type: caselaw

text:
 20.7.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 207/8
 Odvolanie podané 15. apríla 2013: Confindustria Venezia, pôvodne Unione degli Industriali della Provincia di Venezia (Unindustria) a i. proti uzneseniu Všeobecného súdu (štvrtá komora) z 29. januára 2013 vo veci T-273/00, Unindustria a i/Európska komisia
 (Vec C-191/13 P)
 2013/C 207/13
 Jazyk konania: taliančina
 Účastníci konania
 Odvolateľky: Confindustria Venezia, pôvodne Unione degli Industriali della Provincia di Venezia (Unindustria) a i. (v zastúpení: A. Vianello, A. Bortoluzzi a A. Veronese, advokáti)
 Ďalší účastníci konania: Európska komisia, Siram SpA, Bortoli Ettore Srl, Arsenale Venezia SpA, Talianska republika
 Návrhy odvolateliek
 —
 zrušiť alebo zmeniť uznesenie Všeobecného súdu (štvrtá komora), vydané vo veci T-273/00 a uložiť Komisii povinnosť nahradiť trovy konania.
 Odvolacie dôvody a hlavné tvrdenia
 Na podporu svojho odvolania odvolateľky poukazujú na nesprávne právne posúdenie pri uplatnení zásad stanovených Súdnym dvorom v rozsudku „Comitato di Venezia vuole vivere“, pokiaľ ide o povinnosť uviesť odôvodnenie rozhodnutia Komisie v oblasti štátnej pomoci a rozloženia dôkazného bremena v prípade podmienok stanovených v článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
 Všeobecný súd v napadnutom uznesení nerozhodol v súlade s rozhodnutím Súdneho dvora, ku ktorému dospel v rozsudku z 9. júna 2011, „Comitato di Venezia vuole vivere“, teda že rozhodnutie Komisie „musí obsahovať všetky základné prvky na jeho vykonanie vnútroštátnymi orgánmi“. Hoci napadnuté rozhodnutie neobsahuje všetky základné prvky na jeho vykonanie vnútroštátnymi orgánmi, Všeobecný súd nekonštatoval nijaké nedostatky v metóde použitej Komisiou v spornom rozhodnutí, a preto sa dopustil nesprávneho právneho posúdenia.
 Na základe zásad stanovených Súdnym dvorom v rozsudku „Comitato Venezia vuole vivere“ je úlohou v rámci vymáhania pomoci členského štátu — a teda nie jednotlivého príjemcu — v každom jednotlivom prípade preukázať, že sú splnené podmienky stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ. V prejednávanej veci však Komisia v napadnutom rozhodnutí nespresnila „spôsoby“ takéhoto overenia. Vzhľadom na to, že Talianska republika nemala v rámci vymáhania pomoci k dispozícii základné prvky na účely preukázania, či poskytnuté výhody predstavujú štátnu pomoc v prospech príjemcov, rozhodla preto zákonom č. 228 z 24. decembra 2012 (článok 1 ods. 351 a nasl.) o prenesení dôkazného bremena v rozpore s judikatúrou Spoločenstva. Podľa talianskej právnej úpravy nie je úlohou štátu, ale jednotlivých podnikov, ktoré sú príjemcami pomoci poskytnutej vo forme zľavy, aby preukázali, že dané výhody nenarušujú hospodársku súťaž alebo neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi. Pri neexistencii takéhoto dôkazu platí domnienka, že poskytnutá výhoda mohla narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. To je zjavne v rozpore so zásadami stanovenými Súdnym dvorom v rozsudku „Comitato Venezia vuole vivere“.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 12.10.2018
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 256/119
 AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE
 28. septembri 2018. aasta
 OTSUS nr 3/2018,
 millega kiidetakse heaks põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse direktori tegevus keskuse eelarve täitmisel eelarveaastatel 2007–2016 [2018/1527]
 AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE,
 võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist koostöölepingut, (1) eriti selle III lisa artikli 3 lõiget 4,
 võttes arvesse AKV-EÜ suursaadikute komitee 27. septembri 2006. aasta otsust nr 3/2006, mis käsitleb põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse finantsmäärust (2),
 võttes arvesse põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse eelarveaastate 2007–2016 kohta koostatud raamatupidamisaruandeid, mis võeti vastu vastavalt iga asjaomase aasta 31. detsembril,
 võttes arvesse keskuse eelarveaastate 2007–2016 raamatupidamisarvestuse kohta koostatud auditiaruandeid,
 olles võtnud teadmiseks keskuse direktori vastused audiitorite tehtud märkustele
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Eelarveaastatel 2007–2016 koosnesid keskuse tulud peamiselt Euroopa Arengufondi toetustest, mis moodustasid 20 148 346 eurot 2007. aastal, 17 812 007 eurot 2008. aastal, 16 334 434,15 eurot 2009. aastal, 22 132 300 eurot 2010. aastal, 17 556 601 eurot 2011. aastal, 19 776 871 eurot 2012. aastal, 22 327 270 eurot 2013. aastal, 25 656 397 eurot 2014. aastal, 15 177 000 eurot 2015. aastal ja 16 859 000 eurot 2016. aastal.
