text:
Birkirkara hija belt fiċ-ċentru ta' Malta. Hija l-aktar belt popolata fuq il-gżira, bit-24,356 abitant f'2020 Il-belt tikkonsisti f'ħames parroċċi awtonomi: Santa Elena, San Ġużepp Ħaddiem, il-Madonna tal-Karmnu, Santa Marija u San Ġorġ Preca (Swatar). Il-Mottu tal-belt huwa "In hoc signo vinces" ("B'dan is-sinjal inti tirbaħ") għall-viżjoni tas-salib li kellu l-Imperatur Kostantinu bin Santa Elena, li wasslet għall-konverżjoni tiegħu għall-fidi Nisranija, u l-arma għandha salib aħmar sempliċi, b'kuruna fuqha.
 Etimoloġija
 Birkirkara tfisser “ilma kiesaħ” jew “ilma mexxej" L-isem jirreferi ghal post ta' wied fil-belt.
 Oriġinarjament, l-isem kien miktub bħala Birchircara, b'influwenza mill-ortografija Taljana li tradizzjonalment ma tużax l-ittra “K”. Ta’ spiss jitqassar bħala B’kara/Kara.
 Ġeografija
 Birkirkara tinsab f’wied. Minhabba din il-pozizzjoni, hija maghrufa għall-għargħar fi ġranet b’maltempati kbar billi l-ilma li jaqa fin-Naxxar, Ħ'Attard u Ħal-Balzan jispicca jghaddi minnha. Ġew proposti diversi proġetti biex jghinu f'dan ir-rigward.
 Klima
 Birkirkara ghandha klima Mediterranja Csa taħt il-klassifikazzjoni tal-Klima Koppen Birkirkara tgawdi xtiewi ħfief bi ftit xita u sjuf sħan xotti. It-temperatura tal-belt tvarja minn 10 sa 31 °C (50.5 sa 87.3 °F) matul is-sena
 Storja
 Birkirkara hija waħda mill-eqdem bliet f’Malta b’referenza rrekordjata fl-1402 fil-kitba ta' Luttrell, Anthony T, Cappella of Birkarkam Hija ssemmiet fir-Rapport Ekkleżjastiku tal-1436 li jsemmi l-parroċċi f’Malta u Għawdex li kienu jeżistu dak iż-żmien, li minnhom Birkirkara ħareġ bħala l-akbar parroċċa. Matul is-snin żviluppaw diversi parroċċi u subborgi minn Birkirkara, fosthom Sliema, San Ġiljan, Imsida, il-Ħamrun fis-seklu 19 u Santa Venera fil-bidu tas-seklu 20. Fis-snin aktar reċenti, San Ġwann (1965) u Tal-Ibraġ li hareg minn Birkirkara biex jifforma parti mill-lokalità tas-Swieqi fl-1993.
 Tul is-snin Birkirkara kibret f’ċentru kummerċjali importanti kif ukoll f’żona residenzjali b’densità għolja ta’ popolazzjoni.
 Knejjes
 Il-Parroċċa ta' Birkirkara kienet ilha mill-1360 bil-kappella ta' Santa Elena fil-limiti tal-Għargħar. Fl-1436, l-Isqof Mons. Dusina rrikonoxxiha bħala waħda mill-għĦaxar Parroċċi ta' Malta. Fil-5 ta' Diċembru 1630, Papa Urbanu VIII waqqaf il-Kolleġjata Elenjana permezz ta' Bolla Papali bl-isem "Sacri Apostolatus Ministerio". Dan kien fi żmien il-Kappillan Dun Filippu Borgia (1567-1649).
 Il-Knisja ta' Santa Elena
 Il-Knisja ta' Santa Elena nbniet f'post l-aktar ċentrali ta' Birkirkara u akbar fid-daqs minn ta' qabilha, u hi r-raba' knisja parrokkjali. Din bdiet tinbena fl-1727, l-Isqof Gaspare Gori Mancini qiegħed l-ewwel ġebla tal-Knisja. Taħt l-ewwel ġebla tqiegħdu midalja ta' Santa Elena kif ukoll l-ismijiet tal-Papa u l-Isqof ta' dak iż-żmien. Fl-20 ta' Ottubru 1782, l-Isqof Vincenzo Labini ikkonsagra l-Knisja taħt it-titlu tal-Imperatriċi Santa Elena. Fit-18 ta' Jannar 1950, Papa Piju XII għolla l-Knisja għall-unur ta' Bażilka Minuri bl-unuri kollha.
 Knisja l-Qadima
 Il-knisja ta’ Santa Marija, magħrufa bħala l-Knisja l-Qadima ta’ Birkirkara, tinsab il-barra miċ-ċentru storiku ta’ Birkirkara, fuq il-naħa l-oħra tal-wied. Inbniet għall-ħabta tal-1607 fuq pjanta ta' Vittorio Cassar, iben Ġlormu Cassar. Meta Vittorio Cassar miet, fl-1607, ix-xogħol fuq il-knisja tkompla minn Tommaso Dingli.
 Fil-post fejn hemm il-knisja llum, qabel kien hemm knisja medjevali. Meta l-Kapitlu iddeċieda li jitlaq mill-knisja u jmur fil-Knisja ta’ Sant’ Elena riedu jwaqqgħu l-knisja l-qadima. Wara 120 sena il-knisja ingħalqet u ġiet abbandunata.
 Dun Gejtanu Mannarino, magħruf għar-Rewwixta tal-Qassisin tal-1775, indifen f’din il-knisja. Matul il-Pesta l-Kbira tal-1813, f'din il-knisja ndifnu l-mejtin.
 Sa madwar l-1850 il-koppla tal-Knisja kienet għadha f’postha, imma partijiet mis-saqaf kienu ga waqgħu sa mill-1830.
 Fl-1969, beda xogħol kbir fuq din l-knisja biex tkun tista' terġa' tibda tintuża wara ħafna snin ta’ abbandun totali.
 Fl-1992, l-Arcisqof Ġużeppi Mercieca kien ħass il-bżonn pastorali li din iż-żona ta’ Birkirkara tkun awtonoma, jiġifieri indipendenti mill-parroċċa ta’ Sant’ Elena. Nhar it-8 ta’ Mejju 2005, iż-żona pastorali awtonoma ta’ Santa Marija reġgħet saret Parroċċa għaliha.
 Arkitettura u Postijiet Importanti
 Birkirkara jospita ħafna postijiet importanti:
 Malta Financial Services Authority (MFSA), ir-regolatur finanzjarju ta’ Malta għandu l-kwartieri ġenerali tiegħu f’Birkirkara.
 Il-Kulleġġ San Alwigi
 l-Akwadott ta’ Wignacourt mibni fis-seklu 17.
 Il-Bażilika ta’ Santa Liena, li tospita l-akbar qanpiena tal-knisja f’Malta.
 Simonds Farsons Cisk – l-ewwel Birrerija f'Malta
 Dar Pirotta
 Dar Papa Frangisku – Kenn immexxi mill-fergħa Maltija ta’ Caritas Internationalis
 Villa Chelsea issa dar il-Fondazzjoni Richmond – Karità li toffri Programmi ta’ Riabilitazzjoni
 l-Istazzjon l-Antik tal-Ferrovija li llum jinsab fi ġnien pubbliku. Il-ferrovija ta’ Malta li kienet tintuza bħala mezz ta’ trasport importanti kienet tieqaf hawn. Il-Ferroviji ngħalqu fl-1931.
 Teatru Roxy
 Torri ta' Birkirkara (Ghar il-Gobon)
 Torri tal-Wejter
 Villa Lauri
 Mitħna Ta’ Ganu
 Monumenti
 Monument ta' Sir Anthony Mamo
 Nicca ta' l-Erwieh
 Kunsill Lokali ta' Birkirkara
 Il-Kunsill ta' Birkirkara jinsab fit-tieni sular tac-Centru Civiku f' Birkirkara. Il-membri tal-Kunsill presenti huma dawn :
 Joanne Debono Grech (Sindku)
 Karl Cutajar (Vici - Sindku)
 Justin Schembri
 Nancy Aquilina
 Rita Borg
 Kaylocke Buhagiar
 Antoine Attard
 Owen Patrick Attard
 John Mary Calleja
 Deborah Mifsud
 John Mizzi
 Marie Claire Zammit Bonello
 Francis Pullicino
 Carmel Attard (Segretarju)
 Żoni f'Birkirkara
 Il-Bwieraq
 Fleur-De-Lys
 L-Imrieħel
 Ta' Ganu
 Ta' Paris
 Tal-Qattus
 Is-Swatar
 Ħas-Sajjied
 Sport
 F'Birkirkara is- St. Joseph Sports Club huwa magħruf l-aktar għas-sezzjoni tal-Atletika tiegħu, iżda għandu wkoll sezzjonijiet attivi ohra bħaċ-ċikliżmu, it-triathlon, l-għawm, u t-team tal-futbol li jikkompeti fil-Kompetizzjoni tal-IASC ( Inter Amateur Soccer Competition - Malta)
 Birkirkara F.C. rebaħ il-Premier League Malti erba’ darbiet u pparteċipat fl-EUFA Europa League fl-2015-16.
 Mwielda fil-Lokalita'
 Koordinati:
 Żewġ personalitajiet prominenti mill-lokal huma Eddie Fenech Adami u Alfred Sant, li servew bħala Prim Ministri ta’ Malta għal numru ta’ snin. Birkirkara huwa wkoll il-post fejn twieled l-ewwel President ta’ Malta Anthony Mamo
 Ġemellaġġi
 Birkirkara għandha ġemellaġġi ma'
 Grosseto, Italja
 Sorrento, Italja
 Longobardi, Italja
 Referenzi
 Ħoloq esterni
 Kunsill Lokali ta' Birkirkara
 Birkirkara u s-salib
 Empress Helen en fete
 Birkirkara: Informazzjoni ġenerali
 Bliet ta' Malta


type: wikipedia

text:
De hulstfamilie (Aquifoliaceae) is een familie van tweezaadlobbige planten. Het zijn meest groenblijvende struiken en bomen met leerachtige bladeren. De familie komt wereldwijd voor, speciaal in de Nieuwe Wereld en het zuidoosten van Azië.
 De familie telt ruim 400 soorten in waarschijnlijk één geslacht, waarvan in Nederland alleen de soort hulst (Ilex aquifolium) voorkomt. Vaak wordt ook een tweede geslacht, Nemopanthus onderscheiden, maar dat zal ingevoegd moeten worden bij Ilex''.
 De bessen en bladeren zijn sterk giftig. De drank maté oftewel Paraguay thee wordt vervaardigd van de bladeren van de matéplant (Ilex paraguariensis).
 Het Cronquist-systeem (1981) rangschikte de hulstfamilie in de orde Celastrales. Het APG II-systeem (2003) plaatst de familie in de Aquifoliales.
 Geslachten
 Ilex NemopanthusBeschreven geslachten en soorten
 Geslacht: IlexIlex aquifolium (hulst)Ilex canariensisIlex crenata (Japanse hulst) Ilex paraguariensis'' (matéplant)
 Externe links
 Plantenfamilie


text:
Tähtijärjestelmä on useamman tähden muodostama kaksoistähti, kolmoistähti, nelostähti ja niin edelleen. Tähtijärjestelmissä komponentit kiertävät toisiaan painovoiman sitomina. Järjestelmän tähdet ovat aina lähellä toisiaan, eri tähtijärjestelmät kaukana toisistaan.
 Termiä tähtijärjestelmä käytetään joskus myös tarkoitettaessa galaksia tai tähtijoukkoa. Myös yhtä tähteä yhdessä sitä kiertävän planeettajärjestelmän kanssa voidaan kutsua tähtijärjestelmäksi.
