi fuq il-bażi tad-dikjarazzjonijiet fattwali li jsiru u jintwerew mill-partijiet u tar-rikorsi li jippreżentaw. Il-passi proċedurali jittieħdu wara r-rikors ta’ parti, sakemm il-liġi ma tipprevedix mod ieħor. Kull parti tkun meħtieġa turi biss il-fatti li jkollhom importanza għas-sentenza finali tal-kawża u li jkunu neċessarji biex isostnu t-talba jew il-kontrotalba indipendenti tagħha. Rikors li ma jkunx sostnut bil-provi jiġi miċħud.
 Meta l-liġi tkun teħtieġ evidenza għall-eżistenza ta’ fatt, kontroprova tkun awtorizzata sakemm ma jkunx hemm regola li tgħid bil-kontra. Fatti li tant ikunu magħrufa sew li ma jkun hemm ebda dubju raġonevoli li huma veri, jew li jkunu magħrufa mill-qorti minħabba proċedimenti ġudizzjarji oħra, jiġu kkunsidrati b’mod awtomatiku, u m’hemmx bżonn li jingħataw provi tagħhom. Il-qorti tieħu f’kunsiderazzjoni b’mod awtomatiku t-tagħlimiet mill-esperjenza komuni, bla ma tkun teħtieġ evidenza. Bl-istess mod, il-qorti tieħu nota tal-liġijiet, tad-drawwiet u tal-użanzi f’pajjiżi oħra fuq inizjattiva tagħha stess, għad li jaf tkun teħtieġ l-evidenza jekk ma tkunx midħla tagħhom.
 Il-qorti tiġġudika l-evidenza liberament u tiddeċiedi bid-diskrezzjoni tagħha stess jekk id-dikjarazzjonijiet li jsiru humiex veri. Fid-deċiżjoni tagħha din tistabbilixxi r-raġunijiet li wassluha biex tikkonkludi b’ċertu mod. Meta l-liġi tistabbilixxi li l-kawża tista’ tiġi determinata fuq il-bilanċ tal-probabbiltajiet biss, eż. fuq applikazzjoni għal miżuri provviżorji (asfalistiká métra), il-qorti mhix obbligata tapplika r-regoli li jirregolaw il-kumpilazzjoni ta’ xhieda, il-forom ammissibbli ta’ evidenza u l-forza tal-evidenza li tista’ tiġi ppreżentata, iżda tista’ tieħu f’kunsiderazzjoni kwalunkwe ħaġa li hi tqis li tkun xierqa biex tasal għal opinjoni rigward il-fatti.
 Il-prinċipju bażiku hu li l-evidenza tiġi proposta u pprovduta mill-partijiet. Madankollu, il-qorti tista’ fuq inizjattiva tagħha stess tordna l-preżentazzjoni ta’ kwalunkwe evidenza awtorizzata bil-liġi, anki jekk ma tkunx inġiebet minn parti.
 Wara l-kumpilazzjoni ta’ xhieda, il-qorti tiddeċiedi dwar is-sustanza tal-kawża, sakemm ma ssibx li l-evidenza kienet insuffiċjenti, f’liema każ tista’ tordna l-preżentazzjoni ta’ evidenza addizzjonali ġdida.
 Jekk din issib li l-evidenza eżistenti hi suffiċjenti jew jekk il-parti ma rnexxilhiex tippreżentaha sal-iskadenza legali.
 L-evidenza, skont il-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili (Kódika Politikís Dikonomías) tinkludi ammissjonijiet, spezzjonijiet, perizji, evidenza dokumentarja, is-smigħ tal-partijiet, dikjarazzjonijiet tax-xhieda, preżunzjonijiet tal-fatt u affidavits.
 Ix-xhieda esperti (pragmatognómones) jassistu lill-qorti billi jagħtu opinjoni dwar mistoqsijiet li jsirulhom mill-qorti. Jekk ikun hemm bżonn, il-qorti teħtieġ li x-xhieda esperti jkunu preżenti meta jitwettqu l-passi ġudizzjarji kollha jew uħud minnhom. Kull qorti żżomm lista ta’ xhieda esperti. Ordnijiet maħruġa fuq proposta mill-Ministru għall-Ġustizzja jistabbilixxu kif jitfasslu u jinżammu l-listi. Il-qorti li tisma' l-kawża tagħti lix-xhieda esperti l-istruzzjonijiet neċessarji dwar kif għandhom iwettqu l-kompiti tagħhom, u tistabbilixxi b’mod partikolari (a) jekk hi tqisx li hemm bżonn li dawn ikunu preżenti fi kwalunkwe stadju fil-proċedimenti ġudizzjarji, u (b) jekk il-perizja għandhiex tingħata lill-qorti jew titfassal mix-xhieda esperti waħedhom. Sakemm ma jiġix stipulat mod ieħor mill-qorti li tisma' l-kawża, l-istess setgħat jistgħu jiġu eżerċitati minn qorti oħra li taġixxi fuq talba jew fuq referenza biex tieħu xi pass ġudizzjarju b’rabta mal-perizja, jew minn imħallef delegat (entetalménos dikastís). Jekk tiġi ordnata opinjoni bil-miktub, il-qorti tistabbilixxi terminu perentorju li sa dan ix‐xhieda esperti jridu jagħtu l-opinjoni tagħhom. L-imħallef jew, fil-każ ta’ diversi mħallfin, il-President tal-qorti, jista’ jestendi t-terminu perentorju fuq it-talba tax-xhieda esperti u mingħajr ma l-partijiet ikunu ġew imħarrka qabel, jekk ix-xhieda esperti jqisu li ż-żmien permess ma jkunx adegwat għat-tħejjija tal-opinjoni. Jekk ikun hemm aktar minn xhud espert wieħed, dawn iwettqu l-azzjonijiet meħtieġa kollha għat-tħejjija ta’ perizja u jfasslu l-opinjoni tagħhom bil-miktub b’mod konġunt. Dawn jiltaqgħu wara l-istedina ta’ kwalunkwe wieħed minnhom. Opinjoni bil-miktub trid tiddikjara l-azzjonijiet li huma wettqu u tagħti l-fehmiet ta’ kull wieħed minnhom, bir-raġunijiet, u trid tkun iffirmata minnhom. Jekk kwalunkwe wieħed mix-xhieda esperti ma jkunx preżenti meta titfassal l-opinjoni, jew jiċħad milli jiffirmaha, dan jiġi ddikjarat fl-opinjoni. Ix-xhieda esperti jew persuna awtorizzata minnhom għal dan l-għan jippreżentaw l-opinjoni bil-miktub lir-reġistru tal-qorti li taħtarhom u l-fatt jiġi reġistrat. Jekk l-opinjoni tiġi ppreżentata lir-reġistru ta’ qorti fuq talba jew fuq referneza mill-qorti tal-imħallef delegat, ir-rapport jingħadda minnufih lir-reġistru tal-qorti li tipproċessa l-kawża. Il-qorti dejjem tivvaluta l-opinjoni tax-xhieda esperti liberament.
 Ammissjoni orali jew bil-miktub (omología) li ssir minn parti f’qorti jew quddiem l-imħallef delegat tikkostitwixxi prova sħiħa kontra l-persuna li tagħmilha; ammissjonijiet li jsiru barra mill-qorti, bħal kull evidenza oħra, jiġu vvalutati liberament.
 Kuntratti u atti ta’ natura kollettiva ma jistgħux jintwerew bil-provi b’evidenza tax-xhieda jekk il-valur tat-tranżazzjoni jkun ogħla minn EUR 20 000, u l-evidenza tax-xhieda ma tkunx permessa kontra l-kontenut tal-evidenza dokumentarja anki jekk il-valur tat-tranżazzjoni jkun anqas minn GRD 2 miljun jew EUR 20 000. Iżda l-evidenza tax-xhieda xorta waħda tiġi ammessa fil-każijiet li ġejjin: (a) meta jkun hemm evidenza bażika pprovduta minn dokument b’valur probatorju li jagħmilha tidher anqas probabbli li t-tranżazzjoni tabilħaqq twettqet (il-“bidu tal-evidenza bil-miktub”, archí éngrafis apódeixis); (b) jew jekk ikun hemm raġuni fiżika jew morali għaliex id-dokument ma jistax jiġi prodott; (c) jekk jintwera li dokument tfassal iżda ntilef b’mod aċċidentali; (d) jekk l-evidenza tax-xhieda tkun ġustifikata min-natura tat-tranżazzjoni jew mill-kundizzjonijiet speċjali li skont dawn saret, u speċjalment jekk tikkonċerna negozjati kummerċjali.