 (2)
 Direktori üldine tegevus keskuse eelarve täitmisel eelarveaastatel 2007–2016 oli selline, et tema tegevus nende eelarvete täitmisel tuleks heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Ainus artikkel
 Võttes aluseks eelarveaastate 2007–2016 kohta koostatud auditi- ja raamatupidamisaruanded, kiidab komitee heaks põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse direktori tegevuse keskuse eelarve täitmisel asjaomastel eelarveaastatel.
 Brüssel, 28. september 2018
 AKV-ELi suursaadikute komitee nimel
 eesistuja
 Ammo Aziza BAROUD
 (1) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.
 (2) ELT L 350, 12.12.2006, lk 1.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 51998PC0622
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään /* KOM/98/0622 lopull. - SYN 98/0303 */
 Virallinen lehti nro C 400 , 22/12/1998 s. 0007
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (98/C 400/05) KOM(1998) 622 lopull. - 98/0303(SYN)(Komission esittämä 30 päivänä lokakuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä yhteistoiminnassa Euroopan parlamentin kanssa,sekä katsoo, ettäperustamissopimuksen 2 artiklassa määrätään, että yhteisön yhtenä päämääränä on edistää kestävää kasvua koko yhteisössä, ja helmikuussa 1993 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (1) korostetaan kestävän kasvun merkitystä,komission esittämässä ohjelmassa "Kohti kestävää kehitystä", jonka yleisen lähestymistavan neuvosto hyväksyi 1 päivänä helmikuuta 1993 antamassaan päätöslauselmassa, korostetaan yritysten tehtäviä ja vastuuta sekä talouden vahvistamisessa että ympäristönsuojelun alalla kaikkialla yhteisössä,ohjelmassa "Kohti kestävää kehitystä" painotetaan tarvetta monipuolistaa ympäristönsuojelun välineitä ja saada markkinamekanismien avulla organisaatiot sitoutumaan lähestymistapaan, jossa ne eivät tyydy ainoastaan noudattamaan kaikkia ympäristöä koskevia säädöksiä vaan toteuttavat myös aktiivisesti lisätoimia alalla,teollisuusyritysten vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1836/93 on parantanut selvästi teollisuuden ympäristötoimien tehokkuutta,ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän olisi siksi oltava kaikkien sellaisten organisaatioiden toteutettavissa, joiden toiminnasta aiheutuu merkittäviä ympäristövaikutuksia, sillä järjestelmä tarjoaa kyseisille organisaatioille välineen näiden merkittävien vaikutusten hallitsemiseksi ja ympäristötoimien tehokkuuden parantamiseksi,neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1836/93 täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella voidaan parantaa EMAS-järjestelmän mahdollisuuksia tehostaa yleisesti organisaatioiden ympäristötoimia,perustamissopimuksen 3 b artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti eurooppalaisten organisaatioiden ympäristötoimien tehostumista edistävän EMAS-järjestelmän vaikutukset ovat saavutettavissa nimenomaan yhteisön tasolla. Tämän asetuksen tarkoituksena on ainoastaan varmistaa EMAS-järjestelmän yhdenmukainen toteuttaminen kaikkialla yhteisössä yhteisten sääntöjen, menettelyjen ja keskeisten vaatimusten avulla ja jättää kansallisella tasolla toteutettavissa olevat toimet jäsenvaltioiden vastuulle,organisaatioiden vapaaehtoista osallistumista EMAS-järjestelmään on kannustettava ja osallistumisesta on oltava hyötyä sääntelyyn perustuvan valvonnan helpottumisen, kustannussäästöjen ja kohentuneen julkisuuskuvan muodossa,on tärkeää, että pienet ja keskisuuret yritykset osallistuvat EMAS-järjestelmään, ja niiden osallistumista olisi tuettava ottamalla käyttöön tai edistämällä teknisiä aputoimenpiteitä ja rakenteita, joilla tarjotaan tarvittavaa asiantuntija-apua ja tukea tällaisille yrityksille,komissio arvioi jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella, onko tarpeen ottaa käyttöön organisaatioiden