 Tähtijärjestelmiä
 Kaksoistähtiä
 Sirius, tähtitaivaan kirkkain tähti
 Epsilon Aurigae, pimennysmuuttuja
 Kolmoistähtiä
 Pohjantähti (Alfa Ursae Minoris), pohjoinen napatähti
 Alfa Centauri, Aurinkoa lähimpänä oleva tähti
 Useamman tähden järjestelmiä
 Mizar, Otavan tähtikuvion tunnettu kaksoistähti, myöhemmin on havaittu molempien komponenttien itsekin olevan kaksoistähtiä
 HD 98800, neljän tähden tähtijärjestelmässä on lisäksi kaksi erikoista pölykiekkoa
 Psi1 Aquarii, viiden tähden järjestelmä
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Tähdet
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52007PC0202
 [pic] | KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 20.4.2007KUMM(2007) 202 finaliProposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jemenda r-Regolament (KE) Nru 2505/96 li jiftaħ u jipprovdi għall-amministrazzjoni ta' kwoti ta' tariffi tal-Komunità għal ċerti prodotti agrikoli u industrijali(preżentata mill-Kummissjoni)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI IL-KUNTEST TAL-PROPOSTA |Ir-raġunijiet għall-proposta u l-għanijiet tagħha L-ammont tal-kwota għal ċerti kwoti tariffarji awtonomi tal-Komunità mhux biżżejjed biex jilħaq il-ħtiġijiet ta' l-industrija Komunitarja għall-perjodu attwali tal-kwota. F'rispons għal talbiet minn bosta Stati Membri, id-dipartimenti tal-Kummissjoni flimkien ma' l-esperti tal-gvern ikkonċernati, ikkunsidraw jekk għandhomx jiftħu, iżidu jew jestendu l-kwoti tariffarji għal ċerti prodotti industrijali. |Il-kuntest ġenerali Fl-20 ta' Diċembnru 1996 il-Kunsill adotta r-Regolament (KE) Nru 2505/96 li jiftaħ u jipprovdi għall-amministrazzjoni ta' kwoti ta' tariffi tal-Komunità għal ċerti prodotti agrikoli u industrijali sabiex id-domanda tal-Komunità għall-prodotti kkonċernati għandha tkun tista' tintlaħaq permezz tal-kundizzjonijiet l-aktar favorevoli. Il-kwoti tat-tariffi Komunitarji ġodda għandhom jibdew b'rati ta' dazju mnaqqsa jew imneħħija għal kollox għal volumi xierqa, mingħajr ma jfixklu s-swieq għal prodotti bħal dawn. Id-diskussjonijiet fil-laqgħat għall-Grupp tal-Mistoqsijiet dwar it-Tariffa Ekonomika wrew li l-Istati Membri kienu diġà lesti li jibdew, iżidu jew jestendu kwoti għall-prodotti koperti bil-proposta għal Regolament, mingħajr ma jitfixklu s-swieq għal prodotti bħal dawn. |Dispożizzjonijiet fis-seħħ fil-qasam tal-proposta Ir-Regolament (KE) Nru 2505/96 (ĠU L 345, 31.12.1996) kif emendat l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 2014/2006 (ĠU L 384, 29.12.2006). |Il-konsistenza ma’ l-istrateġiji politiki oħra u ma’ l-għanijiet ta’ l-Unjoni Il-proposta hija f'konformità mal-politiki agrikoli, kummerċjali, ta' intrapriża, żvilupp u relazzjonijiet esterni. Din il-proposta, b'mod speċjali, mhijiex ta' detriment għall-pajjiżi li qed jiżviluppaw ftehim kummerċjali preferenzjali ma' l-UE (e.ż. ir-reġimi GSP, ACP). |IL-KONSULTAZZJONI MAL-PARTIJIET INTERESSATI U L-VALUTAZZJONI TA’ L-IMPATT |Konsultazzjoni ma' dawk ikkonċernati |Il-metodi ta' konsultazzjoni, is-setturi ewlenin immirati u l-profil ġenerali ta' dawk li wieġbu Ġie kkonsultat il-Grupp Ekonomiku għal Mistoqsijiet dwar Tariffi li jirrapreżenta l-industriji ta' kull Stat Membru. |Sinteżi tat-tweġibiet u kif ġew ikkunsidrati Il-kwoti kollha mniżżla jirriflettu l-ftehim li ntlaħaq mill-Grupp. |Il-ġbir u l-użu ta’ l-għarfien espert |L-oqsma xjentifiċi jew ta' l-għarfien espert ikkonċernati L-esperti li jirrappreżentaw l-Istati Membri fil-Grupp Ekonomiku għal Mistoqsijiet dwar Tariffi . |Metodoloġija użata Konsultazzjoni miftuħa. |L-organizzazzjonijiet/esperti ewlenin ikkonsultati Esperti maħtura minn kull Stat Membru. |Sinteżi tal-pariri miksuba u użati |Ma ssemmewx ir-riskji potenzjalment serji b'konsegwenzi irreversibbli. Ftehim tal-Grupp Ekonomiku għal Mistoqsijiet dwar Tariffi . |Il-metodi użati sabiex ir-riżultati ta’ dawn l-opinjonijiet esperti jkunu disponibbli għall-pubbliku Pubblikazzjoni tal-proposta. |Il-valutazzjoni ta’ l-impatt Mhux applikabbli. Il-proposta ma tidhirx fil-Programm Leġislattiv u ta' Ħidma tal-Kummissjoni għall-2007. |L-ELEMENTI ġURIDIċI TAL-PROPOSTA |Sinteżi ta’ l-azzjoni proposta Ir-Regolament tal-Kunsill li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2505/96 li jiftaħ u jipprovdi għall-amministrazzjoni ta' kwoti ta' tariffi tal-Komunità għal ċerti prodotti agrikoli u industrijali |Il-bażi ġuridika L-Artikolu 26 tat-Trattat tal-KE |Il-prinċipju tas-sussidjarjetà Il-prinċipju tas-sussidjaretà japplika sakemm il-proposta ma taqax taħt il-kompetenza esklussiva tal-Komunità. |Il-prinċipju tal-proporzjonalità Il-proposta tikkonforma mal-prinċipju tal-proporzjonalità għar-raġunijiet li ġejjin. |Il-miżuri proposti huma konformi ma' l-għanijiet tal-programm ta' azzjoni "Dogana 2007". |Dan is-sett ta' miżuri huwa konformi mal-prinċipji għas-simplifikazzjoni tal-proċeduri għall-operaturi li qed jaħdmu f'kummerċ barrani u mal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar is-sospensjonijiet u l-kwoti tariffarji awtonomi. |L-għażla ta’ l-istrumenti |Strument propost: Regolament |Strumenti oħrajn ma jkunux adegwati minħabba r-raġunijiet li ġejjin. Bis-saħħa ta' l-Artikolu 26 tat-Trattat tal-KE sospensjonijiet u kwoti tariffarji awtonomi jiġu approvati mill-Kunsill b'maġġoranza kkwalifikata fuq il-bażi ta' proposta mill-Kummissjoni. |L-IMPLIKAZZJONI GħALL-BAġIT |Dazji doganali mhux miġbura b'ammont totali ta' € 5 405 993. |INFORMAZZJONI ADDIZZJONALI |Klawżola ta’ analiżi/reviżjoni/estinzjoni |Din il-proposta tinkludi klawżola ta' estinzjoni għall-att kollu jew parti minnu. |1. Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jemenda r-Regolament (KE) Nru 2505/96 li jiftaħ u jipprovdi għall-amministrazzjoni ta' kwoti ta' tariffi tal-Komunità għal ċerti prodotti agrikoli u industrijaliIL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 26 tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni[1],Billi:(1) Fl-20 ta' Diċembru 1996 il-Kunsill adotta r-Regolament (KE) Nru 2505/96 li jiftaħ u jipprovdi għall-amministrazzjoni ta' kwoti ta' tariffi tal-Komunità għal ċerti prodotti agrikoli u industrijali[2]. Id-domanda Komunitarja għall-prodotti kkonċernati għandhom jintlaħqu bl-aktar kundizzjonijiet favorevoli. Kwoti Komunitarji tat-tariffa għandhom għalhekk jinfetħu fi skali ta' dazju żero għal volumi xierqa filwaqt li jiġi evitat xi tfixkil fis-swieq għal dawn il-prodotti.(2) L-ammonti tal-kwoti għal żewġ kwoti tariffarji Komunitarji mhumiex biżżejjed biex jilħqu l-ħtiġijiet ta' l-industrija Komunitarja. Għaldaqstant, dawn l-ammonti tal-kwoti għandhom jiġu miżjuda.(3) Ma għadux fl-interess Komunitarju li jitkomplew jingħataw l-kwoti tariffarji Komunitarji mill-1 ta' Lulju 2007 għal prodott wieħed li d-dażji fuqu ġew sospiżi sa dik id-data. Dak il-prodotti għandu għalhekk jitneħħa mil-lista fl-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 2505/96.(4) Ir-Regolament (KE) Nru 2505/96 għandu għalhekk jiġi emendat skond dan.(5) Waqt li titqies l-importanza ekonomika ta' dan ir-Regolament, jeħtieġ li tintuża d-dispożizzjoni dwar l-urġenza msemmija fil-punt 1.3 tal-Protokoll dwar ir-rwol tal-parlamenti nazzjonali fl-Unjoni Ewropea annessi mat-Trattat ta' l-Unjoni Ewropea u mat-Trattati li jistabbilixxu l-Komunitajiet Ewropej,(6) Peress illi dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta' Lulju 2007, għandu jidħol fis-seħħ immedjatament,ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:Artikolu 1Il-kwoti tariffarji għall-prodotti stabbiliti fl-Anness I għal dan ir-Regolament huwa mdaħħal fl-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 2505/96.Artikolu 2Fl-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 2505/96, ir-ringieli għall-kwoti tariffarji bin-numri ta' l-ordni 09.2603, 09.2727 u 09.2977 huma sostitwiti bir-ringieli stabbiliti fl-Anness II għal dan ir-Regolament.Artikolu 3Fl-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 2505/96, il-kwoti tariffarji għan-numri ta' l-ordni 09.2907 u 09.2908, sejrin jiddaħħlu b'effett mill-1 ta' Lulju 2007.Artikolu 4Fl-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 2505/96, titneħħa r-ringiela għall-kwota tariffarja bin-numru ta' l-ordni 09.2970.Artikolu 5Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea.Dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Lulju 2007.Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.Magħmul fi Brussel,Għall-KunsillIl-PresidentANNESS INumru ta' l-ordni | Il-kodiċi tan-NM | TARIC | Deskrizzjoni | Il-perjodu tal-kwota | Volum tal-kwota | Id-dazju fuq il-kwoti (%) |09.2907 | ex 3824 90 98 | 86 | Steroli tal-pjanti miksuba mill-injam jew miż-żejt tas-sojja, li fihom: 75 % jew aktar ta steroli, mhux aktar minn 25 % ta' stanoli, użati bħala materja prima għall-ester ta' l-istanol (1) | 1.7. - 31.12. | 4 000 tunnellata | 0 % |09.2908 | ex 3804 00 90 | 10 | Linjosulfonat tas-sodju | 1.7.- 31.12. | 28 000 tunnellata | 0 % |09.2977 | 2926 10 00 | Akrilonitrile | 1.7. – 31.12.2007 | 35 000 tunnellata | 0 % |(1) | Partita taħt din is-subintestatura hija suġġetta għal kundizzjoniijiet stabbiliti fid-dispożizzjonijiet Komunitarji rilevanti (ara l-Artikoli 291 sa 300 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2454/93 – ĠU L 253 11.10.1993, p. 1.). |ANNESS IINumru ta' l-ordni | Il-kodiċi tan-NM | TARIC | Deskrizzjoni | Il-perjodu tal-kwota | Volum tal-kwota | Id-dazju fuq il-kwoti (%) |09.2603 | ex 2930 90 85* | 79* | Bis(3-triethoxysilylpropyl)tetrasulfide | 1.1.-31.12. | 4 000 tunnellata | 0 % |09.2727 | ex 3902 90 90 | 93 | Poli-alfa-olefini sintetiċi b’viskożità ta’ mill-inqas 38 x 10-6m2 s-1 (38 centistokes) f’temperatura ta’ 100°C imkejla bl-użu tal-metodu ASTM D 445 | 1.1.-31.12. | 16 000 tunnellata | 0 % |09.2977 | 2926 10 00 | Akrilonitrile | 1.1. – 30.06.2007 | 35.000 tunnellata | 0 % |*Il-Kodiċi NM u l-Kodiċi TARIC japplikaw mill-1 ta' Lulju 2007.DIKJARAZZJONI FINANZJARJA LEĠIŻLATTIVA GĦAL PROPOSTI LI JKOLLHOM IMPATT FINANZJARJU ESKLUSSIVAMENT FUQ L-INTROJTU1. L-ISEM TAL-PROPOSTAIr-Regolament tal-Kunsill li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2505/96 li jiftaħ u jipprovdi għall-amministrazzjoni ta' kwoti ta' tariffi tal-Komunità għal ċerti prodotti agrikoli u industrijali2. LINJI TAL-BAĠIT:Kapitolu u Artikolu: Il-Kapitolu 12 – l-Artikolu 120Ammont allokat għas-sena 2007 : € 15 287.9003. L-IMPATT FINANZJARJU( Il-proposta m'għandha l-ebda impatt finanzjarjux( Il-proposta m'għandha l-ebda impatt finanzjarju fuq l-infiq, imma għandha impatt finanzjarju fuq l-introjtu – l-effett huwa kif ġej:(€ miljun sa punt deċimali wieħed)Linja tal-baġit | Dħul[3] | Perjodu ta' 12-il xahar li jibda minn jj/xx/ssss | [Sena 2007] |Artikolu 120 | Impatt fuq ir-riżorsi proprji | 1/1/2007 | - 5.4 |4. IL-MIŻURI KONTRA L-FRODIDispożizzjonijiet fuq il-ġestjoni tal-kwoti tariffarji jinkludu miżuri meħtieġa għall-prevenzjoni u l-protezzjoni kontra l-frodi u l-irregularitajiet.5. RIMARKI OĦRAANNESS IEffettiv mill-1. 1.2007:Deskrizzjoni tal-prodott | Varjazzjoni fil-volum tal-kwota (unità/tunnellati) | Varjazzjoni fi prezz stmat (€ kull unità/€ kull tunnellata) | Il-kwota tad-dazji (%) (2007 CCT) | Id-dazju fuq il-kwoti (%) | Varjazzjoni mistennija fit-telf tad-dħul marbut mal-perjodu ta' kwota preċedenti (f' €) |Akrilonitrile 09.2977 | + 23 000 tunnellata. (volum inizjali: 12 000 tunnellata. | 900 | 6.5 | 0 | 1 345 500 |Olefin 09.2727 | + 1 000 tunnellata. (volum inizjali: 15 000 tunnellata) | 3 766 | 6.5 | 0 | 244 790 |Telf totali ta' dħul f'relazzjoni mal-perjodu ta' kwota preċedenti: (€ 1 590 290 – € 397 572 ) € 1 192 718 netti.ANNESS IIEffettiv mill-1.7.2007:Deskrizzjoni tal-prodott | Varjazzjoni fil-volum tal-kwota (unità/tunnellati) | Varjazzjoni fi prezz stmat (€ kull unità/€ kull tunnellata) | Il-kwota tad-dazji (%) (2007 CCT) | Id-dazju fuq il-kwoti (%) | Varjazzjoni mistennija fit-telf tad-dħul marbut mal-perjodu ta' kwota preċedenti (f' €) |Steroli 09.2907 | + 4.000 tunnellata (volum inizjali: 0 tunnellata) | 13 500 | 6.5 | 0 | 3 510 000 |Linju-sulfonat 09.2908 | + 28 000 tunnellata. (volum inizjali: 0 tunnellata) | 43 | 5 | 0 | 60 200 |Akrilonitrile 09.2977 | + 35 000 tunnellata. (volum inizjali: 0 tunnellata) | 900 | 6.5 | 0 | 2 047 500 |Telf totali ta' dħul f'relazzjoni mal-perjodu ta' kwota preċedenti: (€ 5.617.700 – . [1] ĠU C [...], [...], p. [...].[2] ĠU L 345, 31.12.1996, p.1 ir-Regolament kif l-aħħar emendat bir-Regolament (KE) Nru 2014/2006 (ĠU L 384, 29.12.2006, p.20).[3] F'dak li għandu x'jaqsam ma' riżorsi proprji tradizzjonali (dazji agrikoli, levies fuq iz-zokkor, dazji tad-dwana) jeħtieġ li l-ammonti indikati jkunu ammonti netti, jiġifieri ammonti gross wara t-tnaqqis ta' 25% ta' l-ispejjeż tal-ġbir.