 Kull min jintalab jidher biex jiġi eżaminat bħala xhud irid jidher u jiddikjara l-fatti li jaf bihom. Jekk il-persuna tonqos milli tidher, mingħajr ġustifikazzjoni, il-qorti tordnalu jħallas l-ispejjeż ikkawżati mill-assenza tiegħu, u tista’ timponi multa wkoll.
 Il-persuni li ġejjin għandhom id-dritt li jirrifjutaw li jiġu eżaminati bħala xhieda: (1) membri tal-kleru, avukati, nutara, tobba, spiżjara, infirmiera, qwiebel, l-assistenti tagħhom, u l-avukat tal-parti, fir-rigward ta’ fatti li jsiru jafu bihom meta jipprattikaw il-professjoni tagħhom; (2) il-persuni relatati mal-partijiet bid-demm, biż-żwieġ jew b’adozzjoni sat-tielet grad ta’ parentela, f’linja diretta jew f’linja kollaterali, sakemm ma jkunux relatati bl-istess mod mal-partijiet kollha, u konjuġi, eks konjuġi, u persuni għarajjes li se jiżżewġu. Barra minn hekk, xhud ma jkunx obbligat jixhed dwar (1) fatti li jistgħu jwasslu għall-prosekuzzjoni ta’ reat imwettaq mix-xhud jew minn persuna li tiġi minnu skont it-tifsira tal-Artikolu 401(2) tal-Kodiċi tal-Proċedura Ċivili, jew li jistgħu jirriflettu fuq l-unur tax-xhud jew fuq l-unur ta’ persuna bħal din, (2) fatti li jikkostitwixxu sigriet professjonali.
 Xhud li jidher iżda li jiċħad milli jixhed, anki meta jkun meħtieġ jagħmel dan, jista’ jiġi ordnat iħallas multa mill-qorti.
 Dawn li ġejjin ma jistgħux jiġu eżaminati bħala xhieda:
 qassisin, fir-rigward ta’ kull ħaġa li jsiru jafu biha matul is-sigriet tal-qrar;
 persuni li, fiż-żmien tal-avvenimenti inkwistjoni, ma kellhomx il-kapaċità mentali li jifhmuhom jew mhumiex kapaċi jikkomunikaw dak li jipperċepixxu;
 persuni li, fiż-żmien tal-avvenimenti inkwistjoni, kienu fi stat ta’ disturb mentali li effettivament illimita l-operat tas-sentenza tagħhom u r-rieda tagħhom jew li huma fi stat tali meta jkunu se jiġu eżaminati;
 avukati, nutara, tobba, spiżjara, infirmiera, qwiebel, l-assistenti tagħhom, u l-avukat tal-parti, fir-rigward ta’ fatti li ntqalu lilhom b’mod kunfidenzjali jew li saru jafu bihom matul it-twettiq tal-professjoni tagħhom li għalihom għandhom dmir ta’ kunfidenzjalità, sakemm il-persuna li tkun qaltilhom b’kunfidenzjalità u li lilha huma dovuti jħarsu d-dmir ta’ kunfidenzjalità ma tippermettilhomx jixhdu;
 impjegati taċ-ċivil u persunal li jservi fil-militar fir-rigward ta’ fatti li għalihom għandhom dmir ta’ kunfidenzjalità, sakemm il-ministru responsabbli ma jippermettilhomx li jiġu eżaminati;
 persuni li jista’ jkollhom interess fl-eżitu tal-proċess.
 Qabel ma jiġi eżaminat, xhud irid jieħu l-ġurament (billi jaħlef ħalfa reliġjuża jew billi jagħmel affermazzjoni). Ix-xhieda jiġu eżaminati b’mod separat u biss jekk jitqies li jkun essenzjali li dawn jiġu kkonfrontati ma’ xhieda oħra jew mal-partijiet. Ix-xhieda jagħtu l-evidenza tagħhom oralment. Ix-xhieda jridu jiddikjaraw kif l-evidenza li jkunu qed jagħtu saru jafu biha, u fil-każ ta’ evidenza minn għajdut, dawn iridu jiddikjaraw min hi l-persuna li wasslitilhom l-informazzjoni. Il-qorti tista’ tipprojbixxi mistoqsijiet li jsiru lil xhieda minn partijiet jew mill-avukat tagħhom jekk ikun ċar li jkunu inutli jew irrilevanti, u tiddikjara l-eżami ta’ xhud bħala mitmuma meta hi tqis li jkun iddikjara dak kollu li jaf dwar il-fatti li jridu jiġu pprovati. Il-qorti tista’ tiddeċiedi li għandha ssir vidjokonferenza f’kawża speċifika, fuq inizjattiva tagħha stess jew wara applikazzjoni minn parti. Il-qorti tiddeċiedi jekk taċċettax applikazzjoni bħal din wara li tistabbilixxi jekk l-użu tat-teknoloġija huwiex neċessarju għat-tmexxija effettiva tal-proċedimenti. B’kunsiderazzjoni taċ-ċirkustanzi tal-kawża, il-qorti tista’ tilqa’ applikazzjoni għal vidjokonferenza filwaqt li tesiġi garanziji addizzjonali għat-tmexxija xierqa tal-proċedimenti. L-imħallef, ir-reġistrar u l-persuni l-oħra li jieħdu sehem fil-vidjokonferenza jridu jkunu preżenti fil-kmamar rispettivi qabel il-ħin skedat tal-konnessjoni. Il-qorti tikkunsidra fuq bażi ta’ każ b’każ jekk għandux ikun hemm imħallef involut fil-post imbiegħed. It-tagħmir jiġi mmaniġġjat mill-imħallef jew minn persunal awtorizzat tal-qorti. Fil-każ ta’ awtorità konsulari, it-tagħmir jiġi mmanġġjat minn persuna awtorizzata mill-kap tad-delegazzjoni. Smigħ b’vidjokonferenza jsir f’konformità mad-dispożizzjonijiet tal-Kodiċi ta' Proċedura Ċivili li jirregolaw il-pass ġudizzjarju kkonċernat. L-imħallef jiddetermina n-numru ta’ persuni li jistgħu jkunu preżenti fil-kmamar. Dan imexxi s-seduta ta' smigħ u jipprovdi l-gwida neċessarja lill-persuni li jkunu preżenti fiż-żewġ postijiet. Kull membru tal-qorti jew parteċipant fil-proċess huwa intitolat, bil-permess tal-imħallef li jmexxi s-seduta ta' smigħ, li jagħmel mistoqsijiet lill-partijiet, lix-xhieda u lix-xhieda esperti preżenti. Biex tiġi stabbilita l-identità tal-persuna fil-kamra mbiegħda, l-imħallef jiġi assistit mir-reġistratur jew minn persuna fil-post imbiegħed li tkun ġiet awtorizzata mill-avukat. L-imħallef li jmexxi s-seduta jiddeċiedi meta l-vidjokonferenza tkun waslet fi tmiemha. Is-smigħ tax-xhieda, tax-xhieda esperti u tal-partijiet b’vidjokonferenza jitqies li jkun seħħ quddiem il-qorti u jkollu l-istess saħħa evidenzjali bħal seduta f’qorti miftuħa.
 Il-qorti tista’ tikkunsidra evidenza legali biss. Il-kunċett ta’ evidenza “legali” (nómima endeiktiká mésa) jinkludi l-mezzi li bihom tinkiseb l-evidenza. Evidenza miksuba illegalment hi illegali, u ma tiġix ikkunsidrata.
 Iva, l-eżami tal-partijiet jiġi aċċettat bħala evidenza.