EMAS-järjestelmään osallistumista edistäviä erityisiä toimia, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten osalta.ympäristöjärjestelmää käyttävien organisaatioiden toiminnan avoimuutta ja luotettavuutta lisää se, että niiden hallintajärjestelmät, ympäristöauditointimenettelyt ja ympäristölausunnot tarkastetaan sen todentamiseksi, että ne ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, ja että ympäristötodentajat vahvistavat ympäristölausunnot ja niiden päivitykset,EMAS-järjestelmän uskottavuuden takaamiseksi on tarpeen varmistaa ympäristötodentajien pätevyys itsenäisen ja puolueettoman akkreditointijärjestelmän ja ympäristötodentajien toimien riittävän valvonnan avulla,organisaatioita olisi kannustettava tuottamaan ja määräajoin julkistamaan ympäristölausuntoja, joista yleisö ja sidosryhmät saavat tietoa niiden ympäristötoimien tehokkuudesta.komission on yhteisön menettelyjen mukaisesti mukautettava liitteet tähän asetukseen sopiviksi, otettava huomioon EMAS-järjestelmän kannalta olennaiset eurooppalaiset ja kansainväliset ympäristöstandardit ja laadittava yhdessä EMAS-järjestelmän sidosryhmien kanssa ohjeet, joiden avulla varmistetaan järjestelmän vaatimusten yhdenmukainen täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa, jatätä asetusta on syytä tarkistaa saatujen kokemusten perusteella tietyn voimassaoloajan kuluttua,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä ja sen tavoitteet1. Organisaatioiden ympäristötoimien tehokkuuden arvioimiseksi ja parantamiseksi sekä asian kannalta merkityksellisten tietojen jakamiseksi yleisölle ja muille sidosryhmille perustetaan yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä, jäljempänä "EMAS-järjestelmä", johon organisaatiot saavat osallistua vapaaehtoisesti.2. EMAS-järjestelmän tavoitteena on edistää organisaatioiden ympäristötoimien tehokkuuden jatkuvaa parantamistaa) rakentamalla ja toteuttamalla organisaatioiden ympäristöjärjestelmiä;b) arvioimalla järjestelmällisesti, puolueettomasti ja säännöllisesti järjestelmien tehokkuutta;c) jakamalla yleisölle ja sidosryhmille tietoa ympäristötoimien tehokkuudesta;d) edistämällä henkilöstön sitoutumista.3. EMAS-järjestelmällä ei rajoiteta ympäristövalvontaa koskevan yhteisön tai kansallisen lainsäädännön taikka yhteisön lainsäädännön ulkopuolelle jäävien teknisten standardien soveltamista, eikä kyseisestä lainsäädännöstä ja standardeista yrityksille aiheutuvia velvoitteita.2 artikla MääritelmätTässä asetuksessa tarkoitetaana) "ympäristöpolitiikalla" organisaatioiden ympäristöä koskevia yleistavoitteita ja toimintaperiaatteita, mukaan lukien kaikkien ympäristöalalla säädettyjen asiaan kuuluvien määräysten noudattaminen;b) "ympäristökatselmuksella" alustavaa laajaa tutkimusta organisaation toimintaan liittyvistä ympäristökysymyksistä, ympäristövaikutuksista ja ympäristötoimien tehokkuudesta;c) "ympäristönäkökohdalla" organisaation toimintojen, tuotteiden tai palvelujen osaa, joka voi olla vuorovaikutuksessa ympäristön kanssa;HUOMAUTUS: Merkittävä ympäristönäkökohta on sellainen, jolla on tai voi olla merkittävä ympäristövaikutus;d) "ympäristövaikutuksella" mitä tahansa ympäristössä tapahtuvaa haitallista tai hyödyllistä muutosta, joka on kokonaan tai osittain organisaation toimintojen, tuotteiden tai palvelujen seurausta;e) "ympäristöohjelmalla" kuvausta niistä organisaation erityisistä päämääristä ja toimista, jotka on tarkoitettu nostamaan ympäristönsuojelun tasoa organisaatiossa, mukaan lukien kuvaus sellaisista toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä, joiden avulla voidaan saavuttaa nämä päämäärät, ja tarvittaessa näiden toimenpiteiden toteuttamiselle asetetut määräajat;f) "ympäristöpäämäärällä" yleisluontoista ympäristötavoitetta, jonka perustana on ympäristöpolitiikka ja jonka organisaatio asettaa itselleen, ja joka on