type: contracts

text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 12006E/PRO/25
 Fördraget om upprättandet av Europeiska Gemenskapen (konsoliderad version) - D. Protokoll som fogas till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen - Protokoll (nr 25) om vissa bestämmelser angående Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (1992)
 Europeiska unionens officiella tidning nr C 321 E , 29/12/2006 s. 0299 - 0301
 Protokoll (nr 25)om vissa bestämmelser angående Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (1992)DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,SOM MEDGER att Förenade kungariket inte har åtagit sig eller på annan grund är skyldigt att gå över till den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen, om inte dess regering och parlament har fattat ett särskilt beslut om detta,SOM KONSTATERAR att Förenade kungarikets regering normalt finansierar sitt upplåningsbehov genom försäljning av skuldförbindelser till den privata sektorn,HAR ENATS OM följande bestämmelser som skall fogas till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.1. Förenade kungariket skall innan rådet gör sin bedömning enligt artikel 121.2 i detta fördrag anmäla till rådet huruvida Förenade kungariket avser att gå över till den tredje etappen.Förenade kungariket är förpliktat att gå över till den tredje etappen endast om det till rådet anmäler sin avsikt att göra detta.Om ingen tidpunkt har fastställts för början av den tredje etappen enligt artikel 121.3 i detta fördrag, får Förenade kungariket före den 1 januari 1998 anmäla sin avsikt att gå över till den tredje etappen.2. Punkterna 3–9 skall tillämpas om Förenade kungariket anmäler till rådet att det inte avser att gå över till den tredje etappen.3. Förenade kungariket skall inte medräknas i den majoritet av medlemsstater som uppfyller de nödvändiga villkor som avses i artikel 121.2 andra strecksatsen och artikel 121.3 första strecksatsen i detta fördrag.4. Förenade kungariket skall behålla sina befogenheter på den monetära politikens område enligt sin nationella lagstiftning.5. Artiklarna 4.2, 104.1, 104.9, 104.11, 105.1–5, 106, 108, 109, 110, 111, 112.1, 112.2 b, 123.4 och 123.5 i detta fördrag skall inte tillämpas på Förenade kungariket. I dessa bestämmelser skall hänvisningar till gemenskapen eller medlemsstaterna inte omfatta Förenade kungariket och hänvisningar till de nationella centralbankerna inte omfatta Bank of England.6. Artiklarna 116.4, 119 och 120 i detta fördrag skall fortsätta att tillämpas på Förenade kungariket. Artiklarna 114.4 och 124 skall tillämpas på Förenade kungariket som om Förenade kungariket hade beviljats undantag.7. Förenade kungarikets rösträtt skall inte gälla i fråga om sådana rättsakter från rådet som avses i de artiklar som räknas upp i punkt 5. Förenade kungarikets vägda röster skall därför inte beaktas vid beräkning av kvalificerad majoritet enligt artikel 122.5 i detta fördrag.Förenade kungariket skall inte heller ha rätt att delta i utnämningen av ordföranden, vice ordföranden och övriga ledamöter av ECB:s direktion enligt artiklarna 112.2 b och 123.1 i detta fördrag.8. Artiklarna 3, 4, 6, 7, 9.2, 10.1, 10.3, 11.2, 12.1, 14, 16, 18–20, 22, 23, 26, 27, 30–34, 50 och 52 i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken ("stadgan") skall inte tillämpas på Förenade kungariket.I dessa artiklar skall hänvisningar till gemenskapen eller medlemsstaterna inte omfatta Förenade kungariket och hänvisningar till de nationella centralbankerna inte omfatta Bank of England.Hänvisningarna i artiklarna 10.3 och 30.2 i stadgan till "ECB:s tecknade kapital" skall inte omfatta kapital som har tecknats av Bank of England.9. Artikel 123.3 i detta fördrag och artiklarna 44–48 i stadgan skall, oavsett om det finns medlemsstater med undantag, gälla med följande ändringar:a) Hänvisningarna i artikel 44 till ECB:s och EMI:s uppgifter skall omfatta de uppgifter som fortfarande behöver utföras under den tredje etappen till följd av eventuella beslut från Förenade kungarikets sida att inte gå över till den etappen.b) Utöver de uppgifter som avses i artikel 47 skall ECB också lämna råd och medverka vid förberedelsen av varje beslut av rådet om Förenade kungariket som fattas enligt punkterna 10 a och 10 c.c) Bank of England skall betala sin tecknade andel av ECB:s kapital som bidrag till ECB:s driftkostnader på samma grunder som de nationella centralbankerna i medlemsstater med undantag.10. Om Förenade kungariket inte går över till den tredje etappen, får det ändra sin anmälan när som helst efter början av denna etapp. I så fall skall följande gälla:a) Förenade kungariket har rätt att gå över till den tredje etappen, förutsatt att det uppfyller de nödvändiga villkoren. Rådet skall, på begäran av Förenade kungariket och på de villkor och enligt det förfarande som anges i artikel 122.2 i detta fördrag, besluta huruvida Förenade kungariket uppfyller de nödvändiga villkoren.b) Bank of England skall betala in sin andel av det tecknade kapitalet, föra över valutatillgångar till ECB och bidra till ECB:s reserver på samma grunder som den nationella centralbanken i en medlemsstat vars undantag har upphävts.c) Rådet skall, på de villkor och enligt det förfarande som anges i artikel 123.5 i detta fördrag, fatta alla andra beslut som behövs för att göra det möjligt för Förenade kungariket att gå över till den tredje etappen.Om Förenade kungariket går över till den tredje etappen enligt bestämmelserna i detta protokoll skall punkterna 3–9 upphöra att gälla.11. Utan hinder av artiklarna 101 och 116.3 i detta fördrag och artikel 21.1 i stadgan får Förenade kungarikets regering behålla sin "ways and means"-kredit hos Bank of England om och så länge som Förenade kungariket inte går över till den tredje etappen.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 25.9.2017
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 318/12
 Recurso interposto em 30 de maio de 2017 — The GB Foods/EUIPO — Yatecomeré (YATEKOMO)
 (Processo T-336/17)
 (2017/C 318/17)
 Língua em que o recurso foi interposto:espanhol
 Partes
 Recorrente: The GB Foods, SA (L’Hospitalet de Llobregat, Espanha) (representantes: M. Buganza González e E. Torner Lasalle, advogados)
 Recorrido: Instituto da Propriedade Intelectual da União Europeia (EUIPO)
 Outra parte no processo na Câmara de Recurso: Yatecomeré, SL (Ribadumia, Espanha)
 Dados relativos à tramitação no EUIPO
 Titular da marca controvertida: Recorrente
 Marca controvertida: Marca nominativa da União Europeia «YATEKOMO» — Marca da União Europeia n.o 11 703 568
 Tramitação no EUIPO: Processo de nulidade
 Decisão impugnada: Decisão da Quinta Câmara de Recurso do EUIPO de 13/03/2017 no processo R 1506/2016-5
 Pedidos
 A recorrente conclui pedindo que o Tribunal Geral se digne:
 —
 declarar admissível o presente recurso, interposto contra decisão de 13 de março de 2017 (processo R 1506/2016-5) da Câmara de Recurso do EUIPO, e dar-lhe provimento, anulando a referida decisão bem como restabelecendo e declarando a validade da marca n.o 11 703 568 «YATEKOMO» relativamente a todos os produtos das classes 29 e 30 para os quais o registo tinha sido inicialmente pedido;
 —
 declarar que a marca «YATEKOMO» é notória;
 —
 ordenar ao EUIPO que disponibilize ao Tribunal Geral todos os documentos apresentados pela recorrente que constituem o dossiê do processo de anulação da marca «YATEKOMO» que seguiu os seus trâmites no EUIPO, a fim de que todos possam ser analisados;
 —
 condenar o EUIPO nas despesas nos termos do artigo 134.o do Regulamento de Processo do Tribunal Geral.
 Fundamentos invocados
 —
 A marca «YATEKOMO» não viola o artigo 8.o do Regulamento n.o 207/2009. A marca nominativa da União Europeia não entra em conflito com a marca espanhola mista anterior «ya te comeré el vacío que te llena».
 —
 A notoriedade adquirida pela marca n.o 11 703 568 «YATEKOMO»


text:
 1.8.2009
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 180/11
 A Bíróság (harmadik tanács) 2009. június 18-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Staatssecretaris van Financiën kontra Stadeco BV
 (C-566/07. sz. ügy) (1)
 (Hatodik HÉA-irányelv - A 21. cikk 1. pontjának c) alpontja - Kizárólag a számlán való feltüntetés miatt fizetendő adó - Jogtalanul felszámított adó helyesbítése - Jogalap nélküli gazdagodás)
 2009/C 180/17
 Az eljárás nyelve: holland
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Hoge Raad der Nederlanden
 Az alapeljárás felei
 Felperes: Staatssecretaris van Financiën
 Alperes: Stadeco BV
 Tárgy
 A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.) 21. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmezése — A számla kiállítójának tagállamában nem fizetendő adó másik tagállamra vagy harmadik államra korlátozódó tevékenység esetén — Jogtalanul felszámított adó helyesbítése
 Rendelkező rész
 1)
 Az 1991. december 16-i 91/680/EGK tanácsi irányelvvel módosított, a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 21. cikke 1. pontjának c) alpontját úgy kell értelmezni, hogy a hozzáadottérték-adót e rendelkezés alapján akkor is abban a tagállamban kell megfizetni, amelynek a hozzáadottérték-adóját a szóban forgó számlán vagy számlát helyettesítő bizonylaton feltüntetik, ha az adott tevékenység ebben a tagállamban nem adóköteles. A kérdést előterjesztő bíróságnak kell valamennyi releváns körülmény figyelembevételével megvizsgálnia, hogy melyik tagállamban kell a szóban forgó számlán feltüntetett hozzáadottérték-adót megfizetni. E vonatkozásban releváns lehet különösen a feltüntetett adókulcs, a fizetendő összeg pénzneme, a számla kiállításának nyelve, a szóban forgó számla tartalma és háttere, a számla kiállítójának és a végzett szolgáltatások igénybevevőjének letelepedési helye, valamint ezek magatartása.