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52006PC0438
 Proposta għal regolament tal-Kunsill li temporanjament jirrevoka l-aċċess għall-preferenzi tariffarji ġeneralizzati lir-Repubblika tal-Belarus /* KUMM/2006/0438 finali - ACC 2006/0149 */
 [pic] | KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 4.8.2006KUMM(2006) 438 finali2006/0149 (ACC)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli temporanjament jirrevoka l-aċċess għall-preferenzi tariffarji ġeneralizzati lir-Repubblika tal-Belarus(preżentata mill-Kummissjoni)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI1. Is-sistema ta’ preferenzi ġeneralizzata tal-Komunità (il-“GSP”, generalised system of preferences) tipprovdi għat-tneħħijja totali jew parzjali ta’ l-arranġamenti preferenzjali għall-prodotti li joriġinaw f’pajjiż benefiċjarju taħt ċerti ċirkustanzi, inkluż minħabba ksur serju u sistematiku tal-prinċipji stabbiliti fil-konvenzjonijiet “tad-drittijiet ewlenija tal-bniedem u tal-ħaddiem” tan-Nazzjonijiet Uniti u l-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol (ILO).2. Ir-Repubblika tal-Belarus hija inkluża fil-lista ta’ pajjiżi benefiċjarji tal-GSP.3. Fi tmiem l-2003, fuq l-insistenza ta’ l-għaqdiet tal-ħaddiema internazzjonali, il-Kummissjoni ppubblikat id-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għal investigazzjoni ta’ ksur allegat ta’ libertà ta’ assoċjazzjoni u d-dritt għan-negozjar kollettiv fil-Belarus.4. Il-Kummissjoni investigat il-qafas istituzzjonali, l-istituzzjonijiet ewlenin, l-istruttura tas-sħubija soċjali u l-leġiżlazzjoni rilevanti tal-Belarus, qabblithom ma’ l-istandards internazzjonali u għamlet użu mill-konklużjonijiet u r-rakkomandazzjonijiet tal-Kumitat ta’ l-ILO dwar il-Libertà ta’ Assoċjazzjoni u l-Kumitat tagħha ta’ Esperti, kif ukoll ir-rapporti tan-NU. Ir-rakkomandazzjonijiet ta’ dawn iż-żewġ Kumitati ta’ l-ILO huma r-referenza ewlenija fuq l-interpretazzjoni tal-liġi internazzjonali tax-xogħol u r-regoli tal-korrelazzjoni bejn l-istandards nazzjonali u dawk internazzjonali. Ix-xhieda mogħtija mill-partijiet interessati nazzjonali primarji, u l-organizzazzjonijiet imsieħba tagħhom fil-livell internazzjonali kienet issupplimentata minn intervisti ma’ rappreżentanti ta’ organizzazzjonijiet tal-gvern u ta’ min iħaddem, kif ukoll l-aġenziji internazzjonali rilevanti kollha, NGOs u persunal tal-Kummissjoni Ewropea.5. Mill-investigazzjoni nstab li l-Belarus qieghed jimpedixxi d-dritt ta’ twaqqif ta’ organizzazzjonijiet tal-ħaddiema, id-dritt ta’ organizzazzjoni, id-dritt ta' għażla bejn organizzazzjoni tal-ħaddiema u oħra, u d-dritt ta' għarfien legali u ta' ffinanzjar barrani lil dawn l-organizzazzjonijiet. Il-Belarus qiegħed jippromwovi d-diskriminazzjoni kontra l-għaqda fil-ħaddiema u t-taħlil jew is-sospensjoni ta' l-għaqdiet tal-ħaddiema.6. Flimkien ma' l-investigazzjoni tal-Kummissjoni, l-ILO waqqfet “Kummissjoni ta’ Inkjesta” li, fir-rapport tagħha ta’ Lulju 2004, ifformulat tnax-il rakkomandazzjoni li l-Gvern tal-Belarus kien meħtieġ jikkonforma magħhom qabel Ġunju 2005, sabiex jirmedja l-applikazzjoni mhux sodisfaċenti tal-Konvenzjoni Nru 87 ta’ l-ILO dwar il-Libertà ta’ Assoċjazzjoni u l-Ħarsien tad-Dritt ta’ Organizzazzjoni, u l-Konvenzjoni Nru 98 dwar l-Applikazzjoni tal-Prinċipji tad-Dritt ta' Organizzazzjoni u ta' Negozjar Kollettiv.7. Konformi mal-proċedura stabbilita fir-regolament GSP, il-Kummissjoni ddeċidiet tiftaħ perjodu ta’ sitt xhur biex tissorvelja u tevalwa l-qagħda fil-Belarus u, hi u tagħmel hekk, ikkonċediet lill-Belarus aktar ħin biex jagħti l-impenn tiegħu li jieħu l-miżuri meħtieġa biex jikkonforma mal-Prinċipji u d-Drittijiet Fondamentali fuq ix-Xogħol, kif hemm fit-tnax-il rakkomandazzjoni fir-rapport ta’ Lulju 2004 tal-Kummissjoni ta’ Inkjesta ta’ l-ILO.8. Il-Belarus m’għamilx l-impenn mitlub fi żmien dan il-perjodu ta’ sitt xhur. L-arranġament preferenzjali għall-prodotti li joriġinaw fil-Belarus għandu għalhekk jiġi revokat temporanjament.9. Skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 20(4) u (5) tar-Regolament (KE) Nru 980/2005, il-Kunsill għandu jiddeċiedi fi żmien xhar b’maġġoranza kkwalifikata dwar il-proposta mill-Kummissjoni. Jekk il-Kunsill jiddeċiedi favur ir-revoka temporanja, ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ sitt xhur wara li tittieħed id-deċiżjoni, sakemm ma tinbidilx il-qagħda qabel.10. Il-qagħda għandha tinżamm taħt sorveljanza, sabiex jista’ jseħħ it-twaqqif mill-ġdid ta’ l-arranġament preferenzjali għall-prodotti li joriġinaw fil-Belarus.2006/0149 (ACC)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli temporanjament jirrevoka l-aċċess għall-preferenzi tariffarji ġeneralizzati lir-Repubblika tal-BelarusIL-KUNSILL TA' L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 133 tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni,Wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 980/2005 tas-27 ta' Ġunju 2005 li japplika skema ta’ preferenzi tariffarji ġeneralizzati[1], u b'mod partikolari l-Artikolu 20(4) tiegħu,Billi:(1) Skond ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 980/2005 ir-Repubblika tal-Belarus (minn hawn 'il quddiem 'il-Belarus') huwa pajjiż benefiċjarju ta’ l-iskema tal-Komunità ta' preferenzi tariffarji ġeneralizzati.(2) Fid-29 ta’ Jannar 2003, il-Konfederazzjoni Internazzjonali tat-Trade Unions (ICFTU), il-Konfederazzjoni Ewropea tat-Trade Unions (ETUC) u l-Konfederazzjoni Dinjija tax-Xogħol (WCL) għamlu talba konġunta, lill-Kummissjoni, għal investigazzjoni li għandha sseħħ skond l-Artikolu 27 tar-Regolament (KE) Nru 2501/2001 ta’ ksur allegat tal-libertà ta’ assoċjazzjoni u tad-dritt għal negozjar kollettiv fil-Belarus.(3) Il-Kummissjoni eżaminat it-talba, b’konsultazzjoni mal-Kumitat ta’ Preferenzi Ġeneralizzati, u ddeċidiet, b’Deċiżjoni tad-29 ta’ Diċembru 2003[2], li tagħti bidu għal investigazzjoni. Intalbet l-informazzjoni mill-partijiet interessati, permezz ta’ avviż ippubblikat[3].(4) L-awtoritajiet tal-Belarus kienu avżati formalment bil-ftuħ ta’ l-investigazzjoni. Huma ċaħdu li kien hemm xi ksur tal-Konvenzjoniiet ta’ l-ILO Nru 87 (li tirrigwarda l-Libertà ta’ Assoċjazzjoni u l-Ħarsien tad-Dritt ta’ Organizzazzjoni) u Nru 98 (li tirrigwarda l-Applikazzjoni tal-Prinċipji tad-Dritt ta’ Organizzazzjoni u ta’ Negozjar Kollettiv).(5) L-informazzjoni miġbura mill-Kummissjoni tul il-kors ta’ l-investigazzjoni mmexxija b’konsultazzjoni mal-Kumitat ta’ Preferenzi Ġeneralizzati iżda tikkorobora l-eżistenza ta’ ksur serju u sistematiku tal-libertà ta’ assoċjazzjoni u d-dritt ta' negozjar kollettiv skond il-Konvenzjonijiet ta’ l-ILO Nru 87 u 98. Għalhekk, il-Kummissjoni qieset li r-revoka temporanja ta’ l-arranġament preferenzjali kienet ġustifikata. Fis-17 ta’ Awwissu 2005, il-Kummissjoni ddeċidiet li tissorvelja u tivvaluta l-qagħda tad-drittijiet tax-xogħol fil-Belarus[4]. It-tħabbir tal-bidu tal-perjodu ta’ sitt xhur għal din is-sorveljanza u l-valutazzjoni [5]kien fih stqarrija dwar il-ħsieb tal-Kummissjoni li tibgħat proposta lill-Kunsill għar-revoka temporanja tal-preferenzi kummerċjali, sakemm, qabel tmiem dan il-perjodu, il-Belarus ma jkunx ta impenn li jwettaq il-miżuri meħtieġa biex jikkonforma mal-prinċipji msemmija fl-Istqarrija ta’ l-ILO ta’ l-1998 dwar il-Prinċipji u d-Drittijiet Fundamentali fuq ix-Xogħol, kif jinsab fit-tnax-il rakkomandazzjoni tar-rapport tal-Kummissjoni ta’ Inkjesta ta’ Lulju 2004. L-awtoritajiet tal-Belarus kienu avżati uffiċjalment bid-deċiżjoni u bit-tħabbira.(6) Fi tmiem il-perjodu ta’ sitt xhur ta’ sorveljanza u valutazzjoni, il-Belarus ma tax l-impenn meħtieġ.(7) Fid-dawl ta’ dan ta’ hawn fuq u esklużivament fuq dan, l-arranġament preferenzjali għall-prodotti li joriġinaw fil-Belarus għandhom jiġu revokati temporanjament, sakemm jiġi deċiż li r-raġunijiet li jiġġustifikaw ir-revoka temporanja ma jgħoddux aktar.(8) Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ sitt xhur wara l-adozzjoni tiegħu, sakemm ma jiġix deċiż li r-raġunijiet li jiġġustifikawh ma jgħoddux aktar,ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:Artikolu 1L-arranġament preferenzjali għall-prodotti li joriġinaw fil-Belarus stipulat fir-Regolament (KE) Nru 980/2005 huwa temporanjament revokat.Artikolu 2Il-Kunsill, hu u jaġixxi b’maġġoranza kkwalifikata, fuq proposta mill-Kummissjoni, għandu jistabbilixxi mill-ġdid l-arranġament preferenzjali għall-prodotti li joriġinaw fil-Belarus, jekk il-ksur tal-libertà ta’ assoċjazzjoni u d-dritt ta’ negozjar kollettiv fil-Belarus ma jkunx aktar jeżisti.Artikolu 3Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ sitt xhur wara d-data ta’ l-adozzjoni tiegħu.Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.Magħmul fi Brussell, [...]Għall-KunsillIl-President[...]STQARRIJA LEĠIŻLATTIVA FINANZJARJA GĦAL PROPOSTI LI JKOLLHOM IMPATT BAĠITARJU LI JKUN BISS FUQ IN-NAĦA TAD-DĦUL[pic]([1]) ĠU L 169, 30.6.2005, p. 1.([2]) ĠU L 5, 9.1.2004, p. 90.([3]) ĠU C 40, 14.2.2004, p. 4.([4]) ĠU L 213, 18.8.2005, p. 16.([5]) ĠU C 240, 30.9.2005, p. 41.


type: wikipedia

text:
SS-Obersturmbannführer Rudolf Franz Ferdinand Höss (vaihtoehtoisia kirjoitusmuotoja Höß, Hoeß tai Hoess, 25. marraskuuta 1900 Baden-Baden – 16. huhtikuuta 1947 Oświęcim) oli Auschwitzin keskitysleirin päällikkönä tunnettu saksalaisupseeri. Hän oli SS-joukkojen ja Waffen-SS:n jäsen.
 Lapsuus ja nuoruus
 Höss syntyi tiukan katoliseen perheeseen, ja vaikka hänen isänsä toivoi pojastaan pappia, hän liittyi isänsä kuoleman jälkeen vapaaehtoisena Saksan armeijaan ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1915. Hänet siirrettiin Turkkiin, jossa hän saavutti kersantin arvon ja palkittiin ensimmäisen ja toisen luokan rautaristillä. Sodan jälkeen Höss liittyi Freikorps Roßbachiin ja sitten vuonna 1922 Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen. Seuraavana vuonna hänet tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankilaan Walther Kadowin murhasta, ja hänen rikoskumppaninsa Martin Bormann sai vain vuoden pituisen vankeusrangaistuksen. Höss vapautettiin yleisessä armahduksessa vuonna 1928, ja hän liittyi Artamanen-Gesellschaft -yhteisöön.
 Ura SS-joukoissa
 Heinrich Himmlerin suosituksesta Höss anoi SS:n jäsenyyttä vuonna 1933 ja hänet hyväksyttiin seuraavana vuonna. Samalla hänestä tuli Totenkopfverbandin jäsen. Hänet siirrettiin Dachaun keskitysleirille ja Höss sai Blockführerin arvon 1935. Vuonna 1938 Höss ylennettiin SS-Hauptsturmführeriksi ja siirrettiin Sachsenhausenin leirille. Hän vastaanotti Auschwitzin komentajan tehtävät 5. tammikuuta 1940 ja oli asemassa 1. joulukuuta 1943 asti, jolloin hänet korvasi Arthur Liebehenschel. Höss siirtyi Liebehenschelin entiseen tehtävään SS:n Wirtschaftsverwaltungshauptamtiin (WVHA). 8. toukokuuta 1944 Höss palasi Auschwitziin Heinrich Himmlerin pyynnöstä toteuttaakseen niin kutsutun Aktion Hössin, jossa oli tarkoituksena valmistella KL Auschwitz II Birkenau Unkarin juutalaisten tuhoamiseksi.
 Elämä toisen maailmansodan jälkeen
 Saksan luhistuttua Hössin onnistui soluttautua väärän henkilöllisyyden turvin Saksan laivaston viestikouluun Syltin saarelle. Hänet internoitiin brittiläiselle vankileirille Kielin kanavan lähelle. Höss onnistui edelleen salaamaan henkilöllisyytensä ja hän vapautui nopeasti sotavankeudesta. Vapautumisensa jälkeen hän työskenteli kahdeksan kuukauden ajan maatilalla Flensburgin läheisyydessä.
 Brittiläiset sotilaspoliisit ottivat Hössin kiinni 11. maaliskuuta 1946, minkä jälkeen hän toimi todistajana Ernst Kaltenbrunnerin, Oswald Pohlin ja IG Farben -yhtiön oikeudenkäynneissä Nürnbergissä. 25. toukokuuta 1946 hänet luovutettiin Puolaan, jossa hänet tuomittiin kuolemaan 2. huhtikuuta 1947. Kaksi viikkoa myöhemmin Rudolf Höss hirtettiin Auschwitzin keskitysleirin krematorio I:n edessä.
 Ollessaan vangittuna Puolassa Höss kirjoitti muistelmansa, jotka julkaistiin vuonna 1958 nimellä Kommandant in Auschwitz: Autobiographische Aufzeichnungen (suom. SS-Obersturmbannführer Rudolf Hössin omaelämäkerta, 1959 ja Auschwitzin komendantti: omaelämäkerta, 2008).
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Otteita Rudolf Hössin todistuksesta Nürnbergissä
 Jewish Virtual Library: Rudolf Höss
 SS-sotilaat
 Saksalaiset teloitetut
 Sotarikoksista teloitetut
 Vuonna 1900 syntyneet
 Vuonna 1947 kuolleet
 Holokaustin toteuttamiseen osallistuneet
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
La Penisola di Banks è una penisola di origine vulcanica sulla costa orientale dell'Isola del Sud della Nuova Zelanda. Ha una superficie di circa 1.200 chilometri quadrati (cira 460 miglia quadrate) e comprende due grandi porti e molte piccole baie e insenature. La più grande città dell'Isola del Sud, Christchurch, si trova immediatamente a nord della penisola.
 Storia
 Gli uomini dell'equipaggio del capitano James Cook furono i primi europei ad avvistare la penisola il 17 febbraio 1770, durante la sua prima spedizione nel Pacifico e la circumnavigazione della Nuova Zelanda. Cook descrisse la terra come «di forma circolare [...] di superficie irregolare molto frastagliata che [aveva] un'apparenza più di sterilità che di fertilità».
 Ingannato dalla sagoma di una elevazione di terreno dietro la penisola, Cook la scambiò per un'isola e la chiamò Banks island in onore del botanico della Endeavour, Joseph Banks. Distratto da un fantomatico avvistamento di terra più a sud-est, Cook ordinò poco dopo di modificare la rotta della Endeavour verso sud senza esplorare il capo più da vicino.
 La Penisola di Banks rappresenta la formazione vulcanica più importante dell'Isola del Sud. Geologicamente comprende i resti erosi di due grandi vulcani a scudo compositi (Lyttelton formatosi per primo, e l'Akaroa in seguito), e il gruppo vulcanico più piccolo del Monte Herbert.
 Note
 Bibliografia
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Banks


text:
Ta zakon ureja sodni register, določa podatke, ki se vpišejo v sodni register in pravila postopka, v katerem pristojno redno sodišče odloča o vpisu v sodni register.
 (2) Glavna knjiga je namenjena vpisu in objavi podatkov o pravno pomembnih dejstvih, za katere ta ali drug zakon določa, da se vpišejo v sodni register.