 2)
 Az adósemlegesség elvével főszabály szerint nem ellentétes, ha valamely tagállam az ebben a tagállamban kizárólag a megküldött számlán való téves feltüntetése miatt fizetendő hozzáadottérték-adó helyesbítését ahhoz a feltételhez köti, hogy az adóalany a nyújtott szolgáltatások igénybevevője részére olyan módosított számlát küld, amely nem tünteti fel az említett adót, ha ez az adóalany nem hárította el időben és teljes mértékben az adóbevétel-kiesés veszélyét.
 (1) HL C 64., 2008.3.8.


type: other

text:
Statsrådets förordning om utredning och mätning... 66/2009 - Uppdaterad lagstiftning - FINLEX ®
 Du är här: Finlex › Lagstiftning › Uppdaterad lagstiftning › Vuosi 2009 › 5.2.2009/66
 5.2.2009/66
 Statsrådets förordning om utredning och mätning av elleveranser
 Denna förordning förblir i kraft. Se 117 § i L 588/2013.
 I enlighet med stadsrådets beslut, fattat på föredragning från arbets- och näringsministeriet, föreskrivs med stöd av elmarknadslagen av den 17 mars 1995 (386/1995):
 1 kap (31.3.2016/217)
 1 § (31.3.2016/217)
 1) öppenkraftleverans en elleverans där elleverantören till sin kund levererar all den el som denne behöver samt en elleverans där elleverantören balanserar skillnaden mellan kundens elproduktion och elanskaffning samt elanvändning och elleveranser genom att leverera den bristande elmängden eller ta emot elöverskottet under varje hel timme,
 2) fastkraftleverans en elleverans där elleverantören till sin kund levererar exakt den elmängd som på förhand har överenskommits för varje hel timme,
 3) balansavräkningsenhet den systemansvarige stamnätsinnehavarens verksamhetsenhet, dotterbolag eller intressebolag som sköter uppgifter i anslutning till den riksomfattande balansavräkningen,
 4) balanskraftsenhet den systemansvarige stamnätsinnehavarens verksamhetsenhet eller dotterbolag som sköter uppgifter i anslutning till det riksomfattande balansansvaret,
 5) nuvarande öppenleverantör en öppen leverantör som levererar elenergi till ett eldriftsställe före bytet av öppen leverantör,
 6) ny öppen leverantör en öppen leverantör som före bytet av öppen leverantör gjort en anmälan om att en ny öppen kraftleverans till ett eldriftsställe påbörjas och som ska överta eller har övertagit den nya öppna kraftleveransen till ett eldriftsställe;
 7) mätområde stamnätet, distributionsnät med högspänning, distributionsnät, slutet distributionsnät eller en del av dessa eller ett internt elnät inom en fastighet eller motsvarande grupp av fastigheter som utgör ett eget avräkningsområde vid balansavräkningen,
 8) nätinnehavare nätinnehavare som avses i 3 § 9 punkten i elmarknadslagen (588/2013),
 9) balansavräknare balansavräkningsenheten, den banlansansvarige och nätinnehavaren,
 10) timvismätning mätning av elmängden per varje hel timme och registrering av mätuppgiften i mätapparaturens minne,
 11) timmätningsapparatur apparatur eller en kombination av apparater som mäter elförbrukningen eller inmatningen av el i nätet per varje hel timme och registrerar uppgiften i apparaturens minne, så att uppgiften som registrerats kan läsas ur apparaturens minne via ett kommunikationsnät,
 12) gränspunktsmätning mätning av mängden el som överförs mellan två mätområden,
 13) typbelastningskurva en beräkningsmodell med hjälp av vilken en elanvändares timenergi beräknas med tanke på balansavräkningen utgående från en årsenergiuppskattning som distributionsnätsinnehavaren gjort på basis av elförbrukningen under föregående år,
 14) jämförelsekurva en timenergiserie som distributionsnätsinnehavaren beräknat för varje typbelastningskurva och tidszon för energimätning utifrån en årsenergi på 10 000 kilowattimmar,
 15) årsenergi elanvändarens uppmätta eller uppskattade elförbrukning under ett år.
 2 § (31.3.2016/217)
 Handbok om balansansvar och balansavräkning
 Den systemansvarige stamnätsinnehavaren har till uppgift att upprätthålla en handbok om balansansvar och balansavräkning. Handboken ska finnas på finska och svenska.
 2 kap (31.3.2016/217)
 En part på elmarknaden ska ha en öppen leverantör med tanke på partens elproduktion och elanskaffning samt elförbrukning och elleverans på det sätt som föreskrivs i detta kapitel.
 En öppen leverantör ska för sin öppna kraftleverans till en part på elmarknaden utse en balansansvarig, vilken genom förmedling av leverantörens öppna kraftleverans eller en obruten kedja av öppna kraftleveranser, som sträcker sig till denna part, balanserar partens elproduktion och elanskaffning samt elförbrukning och elleveranser vilka baserar sig på den ifrågavarande öppna kraftleveransen. Den balansansvarige ska på begäran till balansavräkningsenheten meddela kedjan av öppna kraftleveranser för de elmarknadsparters del vilkas balansavräkning denne sköter.
 Nätinnehavaren får avbryta elöverföringen och eldistributionen för en part på elmarknaden, om parten inte har någon öppen leverantör eller om partens öppna leverantör inte har någon balansansvarig. Distributionsnätsinnehavaren får dock inte avbryta eldistributionen till en elanvändare under den tid då el levereras till elanvändaren på basis av 102 § i elmarknadslagen.
 Ordnande av balansansvar vid ett eldriftsställe
 Elanvändaren ska ha en öppen leverantör med tanke på elförbrukningen vid vart och ett av sina eldriftsställen som anslutits till elnätet.
 En elproducent som matar in el i elnätet i överföringssyfte ska ha en öppen leverantör med tanke på elproduktionen och förbrukningen av el vid vart och ett av sina eldriftsställen. Ett andelskraftverks produktionsandelar levereras oberoende av detta till andelsinnehavarna som öppna kraftleveranser enligt det på förhand meddelade fördelningsförhållandet, om andelsinnehavaren har gjort en anmälan om detta till balanskraftsenheten (andelskraftsbehandling).
 En part på elmarknaden kan ha olika öppna leverantörer med tanke på elanvändningen och elproduktionen vid sitt eldriftsställe.
 3 § (31.3.2016/217)
 Kompletterande bestämmelser om elleverantörens och elproducentens balansansvar
 En elleverantör ska med tanke på elleveranserna och elförbrukningen i anslutning därtill ha en balansansvarig för varje mätområde till vilket elleverantören levererar el.
 En elproducent som producerar el för att matas in i elnätet i överföringssyfte och vars kraftverk med ett eller flera elproduktionsaggregat har en nominell effekt på minst en megavoltampere, ska för elproduktionen och elförbrukningen i anslutning därtill ha en balansansvarig för vart och ett av de mätområden inom vilka elproducenten verkar.
 En elleverantör och elproducent kan dock oberoende av bestämmelserna i 1 och 2 mom. ha olika balansansvariga för olika mätområden.
 För ordnande av balansansvar och balansavräkning ska elleverantörer och i 2 mom. avsedda elproducenter, innan de inleder elleveranserna till sina kunder, registrera sig hos en balansavräkningsenhet. För ordnande av balansansvar och balansavräkning ska elleverantörer dessutom, innan de påbörjar elleveranserna till ett sådant mätområde till vilket de inte tidigare har levererat el, göra en registreringsanmälan hos den som sköter balansavräkningen för mätområdet.
 4 § (31.3.2016/217)
 Kompletterande bestämmelser om distributionsnätsinnehavares balansansvar
 En distributionsnätsinnehavare ska ha en öppen leverantör med tanke på den öppna leveransen av förlustel och elsvinn inom vart och ett av sina mätområden. Distributionsnätsinnehavaren ska dessutom ha en öppen leverantör för öppen leverans av den balansavvikelse som uppstått vid balansavräkningen inom ett mätområde.
 5 § (31.3.2016/217)
 Produktionsplanerna för elproduktion och informationen om dem
 För varje elproduktionsanläggning med en nominell effekt på minst en megavoltampere ska det göras upp en produktionsplan med tanke på elproduktionen under varje balansavräkningsperiod. Den balansansvarige ska ombesörja uppgörandet av produktionsplaner och informationen om dessa till balanskraftenheten i fråga om den elproduktion som omfattas av dennes elbalans.
 Fördelningsförhållandet mellan produktionsandelarna i ett andelskraftverk som andelskraftsbehandlingen tillämpas på kan inte ändras efter det att produktionsplanerna för andelsinnehavarnas balansansvariga har meddelats till balanskraftsenheten.
 6 § (31.3.2016/217)
 Vid uppfyllandet av balansansvar och informationsutbytet i samband med det ska de förfaranden som anges i den gällande versionen av handboken om balansansvar och balansavräkning följas, om inte något annat föreskrivs i elmarknadslagen eller med stöd av den.
 3 kap (31.3.2016/217)
 Inledning och upphörande av en leverans
 Meddelanden om en öppen kraftleverans
 En öppen leverantör är skyldig att meddela den som sköter balansavräkningen för den andra parten i leveransen att en öppen kraftleverans börjar eller att en öppen kraftleverans upphör. Meddelandet ska dessutom göras till nätinnehavaren för en part som anslutit sig till elnätet, om denne inte sköter partens balansavräkning. Om den öppna leverantören inte tidigare haft någon leverans till mätområdet i fråga, ska ett meddelande göras också till den som sköter den öppna leverantörens egen balansavräkning. Meddelandet ska innehålla en specifikation av det objekt till vilket el levereras, den öppna leverantörens avtalsbeteckning samt tidpunkten för inledande och upphörande av leverans.
 En distributionsnätsinnehavare är skyldig att till den nuvarande öppna leverantören för en part som anslutit sig till dennes distributionsnät förmedla ett meddelande där en ny öppen leverantör underrättar en part om inledandet av sin öppna leverans.
 Meddelanden om en fast kraftleverans
 En part i en fast kraftleverans är skyldig att vid inledningen av ett nytt leveransförhållande till sin balansansvarige meddela de uppgifter som behövs för identifiering av leveransförhållandet.
 En part i en fast kraftleverans är skyldig att innan en leverans börjar meddela sin balansansvarige en partsvis specificerad summauppgift om de fasta kraftleveranser som parten har skaffat och levererat samt sin öppna leverantör en summauppgift om de fasta kraftleveranser som parten har skaffat och levererat.
 Den balansansvarige är skyldig att till balansavräkningsenheten meddela en partsvis specificerad summauppgift om den balansansvariges fasta kraftleveranser som ingår i dennes elbalans och som påverkar elbalanserna mellan de balansansvariga.
 Den nuvarande öppna leverantörens meddelande om fortsatt leverans i distributionsnätet
 Den nuvarande öppna leverantören för en part som anslutit sig till distributionsnätet ska efter att ha mottagit ett meddelande enligt 1 § 2 mom. meddela distributionsnätsinnehavaren, om en ny leverans till parten inte kan påbörjas. En öppen leverantör får göra meddelandet som avses i denna paragraf endast om parternas gällande temporära elförsäljningsavtal eller uppsägningstiden för parternas tills vidare gällande elförsäljningsavtal löper ut senare än den meddelade tidpunkten för inledning av en ny leverans.
 Distributionsnätsinnehavarens meddelanden till en ny öppen leverantör vid byte av öppen leverantör
 Distributionsnätsinnehavaren ska lämna en ny öppen leverantör en bekräftelse på att en leverans inleds. Distributionsnätsinnehavaren är skyldig att till den nya öppna leverantören bekräfta uppgiften om att en leverans börjar också i det fall att den nuvarande öppna leverantören försummar sin informationsskyldighet enligt 3 § i fråga om avtalets giltighet. En gällande uppskattning av årsenergin vid eldriftsstället ska fogas till bekräftelsen.
 Distributionsnätsinnehavaren ska i stället för den bekräftelse som avses i 1 mom. lämna den nya öppna leverantören ett meddelande om att dennes leverans inte kan påbörjas, om
 1) den nuvarande öppna leverantören har lämnat distributionsnätsinnehavaren ett meddelande om fortsatt leverans enligt 3 §,
 2) den elförbrukare som antecknats som andra part till leveransen skriftligen meddelat distributionsnätsinnehavaren att han bestrider giltigheten av elförsäljningsavtalet i fråga och meddelat detta separat till den nya öppna leverantören.