 (3) Listine, na podlagi katerih je bil opravljen vpis posameznega pravno pomembnega dejstva, ali za katere zakon določa, da se predložijo registrskemu sodišču, se vložijo v zbirko listin.
 (1) Subjekti, ki se vpišejo v sodni register (subjekti vpisa), so:
 1. družba z neomejeno odgovornostjo,
 2. komanditna družba,
 3. družba z omejeno odgovornostjo,
 4. delniška družba,
 5. komanditna delniška družba,
 6. gospodarsko interesno združenje,
 7. samostojni podjetnik, kadar zakon tako določa,
 8. podružnica tujega podjetja,
 9. zadruga,
 10. zavod,
 11. skupnost zavodov,
 (2) V primerih, ki jih določa zakon, se vpišejo v sodni register tudi deli subjekta vpisa.
 (3) Subjekt vpisa je dolžan vložiti predlog za vpis v sodni register v 15 dneh od dneva, ko so podani pogoji za vpis, če zakon ne določa drugače.
 Pri vseh subjektih vpisa se v sodni register vpišejo naslednji podatki:
 2. firma oziroma ime,
 3. sedež (ulica, hišna številka, kraj in pošta),
 4. pravno organizacijska oblika,
 5. dejavnosti z navedbo ustrezne šifre in imena podrazreda nacionalne klasifikacije dejavnosti,
 6. datum akta o ustanovitvi (pogodbe, statuta oziroma drugega akta), na podlagi katerega se vpiše ustanovitev subjekta v sodni register,
 7. v zvezi z ustanovitelji, družbeniki oziroma člani subjekta vpisa:
 - enotna identifikacijska številka,
 - priimek in ime oziroma firma,
 - naslov bivanja oziroma sedež,
 - država bivališča oziroma sedeža ustanovitelja, družbenika oziroma člana, - vrsta in obseg odgovornosti za obveznosti subjekta vpisa,
 8. v zvezi z osebami, pooblaščenimi za zastopanje subjekta vpisa oziroma delov subjekta vpisa:
 - priimek in ime,
 - naslov bivanja,
 - tip zastopnika (prokurist, član uprave, likvidator, ipd.),
 - meje pooblastil za zastopanje,
 - datum prenehanja pooblastila,
 9. v zvezi z deli subjekta vpisa, ki se vpisujejo v sodni register:
 - ime oziroma firma,
 10. čas trajanja subjekta vpisa, če je ustanovljen za določen čas,
 11. v zvezi s postopkom prisilne poravnave, likvidacije oziroma stečaja:
 - sklep o začetku postopka prisilne poravnave, likvidacije oziroma stečaja,
 - sklep o zaključku postopka prisilne poravnave, likvidacije oziroma stečaja, s kratko označbo načina zaključka postopka,
 - sklep o potrditvi sklenjene prisilne poravnave,
 12. v zvezi z drugimi načini prenehanja subjekta vpisa: pravni temelj prenehanja in podatki o morebitnem pravnem nasledniku,
 13. sklenitev, sprememba in prenehanje podjetniške pogodbe ter firma oziroma ime sopogodbenika,
 14. drugi podatki, za katere zakon določa, da se vpišejo v sodni register.
 (1) Kadar je subjekt vpisa delniška družba, komanditna delniška družba, oziroma družba z omejeno odgovornostjo, se v sodni register, poleg podatkov iz prejšnjega člena, vpišejo tudi naslednji podatki:
 1. v zvezi s člani nadzornega sveta:
 - datum imenovanja,
 - datum odpoklica,
 2. višina osnovnega kapitala, povečanje in zmanjšanje osnovnega kapitala, in sklepi pristojnih organov družbe v zvezi s povečanjem in zmanjšanjem osnovnega kapitala,
 3. statusne spremembe (pripojitev, spojitev in združitev) in pogodba, ki je bila pravni temelj statusni spremembi,
 4. pravnomočne sodne odločbe o ugotovitvi ničnosti oziroma razveljavitvi skupščinskih sklepov.
 Pri družbi z omejeno odgovornostjo se vpiše tudi višina vložka posameznega družbenika.
 (2) Kadar je subjekt vpisa zadruga oziroma zavod, se v sodni register, poleg podatkov iz prejšnjega člena, vpišejo tudi podatki iz 3. točke prvega odstavka tega člena.
 (3) Kadar je subjekt vpisa komanditna družba, se v sodni register, poleg podatkov iz 4. člena tega zakona, vpiše tudi višina vložka posameznega komanditista.
 Glede na naravo vpisa se v sodni register vpišejo tudi spremembe podatkov iz 4. in 5. člena tega zakona.
 (1) Sodni register je javna knjiga.
 (2) V sodni register vpisani podatki so javni in jih sme vsakdo pregledovati, prepisovati ali zahtevati, naj se mu izda overjeni izpisek iz sodnega registra.
 (3) Pregledovati in prepisovati se smejo tudi listine, na katerih temeljijo vpisi v sodni register.
 (4) Na zahtevo izda sodišče tudi potrdilo, da določen vpis obstaja, da v določeni zadevi ni poznejših vpisov, da je določeni vpis izbrisan ali da določenega vpisa ni.
 (1) Vpis v sodni register ima nasproti tretjim osebam pravni učinek od dneva vpisa, razen če zakon ne določa drugače.
 (2) Kdor v pravnem prometu vestno ravna in se pri tem zanese na podatke, vpisane v sodni register, ga ne prizadenejo škodljive pravne posledice.
 (3) Nihče se ne more sklicevati na to, da ni poznal podatkov, ki so vpisani v sodni register, razen če zakon ne določa drugače.
 POSTOPEK VPISA V SODNI REGISTER
 (1) Postopek za vpis v sodni register se začne z vložitvijo predloga.
 (2) Po uradni dolžnosti ali na zahtevo drugega pristojnega organa začne sodišče postopek samo, kadar tako določa zakon.
 (1) Sodišče mora opraviti vpis v sodni register, če je predlog s predpisano vsebino predložila upravičena oseba, če so predlogu priložene predpisane listine, s katerimi se dokazujejo dejstva, ki so pomembna za vpis v sodni register in če je zahtevek za vpis v skladu z zakonom.
 (2) Sodišče mora oceniti, ali so za vpis podani predpisani pogoji.
 (1) O predlogu za vpis podatkov, ki se nanašajo na delniško družbo in o predlogu za vpis podatkov o združitvi in preoblikovanju družb v sodni register, odloča na prvi stopnji sodnik posameznik.
 (2) O predlogu za vpis ostalih podatkov v sodni register odloča na prvi stopnji sodni referent. Zoper odločitev sodnega referenta je dovoljena pritožba v osmih dneh od vročitve. O pritožbi odloča sodnik posameznik istega sodišča.
 (3) V postopku za vpis v sodni register na drugi stopnji odloča senat, ki ga sestavljajo trije sodniki.
 (1) V postopku za vpis v sodni register izdaja sodišče odločbe v obliki sklepa ali odredbe.
 (2) S sklepom odloči o predlogu oziroma zahtevku za vpis.
 (3) Z odredbo odloči o vprašanjih postopka.
 (1) Postopek za vpis v sodni register je hiter.
 (2) Sodišče mora zadeve obravnavati po vrsti, kot jih je prejelo, če posebne okoliščine ne zahtevajo drugače.
 (1) V postopku za vpis v sodni register ni dovoljena vrnitev v prejšnje stanje in ni mirovanja postopka.
 Zoper pravnomočen sklep, izdan v postopku za vpis v sodni register, ni dovoljena revizija in ne obnova postopka.
 (1) Udeleženec v postopku za vpis v sodni register je predlagatelj postopka, subjekt vpisa, če ni hkrati predlagatelj, ter oseba, katere pravni interes utegne biti s sodno odločbo prizadet.
 Vsak udeleženec v postopku plača svoje stroške.
 V postopku za vpis v sodni register se za vprašanja, ki niso urejena s tem zakonom, smiselno uporabljajo določbe zakona o nepravdnem postopku.
 (1) Vsi vpisi se opravijo v sodni register pristojnega sodišča, na območju katerega je sedež subjekta vpisa (v nadaljnjem besedilu: registrsko sodišče).
 (2) Če je subjekt vpisa nastal s spojitvijo subjektov vpisa, ki so vpisani v sodni register drugih sodišč, ali če se je k subjektu vpisa pripojil subjekt vpisa, ki je vpisan v sodni register drugega sodišča, mora registrsko sodišče poslati sklep o vpisu sodiščem, na katerih območju je sedež subjektov vpisa, ki so se spojili, oziroma sodišču, na območju katerega je sedež subjekta vpisa, ki se je pripojil.
 (3) Na podlagi sklepa o vpisu registrsko sodišče, na območju katerega je sedež subjekta, ki se je spojil ali pripojil, po uradni dolžnosti vpiše izbris tega subjekta.
 (1) Ne glede na prejšnji člen je za vpis novih subjektov vpisa, nastalih z razdelitvijo subjekta vpisa, pristojno sodišče, pri katerem je vpisan subjekt vpisa, ki se razdeli.
 (2) Registrsko sodišče mora sklep o vpisu poslati sodiščem, na območju katerih je sedež novih subjektov vpisa, ki na podlagi tega sklepa o vpisu po uradni dolžnosti vpišejo nove subjekte vpisa in o tem obvestijo prejšnje registrsko sodišče.
 (3) Ko prejme obvestila iz prejšnjega odstavka o vpisih vseh subjektov, nastalih z razdelitvijo, prejšnje registrsko sodišče po uradni dolžnosti vpiše izbris subjekta, ki se je razdelil.
 Za vpis delov subjekta vpisa, ki se po zakonu vpisujejo v sodni register, je pristojno sodišče po sedežu subjekta vpisa, ne glede na to, na območju katerega registrskega sodišča ima sedež del subjekta vpisa.
 (1) V postopku vpisa v sodni register ima subjekt vpisa, ki pridobi pravno sposobnost šele z vpisom v sodni register, sposobnost biti stranka, zastopajo pa ga osebe, ki so na podlagi akta o ustanovitvi oziroma sklepa ustanoviteljev pooblaščene za zastopanje subjekta vpisa.
 (2) V postopku vpisa posameznega podatka v sodni register, ki se nanaša na že vpisani subjekt vpisa, zastopajo subjekt vpisa osebe, ki so v sodnem registru vpisane kot zastopniki subjekta vpisa, če zakon ne določa drugače.
 Oseba, ki je na podlagi zakona dolžna oziroma upravičena predlagati vpis posameznega podatka v sodni register, lahko vloži predlog za vpis in opravlja druga procesna dejanja v postopku vpisa v sodni register osebno ali po pooblaščencu.
 (1) Kadar več oseb, ki so upravičene skupaj vložiti predlog za vpis in nimajo skupnega pooblaščenca, morajo v predlogu določiti tudi skupnega pooblaščenca za vročanje pisanj. Če skupnega pooblaščenca za vročanje v predlogu ne določijo, zadostuje, da se vročitev opravi enemu izmed njih. Vročitve se opravijo tisti osebi, ki je v predlogu navedena prva.
 (2) Ne glede na določbo prejšnjega odstavka se vročitve v postopku vpisa podatkov pri že vpisanem subjektu vpisa opravijo na naslov sedeža subjekta vpisa.
 (3) Registrsko sodišče sporoči podatke o vpisih v sodni register tudi pristojnemu davčnemu organu po sedežu subjekta vpisa.
 Kadar vročitve na način iz prejšnjega člena ni mogoče opraviti, ker je oseba, ki bi ji bilo potrebno vročitev opraviti na naslovu, neznana ali kljub obvestilu pooblaščenega delavca poštne pošiljke ne dvigne, se vročitev opravi z nabitjem na sodno desko.
 (1) Predlog za vpis v sodni register se vloži pisno in na obrazcu, če je ta predpisan.
 (2) Predlog mora vsebovati:
 2. enotno identifikacijsko številko subjekta vpisa, če gre za priglasitev podatkov v zvezi z že vpisanim subjektom vpisa,
 3. določen zahtevek za vpis z navedbo podatkov, ki naj jih sodišče vpiše v sodni register,
 4. v primeru novih ustanovitvenih vlaganj izjavo vlagatelja, da že vpisani subjekti vpisa, katerih ustanovitelj, družbenik ali član je, nimajo neporavnanih dospelih obveznosti,
 (3) Izjavo iz četrte točke prejšnjega odstavka mora potrditi pristojni davčni organ oziroma organizacija za plačilni promet.
 (4) Minister, pristojen za pravosodje, lahko predpiše uporabo obrazcev predlogov za posamezne vrste vpisov v sodni register.
 (1) Predlagatelj mora predlogu priložiti listine, na katerih temeljijo podatki, ki se vpisujejo v sodni register, ter druge listine, če zakon tako določa, v izvirniku oziroma overjenem prepisu.
 (2) Predlog za vpis in listine se vložijo v toliko izvodih, kolikor jih je potrebno za sodišče in druge udeležence v postopku, ki jim je po določbah tega zakona potrebno vročiti predlog.
 (3) Natančnejše predpise o vsebini predloga za vpis v sodni register, o listinah in dokazih, ki jih je treba priložiti predlogu, izda Vlada Republike Slovenije.
 V postopku predhodnega preizkusa predloga za vpis registrsko sodišče preizkusi, ali so izpolnjene procesne predpostavke za odločanje o predlogu za vpis:
 1. ali je predlog vložila upravičena oseba,
 2. ali so predlogu priložene vse predpisane listine,
 3. ali je predlog vložen na obrazcu, če je ta predpisan in v potrebnem številu izvodov,
 4. ali je predlogu priložen dokaz o plačilu sodne takse za predlog in sklep o vpisu,
 (1) Če registrsko sodišče ugotovi, da niso izpolnjene procesne predpostavke za odločanje o predlogu za vpis v sodni register, in gre za pomanjkljivost, ki jo je mogoče odpraviti, da predlagatelju rok za odpravo pomanjkljivosti, ki ne sme biti daljši od 15 dni. Če predlagatelj v določenem roku predloga ne popravi, sodišče predlog zavrže.
 (2) Če registrsko sodišče ugotovi, da je predlagana firma oziroma ime subjekta vpisa v nasprotju z zakonom, pozove predlagatelja, naj v roku iz prejšnjega odstavka spremeni firmo oziroma ime ter vloži spremenjen predlog z ustreznimi listinami. Če predlagatelj ne ravna po odredbi sodišča, sodišče zavrne predlog za vpis v sodni register.
 (1) Kadar je predlog za vpis v sodni register vložila upravičena oseba, ki hkrati ni oseba, pooblaščena za zastopanje subjekta vpisa, se predlog za vpis in listine, ki so priložene predlogu, vročijo subjektu vpisa.
 (2) Če bi bile z vpisom, na katerega se nanaša predlog za vpis v sodni register, prizadete pravice tretjih oseb, se predlog za vpis in listine, ki so priložene predlogu, vročijo tem osebam.
 (3) V primeru iz prvega oziroma drugega odstavka tega člena sodišče hkrati z vročitvijo predloga in listin pozove subjekt vpisa oziroma osebo iz drugega odstavka tega člena, da v roku 8 dni vloži morebitne ugovore zoper predlagani vpis. Če ugovor v roku 8 dni ni vložen, se domneva, da subjekt vpisa oziroma oseba iz prejšnjega odstavka z vpisom soglaša.
 (4) Poziv iz prejšnjega odstavka tega člena mora vsebovati tudi opozorilo na pravne posledice, če ugovor ne bo vložen.
 (1) Registrsko sodišče odloči o zahtevku za vpis v sodni register praviloma brez naroka.
 (2) Ne glede na prvi odstavek tega člena lahko sodišče razpiše narok, če presodi, da je to potrebno za razjasnitev ali ugotovitev odločilnih dejstev.
 (3) Sodišče lahko tudi izven naroka zasliši udeležence v postopku in druge osebe, če meni, da je to potrebno za razjasnitev posameznih vprašanj.
 (1) Kadar je odločitev registrskega sodišča o vpisu v sodni register odvisna od predhodne rešitve vprašanja, ali obstoji kakšna pravica ali pravno razmerje, pa o njem še ni odločilo sodišče ali drug pristojen organ (predhodno vprašanje), registrsko sodišče samo reši to vprašanje, če ni v tem ali drugem zakonu drugače določeno.
 (2) Ne glede na določbo prejšnjega odstavka, registrsko sodišče prekine postopek vpisa v sodni register do pravnomočnosti odločitve o predhodnem vprašanju, če je odločitev o predhodnem vprašanju iz prejšnjega odstavka odvisna od dejstva, ki je med udeleženci sporno.
 (3) V primeru iz prejšnjega odstavka registrsko sodišče napoti udeleženca postopka, ki se, zaradi utemeljitve svojega zahtevka za vpis oziroma ugovora proti vpisu, sklicuje na predhodno vprašanje iz prvega odstavka tega člena, da v roku, ki ne sme biti daljši od 15 dni, začne pravdni oziroma drug ustrezen postopek za odločitev o predhodnem vprašanju.