 Distributionsnätsinnehavaren är skyldig att meddela den nya öppna leverantören för en part som anslutit sig till distributionsnätet mätvärdet vid den tidpunkt då leveransen börjar samt att lämna denne en balansenergiprognos och en årsenergiuppskattning som baserar sig på mätvärdet. Om mätapparaturen vid ett eldriftsställe byts ut i samband med byte av öppen leverantör, ska distributionsnätinnehavaren dessutom underrätta den nya öppna leverantören om bytet av mätapparatur.
 Distributionsnätsinnehavarens meddelanden till en ny öppen leverantör, när den öppna kraftleveransen inte fortsätter
 Distributionsnätsinnehavaren ska meddela den nya öppna leverantören, om dennes redan inledda öppna kraftleverans inte kan fortsättas, då den elanvändare som antecknats som andra part till leveransen skriftligen meddelat distributionsnätsinnehavaren att han bestrider giltigheten av elförsäljningsavtalet i fråga och meddelat detta separat till den nya öppna leverantören. Distributionsnätsinnehavaren ska förmedla elförbrukarens meddelande till den nya öppna leverantören.
 Kompletterande skyldigheter för en ny öppen leverantör
 En ny öppen leverantör ska med tanke på balansavräkningen lämna distributionsnätsinnehavaren ett meddelande om att en öppen kraftleverans återkallats, när
 1) det elförsäljningsavtal som utgjorde grunden för den nya öppna kraftleveransen upphävts på basis av att avtalsparten använt sig av sin rätt enligt 6 kap. 14 § i konsumentskyddslagen (38/1978) att frånträda elförsäljningsavtalet,
 2) den elanvändare som antecknats som andra part till en ny öppen kraftleverans meddelat den nya öppna leverantören att han bestrider giltigheten av elförsäljningsavtalet i fråga,
 3) distributionsnätsinnehavaren har förmedlat det meddelande som avses i 4 § 2 mom. 2 punkten och 5 § till den nya öppna leverantören.
 Försummelse av meddelandet enligt 1 mom. förhindrar inte vidtagandet av sådana åtgärder som återkallandet av den öppna kraftleveransen förutsätter.
 Den nya öppna leverantören ska efter att ha mottagit bekräftelsen enligt 4 § 1 mom. kontrollera att uppgifterna om avtalsförhållandet i bekräftelsen stämmer överens med det elförsäljningsavtal som leverantören anmält till distributionsnätsinnehavaren. Den nya öppna leverantören ska med det snaraste klara upp och rätta till eventuella oklarheter kring ingåendet av avtal och inledandet av en öppen kraftleverans.
 4 kap (31.3.2016/217)
 Balansavräkningens syfte och den metod som den baserar sig på
 Syftet med balansavräkningen är att utreda elleveranser som genomförts under varje hel timme, så att som slutresultat av avräkningen för var och en av de elmarknadsparter som för vilka balansavräkning ska utföras skapas kraftbalans för elförbrukning och elleveranser samt, om partens kraftbalans omfattar elproduktion och elanskaffning, en kraftbalans för elproduktion och elanskaffning samt räknas fram deras balansavvikelser under ifrågavarande hel timme. Med tanke på de öppna kraftleveranserna till distributionsnätsinnehavaren skapas en separat kraftbalans för både förlusten och svinnet inom mätområdet och för mätområdets balansavvikelse. För en part på elmarknaden från vars eldriftsställe el matas in i elnätet för överföring skapas dock inte någon separat kraftbalans för elproduktion och elanskaffning, om den nominella effekten i elproduktionsaggregat vid eldriftsstället eller flera elproduktionsaggregat som bildar ett kraftverk understiger en megavoltampere.
 Balansavräkningsperioden är en hel timme.
 Balansavräkningen ska basera sig på timvis mätning. I fråga om minuthandeln med el kan det dock i fråga om distributionsnätet tillämpas en kombination av en annan mätmetod och en typbelastningskurva enligt vad som föreskrivs nedan.
 Vid balansavräkningen och informationsutbytet i samband med det ska de förfaranden som anges i den gällande versionen av handboken om balansansvar och balansavräkning följas, om inte något annat föreskrivs i elmarknadslagen eller med stöd av den.
 Mätområdet
 Vid balansavräkning utgör mätområdet ett avräkningsområde. Vid en punkt i elnätet där elektriciteten övergår från ett mätområde till ett annat ska gränspunktsmätning utföras.
 En nätinnehavares elnät utgör ett mätområde. En elnätsinnehavare kan också bilda flera mätområden av sitt elnät.
 Den balansansvarige kan komma överens med balansavräkningsenheten och den nätinnehavare till vars elnät det interna elnät inom den fastighet eller grupp av fastigheter som är i den balansansvariges besittning är anslutet, att hans elnät eller en del av det ska utses till mätområde. På den balansansvarige tillämpas då bestämmelserna om nätinnehavare i 2 kap. 1 § och 3 § i detta kapitel.
 Innehavaren av ett internt elnät inom en fastighet eller motsvarande grupp av fastigheter som inte är balansansvarig kan komma överens med balansavräkningsenheten och den nätinnehavare till vars elnät det interna elnät inom den fastighet eller grupp av fastigheter som är i den balansansvariges besittning är anslutet, att hans elnät eller en del av det ska utses till mätområde. Om uppgifterna och ansvaret för en upprätthållare av ett sådant mätområde avtalas i ett avtal mellan balanskraftsenheten och upprätthållaren av mätområdet.
 Mätområdet ska registreras hos balanskraftsenheten.
 Nätinnehavarens uppgifter vid balansavräkningen
 Nätinnehavaren ska organisera balansavräkningen och det informationsutbyte som sammanhänger med den för de öppna kraftleveranserna inom sitt mätområde och för den el som överförts mellan mätområdena samt, om mätområdet omfattar distributionsnät, organisera den utjämningsberäkning mellan detaljisterna inom mätområdet som tillämpningen av typbelastningskurvor förutsätter.
 Nätinnehavarens uppgift vid balansavräkningen är att inom sitt mätområde räkna ut de totala leveransmängder som omfattas av timvis mätning för en part som verkar inom mätområdet i fråga och för vilken balansavräkning ska utföras. Om mätområdet inbegriper distributionsnät, ska distributionsnätsinnehavaren dessutom inom sitt mätområde räkna kraftbalans för förlust och svinn samt de totala leveransmängder som grundar sig på en kombination av mätning och typbelastningskurva för varje typförbrukargrupp.
 För balansavräkning ska nätinnehavaren meddela balansavräkningsenheten
 1) de totala leveransmängder som omfattas av timvis mätning för en part som verkar inom mätområdet och för vilken balansavräkning ska utföras,
 2) uppgifter per produktionsenhet om produktionen hos de parter inom mätområdet för vilka balansavräkning ska utföras,
 3) uppgifter om summan av gränspunktsmätningar inom sitt mätområde i förhållande till andra mätområden, och
 4) om mätområdet inbegriper distributionsnät, distributionsnätsinnehavarens kraftbalans för förlust och svinn inom mätområdet samt de totala leveransmängder inom mätområdet som grundar sig på en kombination av mätning och typbelastningskurva.
 För uppfyllandet av balansansvar och för fakturering ska nätinnehavaren meddela de parter inom sitt mätområde för vilka balansavräkning ska utföras parternas sådana leveranser inom mätordet per eldriftsställe eller per mätning vilka omfattas av timmätning och som räknats fram i samband med balansavräkningen.
 För uppfyllandet av balansansvar och för fakturering ska distributionsnätinnehavaren meddela detaljister inom dennes mätområde parternas totala leveranser per typförbrukargrupp som baserar sig på kombinationen av mätning och typbelastningskurva och som räknats fram i samband med balansavräkningen.
 Den balansansvariges uppgifter vid balansavräkningen
 Den balansansvarige ska organisera balansavräkningen och det informationsutbyte som hänger samman med den för de parter för vilka balansavräkning ska utföras och för vilka den är balansansvarig.
 Den balansansvariges uppgifter vid balansavräkningen är att
 1) räkna fram balansavvikelser för var och en av de parter som omfattas av dess kraftbalans och för vilka en balansavräkning ska utföras,
 2) utreda de fasta kraftleveranserna för de parter som omfattas av dess kraftbalans och för vilkas del balansavräkning ska utföras,
 3) uppdatera de strukturella uppgifterna om de parter som omfattas av dess kraftbalans och för vilka balansavräkning ska utföras vilka har samband med uppfyllandet av balansansvar och balansavräkningen.
 För balansavräkning ska den balansansvarige meddela balansavräkningsenheten
 1) uppgifter om de fasta kraftleveranserna för de parter inom dess kraftbalanser för vilka balansavräkning ska utföras,
 2) de strukturella uppgifter om de parter som omfattas av dess kraftbalans och för vilka balansavräkning ska utföras vilka har samband med uppfyllandet av balansansvar och balansavräkningen.
 För uppfyllandet av balansansvar och för fakturering ska den balansansvarige meddela balansavvikelser för var och en av de parter som omfattas av dess kraftbalans och för vilka balansavräkning ska utföras samt de fasta kraftleveranser som dessa är parter till.
 Balansavräkningsenhetens uppgifter vid balansavräkningen
 Balansavräkningsenheten har till uppgift att vid balansavräkningen utreda den riksomfattande kraftbalansen samt de balansansvarigas elbalanser på sådant sätt att balansavräkningen resulterar i balansavvikelser mellan balanskraftsenheten och de balansansvariga samt balansavvikelser mellan det riksomfattande marknadsbalansområdet och marknadsbalansområden i grannländerna. Balansavräkningsenheten ska ordna utredningen av fasta kraftleveranser i fråga om de fasta kraftleveranser som påverkar elbalanserna mellan de balansansvariga eller sker via elledningar som passerar landets gränser. Balansavräkningsenheten har dessutom till uppgift att se till att parterna på elmarknaden till sitt förfogande får de uppgifter om parternas egen elanskaffning och egna kraftleveranser som utretts vid balansavräkningen.
 Balansavräkningsenheten ska ge
 1) balansavräknaren de preliminära och slutliga uppgifter om balansavräkningen som har anknytning till utförandet av dess balansavräkningsuppgift,
 2) den balansansvarige preliminära och slutliga uppgifter om elleveranser mellan balanskraftsenheten och den balansansvarige,
 3) parter på elmarknaden de preliminära och slutliga balansavräkningsuppgifter om parterna själva som balansavräknarna lämnat,
 4) utländska parter preliminära och slutliga uppgifter om elleveranser som överskrider gränsen till det riksomfattande marknadsbalansområdet.
 Behandlingen av el vid balansavräkningen när elförbrukarens elförsäljningsavtal upphävs eller när elförbrukaren bestrider elförsäljningsavtalets giltighet
 En ny öppen leverantör ansvarar på basis av den inledda nya öppna kraftleverans som inskrivits i kraftbalansen för elen tills den öppna kraftleveransen övertagits av en annan öppen leverantör eller kraftleveransen till elförbrukaren upphör då
 1) det elförsäljningsavtal som konsumenten ingått upphävs eftersom denne använt sig av sin rätt enligt 6 kap. 14 § i konsumentskyddslagen att frångå elförsäljningsavtalet,
 2) elleveransen återkallas på grund av den nya öppna leverantörens ogrundade eller felaktiva meddelande,
 3) elanvändaren har genom ett skriftligt meddelande till distributionsnätsinnehavaren bestridit giltigheten av elförsäljningsavtalet om ny öppen kraftleverans som inletts,
 4) en ny öppen leverantör har meddelat distributionsnätsinnehavaren att elanvändaren bestridit giltigheten av ett elförsäljningsavtal om ny öppen kraftleverans som inletts.
 Om en öppen kraftleverans i ett sådant fall som avses i 1 mom. 1 eller 2 punkten återtas av den nuvarande öppna leverantören, upptas den el som elförbrukaren använder dock i den nuvarande öppna kraftleverantörens kraftbalans till den del det är möjligt att göra ändringar i kraftbalanserna inom ramen för tidsfristerna för balansavräkningen.
 Om en öppen kraftleverans i ett sådant fall som avses i 1 mom. 3 eller 4 punkten återtas av den nuvarande öppna leverantören, upptas den el som elförbrukaren använder dock i den nuvarande öppna kraftleverantörens kraftbalans till den del det är möjligt att göra ändringar i kraftbalanserna inom ramen för tidsfristerna för balansavräkningen, om den nuvarande öppna leverantören åtagit sig ansvaret för elanvändarens öppna kraftleverans.
 Efter att ha fått meddelandet enligt 1 mom. ska distributionsnätsinnehavaren utan dröjsmål instruera elförbrukaren om de åtgärder genom vilka denne kan undvika ett avbrott i elleveranserna.
 7 § (31.3.2016/217)
 Behandlingen av en leverans som avses i 102 § i elmarknadslagen vid balansavräkningen
 Den el som distributionsnätsinnehavaren leverat till elanvändaren enligt 102 § i elmarknadslagen upptas i distributionsnätsinnehavarens kraftbalans för förluster och svinn, om distributionsnätsinnehavaren för elleveransen inte anvisat en annan öppen leverantör i vars kraftbalans elen kan upptas.
 8 § (31.3.2016/217)
 Kompletterande skyldigheter
 Utöver vad som bestäms i denna förordning är parterna på elmarknaden skyldiga att på begäran meddela nätinnehavaren, den som utför balansavräkningen för parten, balansavräkningsenheten och balanskraftsenheten uppgifter som gäller produktion, anskaffning, användning och leveranser av el, om erhållandet av uppgifterna är motiverat med tanke på balansavräkningen eller för att den andra parten ska kunna uppfylla sitt balansansvar. Balansavräknaren är dessutom skyldig att bistå balansavräkningsenheten vid korrigeringen av felaktiga balansavräkningsuppgifter, om uppgörandet av den riksomfattande balansavräkningen kräver detta.
 Tillämpning av typbelastningskurvor vid balansavräkningen
 Användning av typbelastningskurvor som grund för balansavräkningen i distributionsnätet
 Balansavräkningen för minuthandeln med el i distributionsnätet ska i fråga om ett eldriftsställe basera sig på en kombination av typbelastningskurva och någon annan mätmetod än timvis mätning, om eldriftsstället inte har utrustats med timmätningsapparatur.
 Distributionsnätsinnehavaren fastställer vilken typbelastningskurva som tillämpas på varje eldriftsställe.
 Användning av typbelastningskurvor som grund för balansavräkningen
 Balansavräkningen för minuthandeln med el ska i fråga om ett eldriftsställe basera sig på en kombination av typbelastningskurva och någon annan mätmetod än timvis mätning, om eldriftsstället inte har utrustats med timmätningsapparatur och ansvaret för eldriftsställets öppna kraftleverans vilar på någon annan elförsäljare än en sådan leveransskyldig elförsäljare som avses i 21 § i elmarknadslagen.
 Typförbrukargrupp
 De eldriftsställen som omfattas av förfarandet med typbelastningskurva ska indelas i följande typförbrukargrupper:
 1) grupp 1: eldriftsställen som används som stadigvarande bostäder och där elektriciteten huvudsakligen förbrukas för boendeändamål och elförbrukningen uppgår till högst 10 000 kilowattimmar per år,
 2) grupp 2: eldriftsställen som används som stadigvarande bostäder och där elektriciteten huvudsakligen förbrukas för boendeändamål och elförbrukningen överskrider 10 000 kilowattimmar per år,
 3) grupp 3: andra än till grupp 1 eller 2 hörande eldriftsställen.
 Ett eldriftsställe för fastighetsel i en bostadsfastighet ska hänföras till grupp 1, om lägenheterna i fastigheten i det fall att de omfattas av förfarandet med typbelastningskurva huvudsakligen ska hänföras till grupp 1. Annars ska eldriftsstället hänföras till grupp 2.
 Distributionsnätsinnehavaren kan byta typförbrukargrupp för ett eldriftsställe högst en gång per år, om syftet med elförbrukningen ändras eller eldriftsställets elförbrukning med minst fem procent överskrider eller underskrider den gräns som nämns i 1 mom. 1 eller 2 punkten.
 Hur en typbelastningskurva som baserar sig på entidsmätning tillämpas på typförbrukargrupperna
 På ett eldriftsställe i grupp 1 med entidsmätning tillämpas en jämförelsekurva som har beräknats på basis av typbelastningskurvan i bilaga 1.
 På ett eldriftsställe i grupp 2 med entidsmätning tillämpas en jämförelsekurva som har beräknats på basis av typbelastningskurvan i bilaga 2.
 På ett eldriftsställe i grupp 3 med entidsmätning tillämpas en jämförelsekurva som har beräknats på basis av typbelastningskurvan i bilaga 3.
 Hur en typbelastningskurva som baserar sig på tvåtidsmätning tillämpas på typförbrukargrupperna
 Balansavräkningen för ett eldriftsställe som omfattas av förfarandet med typbelastningskurva ska basera sig på tvåtidsmätning, om eldriftsstället har tvåtidsmätning av elförbrukningen. Vid tvåtidsmätningen används den tidsfördelning som distributionsnätsinnehavaren på ansvarsområdet i fråga tillämpar.
 Distributionsnätsinnehavaren ska räkna ut jämförelsekurvor för varje eldriftsställe som avses i 1 mom. med hjälp av en jämförelsekurva som baserar sig på entidsmätning enligt bilagorna 1–3. Vid denna beräkning omvandlas timenergin i jämförelsekurvan för entidsmätning så att 10 000 kilowattimmar erhålls som årsenergi för jämförelsekurvan för varje tidszon vid tvåtidsmätningen.
 Temperaturkorrigering
 Till den del utomhustemperaturen på distributionsnätsinnehavarens ansvarsområde avviker från den temperatur som har använts som grund för en typbelastningskurva enligt bilaga 2, omvandlas timenergin i typbelastningskurvan för grupp 2 i enlighet med bilaga 4.
 När temperaturavvikelsen beräknas ska man använda medelvärdet av de utomhustemperaturer som kl. 9 respektive mätningsdag och föregående dag uppmättes vid den officiella mätpunkten på ansvarsområdet. Distributionsnätsinnehavaren kan tillämpa också en annan metod för temperaturmätning vid beräkningen av temperaturavvikelse, om distributionsnätsinnehavarens ansvarsområde är geografiskt så omfattande att resultatet från en enda mätpunkt inte med tillräcklig exakthet kan beskriva genomsnittstemperaturen på ansvarsområdet eller om det inom ansvarsområdet inte finns en officiell mätpunkt som tillräckligt exakt skulle beskriva genomsnittstemperaturen på ansvarsområdet. Distributionsnätsinnehavaren ska lämna temperaturuppgifterna till detaljisterna på sitt ansvarsområde, om distributionsnätsinnehavaren vid beräkningen av temperaturavvikelser tillämpar någon annan temperaturkorrigeringsmetod än den som baserar sig på officiella mätpunkter. (31.3.2016/217)
 Distributionsnätsinnehavaren ska publicera identifikationsuppgifterna för den officiella mätpunkt som används eller en beskrivning av den temperaturkorrigeringsmetod som används som alternativ till officiella mätpunkter.
 Beräkning av timenergin för typförbrukargrupperna
 En typförbrukargrupps timenergi ska beräknas i balansavräkningen för varje timme genom att jämförelsekurvans värde multipliceras med förhållandet mellan den uppskattning av årsenergin i kilowattimmar som har gjorts för de eldriftsställen som hör till typförbrukargruppen och 10 000 kilowattimmar. Jämförelsekurvorna tillämpas utgående från uppskattningen av årsenergin för varje tidszon.
 I fråga om grupp 2 korrigeras den uppskattning av årsenergin som nämns i 1 mom. innan timenergin beräknas, så att den motsvarar bastemperaturen i bilaga 4 på sådant sätt att uppskattningen av årsenergin multipliceras med förhållandet mellan energin i jämförelsekurvan för mätningsperioden och energin i den temperaturkorrigerade jämförelsekurvan. I fråga om grupp 2 kan uppskattningen av årsenergi också korrigeras med hjälp av distributionsnätsinnehavarens beräkningskoefficient för ansvarsområdet i fråga som har bildats på ett sätt som branschen har kommit överens om. Distributionsnätsinnehavaren ska publicera en beskrivning av den metod som han använt vid beräkningen av timenergier.
 3 mom. har upphävts genom F 31.3.2016/217. (31.3.2016/217)
 Utjämningsberäkning
 Distributionsnätsinnehavaren ska årligen i fråga om varje detaljists kunder utreda skillnaderna mellan de sammanlagda energimängder som har beräknats och uppmätts i förfarandet med typbelastningskurva (utjämningsberäkning). Summan av dessa skillnader gottgörs och debiteras mellan de detaljister som är verksamma i distributionsnätet. (31.3.2016/217)
 Vid utjämningsberäkningen ska för varje eldriftsställe som omfattas av förfarandet med typbelastningskurva utredas skillnaden mellan den energimängd som baserar sig på den uppmätta elförbrukningen vid eldriftsstället och den, utgående från årsenergin uppskattade, energimängd som används i elbalanserna för varje timme under beräkningsperioden. Gottgörelsen eller debiteringen per eldriftsställe utgörs därvid av summan av de timvisa skillnaderna under beräkningsperioden. Som priset på skillnaden mellan energimängden per varje timme används det pris på den timprodukt i den dagliga handeln som baserar sig på den fysiska elleveransen, vilket i elbörsen bildats inom det finska prisområdet under timmen i fråga.
 Lokal typbelastningskurva
 Om en kundgrupps elanvändning i betydande grad avviker från de tidsmässiga variationerna vid elanvändning enligt typbelastningskurvan, kan distributionsnätsinnehavaren ta i bruk en lokal typbelastningskurva för kundgruppen i fråga. När distributionsnätsinnehavaren överväger att ta i bruk en lokal typbelastningskurva, ska denne beakta vad som bestäms i 74 § 2 mom. i elmarknadslagen.
 Distributionsnätsinnehavaren ska senast en månad innan en lokal typbelastningskurva tas i bruk meddela Energimyndigheten grunderna för hur typbelastningskurvan bestäms samt motiveringar för att den är nödvändig. Samtidigt ska distributionsnätsinnehavaren meddela de detaljister som är verksamma på ansvarsområdet och de balansansvariga att en lokal typbelastningskurva tas i bruk.
 Mätning av elleveranser i elnätet och i en fastighets interna elnät
 1 § (8.8.2013/587)
 1 § har upphävts genom F 8.8.2013/587.
 Utrustande av ett eldriftsställe med mätapparatur i elnätet
 Ett eldriftsställe som har anslutits till ett distributionsnät ska utrustas med mätapparatur som mäter elförbrukningen. Om elanslutningen omfattar flera eldriftsställen till vilka el säljs via ett elnät, ska varje eldriftsställe separat utrustas med mätapparatur.
 Mätapparatur är inte obligatorisk i nätinnehavarens elutrustningar som har anslutits till elnätet och inte i eldriftsställen med huvudsäkringar som är mindre än 3 x 25 ampere, om elförbrukningen vid eldriftsstället kan uppskattas tillräckligt exakt.
 Utrustande av en elproduktionsanläggning i elnätet med mätapparatur
 En elproduktionsanläggning som matar in el i elnätet för att överföras via nätet, ska utrustas med mätapparatur. Ett elproduktionsaggregat med en nominell effekt på högst 100 kilovoltampere eller ett kraftverk som består av flera elproduktionsaggregat och vars nominella effekt är högst 100 kilovoltampere, behöver dock inte utrustas med någon separat mätningsapparatur, om det eldriftsställe där elproduktionsaggregatet eller kraftverket finns har försetts med timmätningsapparatur som är kapabel att mäta både mängden el som tagits ut från nätet och mängden el som matats in i nätet.
 Bestämmelsen i 1 mom. tillämpas inte på nätinnehavarens reservkraftsaggregat som endast tillfälligt har anslutits till elnätet.
 Allmänna krav på mätapparatur och mätningssystem i elnätet
 Mätningen av elförbrukningen och av den småskaliga elproduktionen ska basera sig på timvis mätning samt på fjärravläsning av mätapparaturen (obligatorisk timvis mätning).
 Distributionsnätsinnehavaren kan göra avvikelse från obligatorisk timvis mätning vid högst 20 procent av eldriftsställena i distributionsnätet, om det eldriftsställe som omfattas av avvikelsen
 1) är utrustat med huvudsäkringar som är högst 3 x 25 ampere,
 2) är utrustat med huvudsäkringar som är större än 3 x 25 ampere, elförbrukningen vid eldriftsstället är högst 5 000 kilowattimmar per år och elen till eldriftsstället köps under de villkor som avses i 21 § i elmarknadslagen.
 Distributionsnätsinnehavaren ska uppgöra en plan för ordnande av mätningen i distributionsnätet så att kraven i denna paragraf uppfylls. Planen ska tillställas elmarknadsmyndigheten.
 Funktionella krav på timmätningsapparatur och nätinnehavarens datasystem för behandling av mätningsuppgifter i elnätet
 Den timmätningsapparatur som installeras på ett eldriftsställe och nätinnehavarens datasystem för behandling av mätuppgifter ska ha minst följande egenskaper:
 1) de uppgifter som mätapparaturen registrerat ska kunna läsas ur apparaturens minne via ett kommunikationsnät (fjärravläsningsegenskap),
 2) mätapparaturen ska registrera tidpunkterna för när en spänningslös period som överstiger tre minuter börjar och slutar,
 3) mätapparaturen ska vara kapabel att ta emot och verkställa eller förmedla vidare sådana kommandon för styrning av belastningen som sänds via kommunikationsnätet,
 4) mätuppgifterna samt uppgifterna om spänningslösa perioder ska lagras i nätinnehavarens datasystem för behandling av mätuppgifter i vilket de timvisa mätuppgifterna ska bevaras i minst sex år och uppgifterna om spänningslösa perioder i minst två år,
 5) i fråga om mätapparaturen och nätinnehavarens datasystem för behandling av mätuppgifter ska dataskyddet vara säkerställt på behörigt sätt.