 (4) Če udeleženec postopka v roku iz prejšnjega odstavka ne začne postopka, registrsko sodišče nadaljuje postopek vpisa v sodni register in odloči o predlogu za vpis.
 (1) Registrsko sodišče ugodi zahtevku za vpis v sodni register, če ugotovi:
 1. da izhaja utemeljenost zahtevka za vpis iz listin, ki so priložene predlogu,
 2. da listine glede podatkov, ki se vpisujejo v sodni register, ustrezajo predpisani vsebini,
 3. da so bile listine izdane v predpisanem postopku,
 4. da so izpolnjene druge materialno pravne predpostavke, ki jih za vpis določa zakon.
 (2) V izreku sklepa, s katerim ugodi zahtevku za vpis v sodni register, registrsko sodišče določno navede vsebino vpisa oziroma vpisov v sodni register. Če se z vpisom posameznih podatkov nadomestijo prej vpisani podatki, navede v izreku sklepa tudi podatke, ki se z novo vpisanimi nadomestijo.
 (1) Registrsko sodišče odloči o zahtevku za vpis vsakega podatka v sodni register.
 (2) Če je narava vpisa takšna, da posameznega podatka ni mogoče vpisati, ne da bi bili istočasno vpisani tudi drugi podatki (npr. pri vpisu novega subjekta v sodni register), odloči sodišče istočasno o zahtevku za vpis vseh podatkov, ki so predmet vpisa v sodni register.
 (3) V primeru iz prejšnjega odstavka ugodi sodišče zahtevku za vpis samo, če zahteva predlagatelj vpis vseh tistih podatkov, ki morajo biti istočasno vpisani in če je zahtevek za vpis vsakega od teh podatkov utemeljen.
 (4) Sklep mora biti obrazložen, če se z njim zavrne ali zavrže predlog ali če se z njim odloči o predlogih udeležencev, ki si med seboj nasprotujejo. Po potrebi je lahko obrazložen tudi v drugih primerih.
 (1) Zoper sklep, s katerim registrsko sodišče odloči o vpisu v sodni register, se lahko pritoži udeleženec ali kdo drug, ki meni, da je s sklepom prizadeta njegova pravica ali na zakonu temelječ interes.
 (2) Rok za pritožbo je osem dni od vročitve prepisa sklepa.
 (3) Za tistega, ki meni, da je s sklepom o vpisu prizadeta njegova pravica ali na zakonu temelječ interes, ni pa mu bil vročen njegov prepis, je rok za pritožbo 30 dni od dneva, ko je bil izpisek vpisa objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije.
 (1) Če registrsko sodišče ugotovi, da je pritožba predlagatelja utemeljena, ni pa potreben dopolnilni postopek, lahko o predlogu za vpis odloči drugače in z novim sklepom nadomesti sklep, ki se izpodbija s pritožbo.
 (2) Če so v pritožbi navedena nova dejstva in priložene nove listine, se šteje taka pritožba tudi kot predlog za nadomestitev sklepa.
 (3) Registrsko sodišče v zvezi s pritožbo iz prejšnjega odstavka preizkusi predlog za nadomestitev sklepa in lahko odloči, da nadomesti sklep z novim sklepom, če predlogu v celoti ugodi.
 (4) Če registrsko sodišče ugotovi, da ni podlage za nadomestitev sklepa, odstopi zadevo sodišču druge stopnje, da odloči o pritožbi.
 (1) Prepozno pritožbo registrsko sodišče zavrže.
 (2) Ne glede na prejšnji odstavek, se šteje prepozna pritožba kot nov predlog za vpis v sodni register, če so v njej navedena nova dejstva in so ji priložene nove listine.
 (3) V primeru iz prejšnjega odstavka ravna registrsko sodišče v skladu s tretjim odstavkom prejšnjega člena.
 Pri odločanju o pritožbi lahko sodišče druge stopnje:
 1. zavrže pritožbo kot prepozno, nepopolno ali nedovoljeno, če tega ni storilo registrsko sodišče,
 2. zavrne pritožbo kot neutemeljeno in potrdi sklep registrskega sodišča,
 3. ugodi pritožbi in razveljavi sklep registrskega sodišča ter vrne zadevo v novo odločanje,
 4. spremeni sklep registrskega sodišča.
 (1) Sodišče druge stopnje spremeni sklep registrskega sodišča:
 1. če je registrsko sodišče zmotno presodilo listine, sklep sodišča pa temelji izključno na njih,
 2. če je registrsko sodišče iz dejstev, ki jih je ugotovilo, nepravilno sklepalo na obstoj drugih dejstev, sklep pa se opira na ta dejstva,
 3. če je bilo dejansko stanje pravilno ugotovljeno, registrsko sodišče pa je zmotno uporabilo materialno pravo.
 (2) Če sodišče druge stopnje s sklepom iz prejšnjega odstavka odredi vpis, se glede izreka sklepa smiselno uporabljajo določbe drugega odstavka 34. člena tega zakona. Na podlagi takšnega sklepa opravi registrsko sodišče vpis v sodni register.
 (3) Če sodišče druge stopnje spremeni sklep registrskega sodišča o vpisu in zavrne zahtevek za vpis v sodni register, vpiše registrsko sodišče izbris opravljenega vpisa.
 (1) Če je bil vpis opravljen na podlagi lažne ali neveljavne listine, če so v listini, na podlagi katere je bil opravljen vpis, navedeni neresnični podatki, če je bila listina izdana v nezakonito izvedenem postopku, če je bilo nezakonito izvedeno dejanje, o katerem se vpisujejo podatki v sodni register, ali če obstajajo drugi v zakonu določeni razlogi, se lahko s tožbo zahteva ugotovitev, da je vpis ničen.
 (2) Tožbo lahko vloži oseba, ki ima pravni interes, da se ugotovi ničnost vpisa.
 (3) Tožbo je treba vložiti v 30 dneh od dneva, ko je vložnik zvedel za razloge ničnosti, ni pa več dopustna, ko pretečejo tri leta od vpisa.
 (1) Po pravnomočnosti sodbe, s katero se ugotovi ničnost vpisa, sodišče po uradni dolžnosti začne postopek likvidacije subjekta vpisa.
 (2) Če za postopek likvidacije subjekta vpisa ni pristojno isto sodišče, pošlje sodišče, ki je odločalo o ničnosti vpisa, pristojnemu sodišču sodbo iz prejšnjega odstavka, da po uradni dolžnosti začne postopek likvidacije.
 (3) Po končanem likvidacijskem postopku izda registrsko sodišče sklep o izbrisu ničnega vpisa.
 (1) Vsak vpis v sodni register mora sodišče objaviti v Uradnem listu Republike Slovenije.
 (2) Vpis se objavi na stroške subjekta vpisa.
 (1) Minister, pristojen za pravosodje, lahko, glede na zagotovljene tehnične in kadrovske pogoje, odloči, da se sodni register ali posamezen od njegovih delov vodi kot centralna informatizirana baza.
 (2) V tem poglavju so določena pravila, na podlagi katerih registrsko sodišče vodi sodni register kot centralno informatizirano bazo.
 (1) Informatizirana glavna knjiga sodnega registra se vodi tako, da se vpisujejo in vzdržujejo vsi podatki, ki se vpisujejo v sodni register pri vsakem od registrskih sodišč v Republiki Sloveniji, v centralni informatizirani bazi sodnega registra Republike Slovenije. Vpisi v informatizirano glavno knjigo v celoti nadomesti vpise v dosedanje registrske vložke.
 (2) Glede na tehnične in druge možnosti se v centralni informatizirani bazi sodnega registra Republike Slovenije shranijo tudi listine iz zbirke listin.
 V centralno informatizirano bazo se vpiše vsak subjekt vpisa in deli subjekta vpisa, ki se vpisujejo v sodni register, pod enolično identifikacijsko številko. Enolična identifikacijska številka se dodeli ob vpisu subjekta vpisa oziroma dela subjekta vpisa in se ne spreminja do prenehanja (izbrisa) subjekta vpisa oziroma dela subjekta vpisa.
 (1) V centralni informatizirani bazi sodnega registra mora biti za vsak podatek, ki je bil vpisan, shranjen in dostopen datum vpisa ter opravilna številka in datum sklepa registrskega sodišča o vpisu.
 (2) Če se zaradi narave vpisa spremembe podatka, ki se vpisuje v sodni register, prekrije (izbriše) prej vpisani podatek, mora v centralni bazi ostati shranjen in dostopen tudi prej vpisani podatek.