 2 mom. har upphävts genom F 31.3.2016/217. (31.3.2016/217)
 5 a § (31.3.2016/217)
 Mätanordningar i elnätet som tillhandahålls på separat beställning
 Nätinnehavaren ska på separat beställning från kunden tillhandhålla denne
 1) timmätningsapparatur med standardiserad anslutning för uppföljning av elförbrukningen i realtid,
 2) timmätningsapparatur för separat mätning av elproduktionen i ett elproduktionsaggregat eller kraftverk, vars utrustande med separat mätapparatur är inte obligatoriskt,
 3) timmätningsapparatur för separat mätning av elleveranser till en laddningspunkt för eldrivna fordon.
 Av det objekt som avses i 2 och 3 punkten ska för balansavräkning bildas ett eget eldriftsställe.
 Avläsning av mätapparaturen i elnätet
 Timmätningsapparaturen på ett eldriftsställe ska avläsas minst en gång per dygn. Annan mätapparatur än timmätningsapparaturen på ett eldriftsställe ska avläsas minst fyra gånger per år. Distributionsnätsinnehavaren ansvarar för minst en årlig avläsning av annan mätapparatur än timmättningsapparaturen.
 Distributionsnätsinnehavaren har rätt att uppskatta eldriftsställets elförbrukning utgående från eldriftsställets tidigare elförbrukning, om
 1) någon avläsning av mätapparaturen inte har kunnat utföras på grund av ett fel i mätapparaturen,
 2) mätuppgifterna inte finns tillgängliga på grund av en störning i dataöverföringen för den fjärravläsbara mätapparaturen,
 3) slutförbrukaren har ansvaret för avläsning av mätapparaturen, och denne inte har meddelat det avlästa värdet för faktureringsperioden i fråga,
 4) mätapparaturen är placerad så att nätinnehavaren inte har tillträde till den och slutförbrukaren inte inom en skälig frist, som nätinnehavaren har ställt, har lämnat nätinnehavaren det avlästa värdet efter att nätinnehavaren begärt uppgift om värdet.
 Distributionsnätinnehavaren ska offentliggöra en redogörelse för den metod som den tillämpar vid uppskattningen av elförbrukningen vid ett eldriftsställe.
 Nätinnehavaren kan komma överens med elanvändaren och elleverantören om avläsning av mätapparaturen på ett sätt som kompletterar denna förordning.
 Avläsning av mätapparaturen i elnätet vid byte av elförsäljare
 Mätapparaturen ska avläsas vid byte av öppen elleverantör för ett eldriftsställe.
 Distributionsnätsinnehavaren har rätt att vid byte av öppen elleverantör utgående från eldriftsställets tidigare elförbrukning uppskatta mätvärdena hos annan mätapparatur än timmätningsapparturen, om kunden inte efter att nätinnehavaren begärt uppgift om avläst värde inom en skälig av nätinnehavaren ställd frist har lämnat nätinnehavaren det avlästa värdet eller om mätapparaturen är placerad så att kunden inte har tillträde till den. Som grund för uppskattningen kan också användas en avläsning av mätapparaturen som har gjorts sedan den öppna elleverantören bytts och som distributionsnätsinnehavaren har utfört innan kunden har fått slutfakturan från den tidigare öppna elleverantören. Distributionsnätinnehavaren ska offentliggöra en redogörelse för den metod som den tillämpar vid bedömningen av elförbrukningen på ett eldriftsställe.
 Kundens rätt att utnyttja uppgifterna om sin egen elförbrukning
 Nätinnehavarens kund har utan att betala någon separat ersättning rätt att till sitt förfogande få mätuppgifterna om sin egen elförbrukning vilka nätinnehavaren har samlat från mätapparaturen på kundens eldriftsställe. De uppgifter som timmätningsapparaturen har registrerat ska ställas till kundens förfogande senast när uppgifterna överlämnas eller är färdiga att överlämnas till elleverantören. Uppgifterna lämnas per eldriftsställe eller per mätning i en sådan form som motsvarar det förfarande som allmänt tillämpas inom branschen och av nätinnehavaren.
 För att mätuppgifter ska kunna lämnas ut till någon annan part än den som anges i denna förordning krävs kundens samtycke.
 Utrustande av en lägenhet med mätapparatur när elen säljs via en fastighets interna elnät
 Separata bostadslägenheter och affärslokaler i en nybyggnad ska utrustas med mätapparatur som mäter elförbrukningen, om el säljs till elanvändare via ett internt elnät i en fastighet eller en motsvarande fastighetsgrupp. Mätningen av elförbrukningen ska då organiseras så att när elanvändaren vill byta elförsäljare, den elförbrukning som den lägenhetsbaserade mätapparaturen har mätt, på ett enkelt och tekniskt tillförlitligt sätt både kan fogas till och skiljas från den totala förbrukning som uppmätts i fastigheten eller i motsvarande fastighetsgrupp genom utnyttjande av de mätimpulser som mätapparaturen sänder eller dess fjärravläsningsegenskap. Mätningen ska också organiseras så att de kostnader den medför är så små som möjligt för elanvändarna och elförsäljarna.
 Bestämmelserna i 1 mom. tillämpas också på en fastighet eller en motsvarande fastighetsgrupp vars interna elnät ändras så att el efter ändringen säljs till elanvändarna via fastighetens interna elnät.
 Avvikelse får göras från bestämmelserna i 1 och 2 mom. när det är fråga om
 1) fastigheter med bostäder som huvudsakligen används för specialboende,
 2) fastigheter med lägenheter som huvudsakligen används för fritidsboende, dock inte en fritidsbostad som är i användning året om samt på en fritidsbostad i en fastighet eller en motsvarande fastighetsgrupp som besitts av ett bostads- eller fastighetsaktiebolag och består av flera separata fritidsbostäder,
 3) fastigheter som i huvudsak används av sjukhus, åldrings- eller vårdhem, läroanstalt, fängelse, garnison eller en annan inrättning som är i jämförbart bruk,
 4) gårdsbrukslägenheter,
 5) inkvarteringsrörelser och tidsandelsobjekt,
 6) lägenheter eller andra utrymmen med huvudsäkringar som är mindre än 3 x 25 ampere, om lägenhetens eller utrymmets elförbrukning kan uppskattas tillräckligt exakt.
 Avläsning av mätapparatur i en fastighets interna elnät
 På avläsningen av mätapparatur som hör till en fastighets eller motsvarande fastighetsgrupps interna elnät tillämpas i tillämpliga delar vad som föreskrivs i 6 och 7 § om avläsning av mätapparatur på ett eldriftsställe som har anslutits till ett distributionsnät och vad som föreskrivs i 8 § om kundens rätt till utnyttjande av uppgifterna om sin egen elförbrukning. En elanvändare har rätt att till sitt förfogande få uppgifterna om den elförbrukning som uppmätts i en lägenhet som elanvändaren besitter också i det fall att faktureringen av elinköpet i elanvändarens fall inte grundar sig på uppmätt elförbrukning.
 Tidsfördelningen i fråga om mättjänster i distributionsnät
 Allmän tidsfördelning i fråga om mättjänster
 Distributionsnätsinnehavaren ska erbjuda kunderna inom sitt ansvarsområde mättjänster enligt den allmänna tidsfördelningen.
 Mättjänster enligt den allmänna tidsfördelningen är
 1) mättjänst som baserar sig på timvis mätning,
 2) mättjänst för entidsöverföring,
 3) mättjänst för tvåtidsöverföring som grundar sig på natt- och dagenergi,
 4) mättjänst för säsongöverföring som grundar sig på vintervardagsenergi och annan energi.
 Riksomfattande tidsfördelning i fråga om mättjänster
 En distributionsnätsinnehavare kan, om denne så önskar, tillämpa den riksomfattande tidsfördelningen i fråga om mättjänster (mättjänster enligt den riksomfattande tidsfördelningen) som sådan allmän tidsfördelning i fråga om mättjänster som avses i 1 §.
 Mättjänster enligt den riksomfattande tidsfördelningen är
 3) riksomfattande mättjänst för tvåtidsöverföring vilken grundar sig på natt- och dagenergi; med dagenergi avses den energi som förbrukas alla veckodagar mellan klockan 7 och 22; energi som förbrukas annan tid är nattenergi,
 4) riksomfattande mättjänst för säsongöverföring som grundar sig på vintervardagsenergi och annan energi; med vintervardagsenergi avses energi som förbrukas från den 1 november till den 31 mars från måndag till lördag mellan klockan 7 och 22; energi som förbrukas under andra tider är annan energi.
 Lokal tidsfördelning i fråga om mättjänster
 Distributionsnätsinnehavaren kan utöver mättjänster med allmän tidsfördelning också erbjuda kunderna inom sitt ansvarsområde mättjänster som grundar sig på lokal tidsfördelning och som till sin struktur avviker från mättjänster enligt den allmänna tidsfördelningen.
 Denna förordning träder i kraft den 1 mars 2009.
 Genom denna förordning upphävs
 1) statsrådets förordning av den 18 mars 2004 om tidsfördelning i fråga om mättjänster i eldistributionsnäten (183/2004),
 2) handels- och industriministeriets beslut av den 22 juni 1998 om typbelastningskurvor vid utredningen av handeln med el (491/1998) jämte ändringar.
 Övergångsbestämmelser i fråga om balansavräkning
 Distributionsnätsinnehavaren har rätt att fram till den 31 december 2011 i fråga om ett eldriftsställe med huvudsäkringar som är högst 3 x 63 ampere vid balansavräkningen tillämpa förfarandet med typbelastningskurva enligt 5 kap. också i det fall att eldriftsstället har utrustats med timmätningsapparatur, om ingen el köps till eldriftsstället i form av en elprodukt som baserar sig på timvis mätning.
 Övergångsbestämmelser i fråga om mätning av elleveranser i elnätet
 Bestämmelserna i 6 kap. 2 § tillämpas på de utebelysningsnät i samhällena som tas i bruk eller för vilka utebelysningscentralerna förnyas efter förordningens ikraftträdande.
 Bestämmelserna i 6 kap. 5 § tillämpas på timmätningsapparatur för vars del ett bindande anskaffningsavtal har ingåtts efter det att förordningen trätt i kraft. Andra mätapparaturer än timmättningsapparaturer som är i bruk vid förordningens ikraftträdande samt nätinnehavarens datasystem för behandling av mätuppgifter ska bringas i överensstämmelse med kraven i 6 kap. 3–5 § i fråga om eldriftsställen med huvudsäkringar som är större än 3 x 63 ampere och småskalig elproduktion senast den 31 december 2010 samt i fråga om andra eldriftsställen senast den 31 december 2013. Nätinnehavaren har rätt att under övergångsperioden installera sådan mätapparatur som tagits ur bruk i nya objekt om detta är motiverat ur tekniskekonomisk synpunkt. Nätinnehavaren ska tillåta att kunden under övergångsperioden använder sin egen mätapparatur som är i bruk vid förordningens ikraftträdande, om mätapparaturen uppfyller de tekniska krav som nätinnehavaren ställt. Nätinnehavaren ska uppgöra och inlämna den plan för ordnande av mätningen som avses i 6 kap. 4 § 3 mom. till elmarknadsmyndigheten senast den 31 december 2009. Nätinnehavaren har rätt att under övergångsperioden i planen ställa sådana tekniska krav på mätapparaturen som avviker från varandra i de olika delarna av nätet.
 Nätinnehavaren ska se till att dess datasystem för behandling av mätuppgifter överensstämmer med kraven i 6 kap. 8 § senast den 31 december 2013.
 Övergångsbestämmelser i fråga om avläsning av mätapparaturen i elnätet
 Distributionsnätsinnehavaren har rätt att fram till den 31 december 2011 avvika från den avläsningsfrekvens för timmätningsapparatur som föreskrivs i 6 kap. 6 § 1 mom. i fråga om ett eldriftsställe med huvudsäkringar om högst 3 x 63 ampere, om ingen el köps till eldriftsstället i form av en elprodukt som baserar sig på timvis mätning. Distributionsnätsinnehavaren har rätt att under övergångsperioden för balansavräkningen meddela uppgifterna om dylika eldriftsställen som summauppgifter per elförsäljare. Distributionsnätsinnehavaren har dessutom rätt att under övergångsperioden i fråga om dessa eldriftsställen till elförsäljarna för fakturering meddela ett mätvärde som gäller elförbrukningen under en period på högst en månad.
 Distributionsnätsinnehavaren har rätt att fram till den 31 december 2013 avvika från den avläsningsfrekvens för annan mätapparatur än timmätningsapparaturen som anges i 6 kap. 6 § 2 mom.
 Övergångsbestämmelser i fråga om mätning av elleveranser i en fastighets interna elnät
 Bestämmelserna i 6 kap. 9 § tillämpas på en fastighet eller en motsvarande fastighetsgrupp, där byggnadsarbetet på en nybyggnad har påbörjats på det sätt som avses i 72 § i markanvändnings- och byggförordningen (895/1999) efter denna förordnings ikraftträdande eller, där sådana ändringsarbeten på ett internt elnät som är inriktat på försäljning av el till elanvändarna via fastighetens eller fastighetsgruppens interna elnät har inletts, efter denna förordnings ikraftträdande.
 Övergångsbestämmelser i fråga om tidsfördelningen av mättjänster
 Distributionsnätsinnehavaren kan, om denne så önskar, fram till den 31 december 2013 tillämpa den finska normaltid som avses i 12 § 2 mom. i måttenhetsförordningen (371/1992) i fråga om de mättjänster som avses i 7 kap. 1 och 3 §. Om distributionsnätsinnehavaren förfar på detta sätt, ska distributionsnätsinnehavaren informera de kunder som omfattas av tidsfördelningen om förfarandet på lämpligt sätt.
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG, (32003L0054); EGT nr L 176, 15.7.2003, s. 37
 Bilagor 1–4 som PDF.
 8.8.2013/587:
 31.3.2016/217:
 Denna förordning träder i kraft den 1 maj 2016. Förordningens 3 kap. samt 4 kap. 6 och 7 § träder dock i kraft först den 3 oktober 2016. Bestämmelser om ikraftträdandet av 1 och 2 kap., 4 kap. 1–5 och 8 § samt av 5 kap. 1 § utfärdas särskilt genom förordning av statsrådet. (29.6.2016/582)
 1 och 2 kap., 4 kap. 1–5 och 8 § samt av 5 kap. 1 § i F 217/2016 trädde i kraft 1.5.2017 enligt F 155/2017. Om tillämpningen se 2 § i F 155/2017.
 29.6.2016/582:
 Denna förordning träder i kraft den 18 juli 2016.
 1 kap - Allmänna bestämmelser1 § - Definitioner2 § - Handbok om balansansvar och balansavräkning2 kap - Balansansvar1 § - Balansansvar2 § - Ordnande av balansansvar vid ett eldriftsställe3 § - Kompletterande bestämmelser om elleverantörens och elproducentens balansansvar4 § - Kompletterande bestämmelser om distributionsnätsinnehavares balansansvar5 § - Produktionsplanerna för elproduktion och informationen om dem6 § - Förfaranden3 kap - Inledning och upphörande av en leverans1 § - Meddelanden om en öppen kraftleverans2 § - Meddelanden om en fast kraftleverans3 § - Den nuvarande öppna leverantörens meddelande om fortsatt leverans i distributionsnätet4 § - Distributionsnätsinnehavarens meddelanden till en ny öppen leverantör vid byte av öppen leverantör5 § - Distributionsnätsinnehavarens meddelanden till en ny öppen leverantör, när den öppna kraftleveransen inte fortsätter6 § - Kompletterande skyldigheter för en ny öppen leverantör4 kap - Balansavräkning1 § - Balansavräkningens syfte och den metod som den baserar sig på 2 § - Mätområdet3 § - Nätinnehavarens uppgifter vid balansavräkningen4 § - Den balansansvariges uppgifter vid balansavräkningen5 § - Balansavräkningsenhetens uppgifter vid balansavräkningen6 § - Behandlingen av el vid balansavräkningen när elförbrukarens elförsäljningsavtal upphävs eller när elförbrukaren bestrider elförsäljningsavtalets giltighet7 § - Behandlingen av en leverans som avses i 102 § i elmarknadslagen vid balansavräkningen8 § - Kompletterande skyldigheter5 kap - Tillämpning av typbelastningskurvor vid balansavräkningen1 § - Användning av typbelastningskurvor som grund för balansavräkningen i distributionsnätet1 § - Användning av typbelastningskurvor som grund för balansavräkningen2 § - Typförbrukargrupp3 § - Hur en typbelastningskurva som baserar sig på entidsmätning tillämpas på typförbrukargrupperna4 § - Hur en typbelastningskurva som baserar sig på tvåtidsmätning tillämpas på typförbrukargrupperna5 § - Temperaturkorrigering6 § - Beräkning av timenergin för typförbrukargrupperna7 § - Utjämningsberäkning8 § - Lokal typbelastningskurva6 kap - Mätning av elleveranser i elnätet och i en fastighets interna elnät1 § 2 § - Utrustande av ett eldriftsställe med mätapparatur i elnätet3 § - Utrustande av en elproduktionsanläggning i elnätet med mätapparatur4 § - Allmänna krav på mätapparatur och mätningssystem i elnätet5 § - Funktionella krav på timmätningsapparatur och nätinnehavarens datasystem för behandling av mätningsuppgifter i elnätet5 a § - Mätanordningar i elnätet som tillhandahålls på separat beställning6 § - Avläsning av mätapparaturen i elnätet7 § - Avläsning av mätapparaturen i elnätet vid byte av elförsäljare8 § - Kundens rätt att utnyttja uppgifterna om sin egen elförbrukning9 § - Utrustande av en lägenhet med mätapparatur när elen säljs via en fastighets interna elnät10 § - Avläsning av mätapparatur i en fastighets interna elnät7 kap - Tidsfördelningen i fråga om mättjänster i distributionsnät1 § - Allmän tidsfördelning i fråga om mättjänster2 § - Riksomfattande tidsfördelning i fråga om mättjänster3 § - Lokal tidsfördelning i fråga om mättjänster8 kap - Ikraftträdande1 § - Ikraftträdande2 § - Övergångsbestämmelser i fråga om balansavräkning3 § - Övergångsbestämmelser i fråga om mätning av elleveranser i elnätet4 § - Övergångsbestämmelser i fråga om avläsning av mätapparaturen i elnätet5 § - Övergångsbestämmelser i fråga om mätning av elleveranser i en fastighets interna elnät6 § - Övergångsbestämmelser i fråga om tidsfördelningen av mättjänsterIkraftträdelsestadganden:8.8.2013/587:31.3.2016/217:29.6.2016/582:


text:
Edmilson Souza (Salvador, ) é um lutador brasileiro de artes marciais mistas, atualmente contratado pelo Bellator.
 Carreira no MMA
 Edmilson fez sua estréia profissional no MMA em 2009, e manteve um recorde de 13 vitórias e 3 derrotas em eventos nacionais antes de assinar com o UFC em 2013.
 Ultimate Fighting Championship
 Edmilson entrou no UFC para substituir Sam Sicilia e enfrentar Felipe Arantes em 4 de Setembro de 2013 no UFC Fight Night: Teixeira vs. Bader. Souza venceu por decisão dividida.
 Souza enfrentou o filipino Mark Eddiva em 31 de Maio de 2014 no UFC Fight Night: Miocic vs. Maldonado e apesar de sofrer um knockdown no primeiro round, ele deu a volta por cima e venceu por nocaute técnico no segundo round.
 Ele enfrentou o japonês Katsunori Kikuno no UFC Fight Night: Maia vs. LaFlare em 21 de março de 2015. Souza venceu a luta por nocaute no primeiro round.
 Souza enfrentou Chas Skelly em 7 de Novembro de 2015 no UFC Fight Night: Belfort vs. Henderson III. Ele foi derrotado por finalização com um mata leão no segundo round. Após a sua derrota, o UFC não renovou o seu contrato.
 Cartel no MMA
 | Derrota
 |align=center|18-6
 | Heinrich Cáceres
 |Nocaute (chute na cabeça)
 |Copa Team Force International 3
 |19/12/2020
 |align=center|1
 |align=center|3:15
 | Assunção
 |
 |-
 | Vitória
 |align=center|18-5
 | Denis Silva
 |Decisão (dividida)
 |Future FC 6: Cado vs. Giacomo
 |28/06/2019
 |align=center|3
 |align=center|5:00
 | São Paulo
 |
 |-
 | Vitória
 |align=center|17-5
 | Jânio Carvalho dos Santos
 |Nocaute Técnico (socos)
 |MF Fighters 1
 |10/11/2018
 |align=center|1
 |align=center|0:08
 | São José do Rio Preto, São Paulo
 |
 |-
 |Derrota
 | align=center|16-5
 | Patricky Freire
 |Decisão (unânime)
 | Bellator 152
 | 16/04/2016
 | align=center|3
 | align=center|5:00
 | Turim
 |
 |-
 |Derrota
 |align=center|16-4
 | Chas Skelly
 |Finalização (mata leão)
 |UFC Fight Night: Belfort vs. Henderson III
 |07/11/2015
 |align=center|2
 |align=center|1:56
 | São Paulo
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|16-3
 | Katsunori Kikuno
 |Nocaute (soco)
 |UFC Fight Night: Maia vs. LaFlare
 |21/03/2015
 |align=center|1
 |align=center|3:15
 | Rio de Janeiro
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|15-3
 | Mark Eddiva
 |TKO (socos)
 |UFC Fight Night: Miocic vs. Maldonado
 |31/05/2014
 |align=center|2
 |align=center|4:52
 | São Paulo
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|14-3
 | Felipe Arantes
 |Decisão (dividida)
 |UFC Fight Night: Teixeira vs. Bader
 |04/09/2013
 |align=center|3
 |align=center|5:00
 | Belo Horizonte
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|13-3
 | Fabiano Nogueira
 |Nocaute (soco)
 |Jungle Fight 51
 |26/04/2013
 |align=center|1
 |align=center|4:47
 | Rio de Janeiro
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|12-3
 | João Antônio Góis
 |TKO (socos)
 |Tavares Combat 2
 |24/01/2013
 |align=center|1
 |align=center|1:19
 | Itajaí
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|11-3
 | Mauro Chaulet
 |Nocaute (soco)
 |Jungle Fight 47
 |21/12/2012
 |align=center|1
 |align=center|3:03
 | Porto Alegre
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|10-3
 | Henrique Gomes
 |TKO (desistência)
 |Jungle Fight 42
 |18/08/2012
 |align=center|2
 |align=center|3:30
 | São Paulo, São Paulo
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|9-3
 | Fabiano Nogueira
 |TKO (socos)
 |Jungle Fight 39
 |12/05/2012
 |align=center|1
 |align=center|2:18
 | Rio de Janeiro
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|8-3
 | Felipe Cruz
 |Nocaute (joelhada)
 |Floripa Fight 8
 |10/03/2012
 |align=center|3
 |align=center|1:14
 | Florianópolis
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|7-3
 | Geison Costa
 |TKO (socos)
 |São José Super Fight 1
 |01/10/2011
 |align=center|1
 |align=center|0:20
 | São José
 |
 |-
 |Derrota
 |align=center|6-3
 | José Ivanildo
 |Finalização (guilhotina)
 |Nitrix Champion Fight 7
 |04/06/2011
 |align=center|1
 |align=center|3:40
 | Camboriú
 |
 |-
 |Derrota
 |align=center|6-2
 | Claudinei Maia
 |Finalização (mata leão)
 |Centurion Mixed Martial Arts
 |15/01/2011
 |align=center|2
 |align=center|3:41
 | Balneário Camboriú
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|6-1
 | Daniel Mota
 |Finalização (guilhotina)
 |Sul Fight Championship 4
 |20/11/2010
 |align=center|1
 |align=center|
 | Florianópolis
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|5-1
 | Renato Gomes
 |TKO (socos)
 |Black Trunk Fight 1
 |14/08/2010
 |align=center|1
 |align=center|
 | Florianópolis
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|4-1
 | Sebastian de Oliveira
 |TKO (soco no corpo)
 |Floripa Fight 6
 |20/03/2010
 |align=center|2
 |align=center|
 | Florianópolis
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|3-1
 | Sebastian de Oliveira
 |Nocaute (socos)
 |Warrior's Challenge 4
 |30/12/2009
 |align=center|1
 |align=center|
 | Porto Belo
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|2-1
 | John Paine
 |TKO (socos)
 |Argentina Fighting Championships
 |27/12/2009
 |align=center|1
 |align=center|1:14
 | Buenos Aires
 |
 |-
 |Derrota
 |align=center|1-1
 | Marcos Vinícius
 |Finalização (mata leão)
 |Samurai FC 2: Warrior's Return
 |12/12/2009
 |align=center|1
 |align=center|1:26
 | Curitiba
 |
 |-
 |Vitória
 |align=center|1-0
 | Rodrigo Flecha
 |Nocaute (soco)
 |VIP - Stage 4
 |24/10/2009
 |align=center|1
 |align=center|0:15
 | Joinville
 |
 |-
 Referências
 Lutadores de MMA da Bahia
 Naturais de Salvador