 (1) Vpogled v glavno knjigo sodnega registra in izpisek iz sodnega registra (7. člen tega zakona), ki je voden kot centralna informatizirana baza, se zagotovi z računalniškim izpisom vpisanih podatkov, ki se nanašajo na posamezen subjekt vpisa (redni izpisek iz sodnega registra).
 (2) Če je v centralni informatizirani bazi shranjena zbirka listin ali deli te zbirke, se vpogled zagotovi na način iz prejšnjega odstavka.
 (3) Na posebno zahtevo se na način iz prvega odstavka tega člena zagotovi tudi vpogled prej vpisanih podatkov, ki se nanašajo na posamezen subjekt vpisa, ki so shranjeni v centralni informatizirani bazi (zgodovinski izpisek iz sodnega registra).
 (4) Izpisek iz prejšnjih odstavkov tega člena je dolžno izdati vsako registrsko sodišče, ne glede na to, pri katerem je subjekt vpisan. Minister, pristojen za pravosodje, lahko glede na tehnične in kadrovske možnosti, določi tudi druga sodišča, ki so dolžna izdajati izpiske iz prejšnjih odstavkov tega člena.
 (1) Minister, pristojen za pravosodje, lahko, glede na tehnične in druge potrebne pogoje, odloči, da se zagotovi dostop do podatkov, vpisanih v sodni register, neposredno preko računalniške povezave.
 (2) V primeru iz prejšnjega odstavka predpiše minister, pristojen za pravosodje, način dostopa ter tehnične in druge pogoje priključitve, in s tarifo določi nadomestila za takšno uporabo centralne informatizirane baze sodnega registra.
 (1) Določbe tega zakona o javnosti sodnega registra ne veljajo za dostop do podatkov, ki niso vezani na posamezen subjekt vpisa, četudi je takšen dostop v centralni informatizirani bazi sodnega registra tehnično (programsko) mogoč.
 (2) Nihče nima pravice do dostopa do podatkov, ki so shranjeni v centralni informatizirani bazi sodnega registra, na način, ki bi mu omogočal ugotovitev naslednjih dejstev:
 1. ali je določena oseba ustanovitelj (družbenik) v subjektu vpisa in v katerem subjektu vpisa je ustanovitelj (družbenik);
 2. ali je določena oseba član uprave oziroma nadzornega sveta v subjektu vpisa in v katerem subjektu vpisa je član uprave oziroma nadzornega sveta.
 Ne glede na določbo prejšnjega člena imajo naslednje osebe pravico do dostopa do naslednjih podatkov:
 1. upnik ima pravico do vpogleda in izpisa podatkov o tem:
 - ali je določena oseba družbenik v subjektu vpisa,
 - v katerem subjektu vpisa je družbenik in
 - kakšen je njen poslovni delež,
 če z izvršilno listino izkaže terjatev do te osebe;
 2. državni organ ima pravico do vpogleda in izpisa podatkov o tem:
 - ali je določena oseba družbenik (ustanovitelj), član uprave (oziroma zastopnik) ali član nadzornega sveta v subjektu vpisa in
 - v katerem subjektu vpisa izvršuje pravice družbenika oziroma opravlja funkcijo člana uprave (oziroma zastopnika) ali člana nadzornega sveta, če te podatke potrebuje za izvrševanje svojih pooblastil in dolžnosti;
 3. pravna oseba (subjekt vpisa) ima pravico do vpogleda in izpisa podatkov o tem:
 - v katerem subjektu vpisa izvršuje pravice družbenika oziroma opravlja funkcijo člana uprave (oziroma zastopnika) ali člana nadzornega sveta, če te podatke potrebuje zaradi uveljavljanja varstva v zvezi s kršitvijo konkurenčne prepovedi oziroma zaradi preverjanja pogojev za imenovanje te osebe za opravljanje funkcije v tej pravni osebi.
 (1) O dostopu do podatkov iz prejšnjega člena odloči registrsko sodišče na podlagi obrazložene pisne zahteve upravičene osebe iz prejšnjega člena.
 (2) Zahtevi morajo biti predložene listine in drugi dokazi o obstoju okoliščin, zaradi katerih je dostop do podatkov dopusten.
 (1) Z denarno kaznijo najmanj 200.000 SIT se kaznuje za gospodarski prestopek pravna oseba, če ne vloži predloga za vpis v sodni register v 15 dneh od dneva, ko so podani pogoji za vpis, če zakon ne določa drugače (tretji odstavek 3. člena tega zakona).
 (2) Z denarno kaznijo najmanj 20.000 SIT se kaznuje za gospodarski prestopek tudi odgovorna oseba pravne osebe, ki stori dejanje iz prejšnjega odstavka.
 (3) Z denarno kaznijo najmanj 100.000 SIT se kaznuje za prekršek samostojni podjetnik, če ne vloži predloga za vpis v sodni register v 15 dneh, ko so podani pogoji za vpis, če zakon ne določa drugače (tretji odstavek 3. člena tega zakona).
 Z dnem uveljavitve tega zakona se preneha uporabljati zakon o postopku za vpis v sodni register (Uradni list SFRJ, št. 13/1983, št. 17/1990) in preneha veljati zakon o vpisu v sodni register (Uradni list SRS, št. 28/1980).
 (1) Postopek vpisa v sodni register, začet pred uveljavitvijo tega zakona, se nadaljuje po tem zakonu, če še ni izdan prvostopenjski sklep.
 (2) Ne glede na določbo prejšnjega odstavka, velja določba 4. točke 29. člena tega zakona samo za predloge, ki so bili vloženi po uveljavitvi tega zakona.
 Dokler ne bo začel veljati predpis, ki bo določil nacionalno klasifikacijo dejavnosti, se ne uporablja določba 5. točke prvega odstavka 4. člena v delu, ki določa navedbo ustrezne šifre in imena podrazreda nacionalne klasifikacije dejavnosti.
 Številka: 730-01/93-2/3
 Ljubljana, dne 21. februarja 1994
 Zadnja sprememba: 03/22/2007


type: contracts

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22003D0147
 Úradný vestník L 041 , 12/02/2004 S. 0033 - 0034
 Rozhodnutie Spoločného výboru pre EHPč. 147/2003zo 7. novembra 2003,ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, testovanie a certifikácia) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR PRE EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, zmenenú a doplnenú protokol upravujúcim Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ďalej iba "dohoda", a najmä jej článok 98,keďže:(1) príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru pre EHP č. 109/2003 z 26. septembra 2003 [1];(2) smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES z 27. januára 2003 o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach [2], je potrebné zapracovať do dohody;(3) smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/11/ES zo 6. februára 2003, ktorou sa 24-krát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o obmedzeniach uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (pentabrómodifenyléter, oktabrómodifenyléter) [3], opravenú Ú. v. EÚ L 170, 9.7.2003, s. 31, je potrebné zapracovať do dohody;(4) smernica 2002/95/ES sa opiera o odkaz na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/96/ES z 27. januára 2003 [4], ktorá nie je zapracovaná v dohode, ale ktorej zapracovanie sa zvažuje,ROZHODOL TAKTO:Článok 1Kapitola XV prílohy II k dohode sa mení a dopĺňa takto:1. V bode 4 (smernica Komisie 76/769/EHS)sa pridáva nasledujúca zarážka:"— 32003 L 0011: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/11/ES zo 6. februára 2003 (Ú. v. EÚ L 42, 15.2.2003, s. 45), opravená Ú. v. EÚ L 170, 9.7.2003, s. 31.";2. po bode 12p (nariadenie Komisie (ES) č. 1687/2002) sa vkladá nasledujúci bod:"12q. 32002 L 0095: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES z 27. januára 2003 o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach (Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 19)."Článok 2Texty smerníc 2002/95/ES, 2003/11/ES opravené Ú. v. EÚ L 170, 9.7.2003, s. 31, v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejnia v dodatku o EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, sú autentické.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 8. novembra 2003, ak boli Spoločnému výboru pre EHP vykonané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody [5].Článok 4Toto rozhodnutie sa uverejní v oddieli EHP a v dodatku o EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.V Bruseli 7. novembra 2003Za Spoločný výbor pre EHPpredsedaHSH Prinz Nikolaus von Liechtenstein[1] Ú. v. EÚ L 331, 18.12.2003, s. 22.[2] Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 19.[3] Ú. v. EÚ L 42, 15.2.2003, s. 45.[4] Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 24.[5] Ústavnoprávne požiadavky neboli oznámené.--------------------------------------------------