määrällinen silloin, kun se on käytännössä mahdollista;g) "ympäristötavoitteella" ympäristöpäämääriin perustuvaa, organisaatiolle tai sen osille soveltuvaa yksityiskohtaista vaatimusta, joka on tarpeen asettaa ja täyttää ko. päämäärien saavuttamiseksi, ja joka on määrällinen silloin, kun se on käytännössä mahdollista;h) "ympäristöjärjestelmällä" sitä yleisen hallintajärjestelmän osaa, johon kuuluvat organisaatiorakenne, vastuut, käytännön toimet, menettelyt, menetelmät ja voimavarat, joita tarvitaan ympäristöpolitiikan määrittelyyn ja sen täytäntöönpanoon;i) "ympäristöauditoinnilla" hallinnan apuvälinettä, johon sisältyy järjestelmällinen, dokumentoitu, säännöllinen ja puolueeton arvio organisaation, hallintajärjestelmän ja niiden menetelmien toiminnasta, joiden tarkoituksena on suojella ympäristöä, ja jonka tarkoituksena oni) helpottaa sellaisten käytännön toimien valvontaa, jotka saattavat vaikuttaa ympäristöön;ii) arvioida miten organisaatio noudattaa ympäristöpolitiikkaansa;j) "auditointijaksolla" ajanjaksoa, jonka aikana kaikki tietyn toimipaikan toiminnat auditoidaan;k) "ympäristölausunnolla" liitteessä III olevan 3.2 kohdan a-g alakohdassa lueteltuja yksityiskohtaisia tietoja;l) "organisaatiolla" julkista tai yksityistä yritystä, yhtymää, konsernia, laitosta, viranomaista tai muuta yhteisöä, tai sellaisen osaa tai yhdistelmää, jolla yhtiömuodosta riippumatta on omat toiminnot ja hallinto.Rekisteröitävästä yksiköstä sovitaan todentajan kanssa ottaen huomioon 14 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti laaditut komission ohjeet, kuitenkin siten, ettei yksikkö ylitä jäsenvaltion rajoja. Jos organisaatio muodostaa toimipaikan, tätä on käytettävä rekisteröintiperusteena;m) "toimipaikalla" sellaista maa-aluetta, joka on toimintaa harjoittavan tai tuotteita tai palveluja tarjoavan organisaation hallinnassa. Tämä käsittää kokonaisuudessaan infrastruktuurin, laitteet ja materiaalit;n) "auditoijalla" organisaation henkilöstöön kuuluvaa tai sen ulkopuolista henkilöä tai ryhmää, joka toimii organisaation ylimmän johdon nimissä, jolla on yksilönä tai ryhmänä liitteessä II olevassa 2,4 kohdassa tarkoitetut toimivaltuudet ja joka on riittävän riippumaton auditoitavasta toiminnasta voidakseen antaa objektiivisen arvion;o) "akkreditoidulla ympäristötodentajalla" henkilöä tai toimielintä, joka on riippumaton todentamisen kohteena olevasta organisaatiosta ja joka on akkreditoitu 4 artiklan mukaisten edellytysten ja menettelyjen mukaisesti;p) "akkreditointijärjestelmällä" ympäristötodentajien akkreditointi- ja valvontajärjestelmää, jota johtaa jäsenvaltion nimeämä tai luoma puolueeton laitos tai organisaatio, jolla on riittävät voimavarat ja toimivaltuudet ja joka soveltaa asianmukaisia menettelyä niiden toimintojen suorittamista varten, jotka kyseiselle järjestelmälle on tässä asetuksessa määritelty;q) "toimivaltaisilla toimielimillä" jäsenvaltioiden 5 artiklan mukaisesti nimeämiä toimielimiä, jotka suorittavat tässä asetuksessa tarkoitetut tehtävät.3 artikla Osallistuminen EMAS-järjestelmäänEMAS-järjestelmään voivat osallistua kaikki organisaatiot, joiden tavoitteena on parantaa ympäristötoimiensa tehokkuutta.1. EMAS-järjestelmään rekisteröityminenJotta organisaatio voitaisiin rekisteröidä EMAS-järjestelmään, sen ona) suoritettava tämän asetuksen liitteen VII mukaisesti toimintansa, tuotteidensa ja palvelujensa ympäristökatselmus, jossa selvitetään liitteessä VI esitetyt seikat, ja tämän katselmuksen tulosten valossab) otettava käyttöön ympäristöjärjestelmä, joka käsittää kaikki tämän asetuksen liitteen 1 A mukaiset osatekijät. Organisaation on myös noudatettava asiaa koskevaa lainsäädäntöä, parannettava ympäristötoimiensa tehokkuutta sekä huolehdittava ulkoisesta tiedotuksesta liitteen 1 B säännösten mukaisesti.Organisaatioiden, joilla on sertifioitu ja 9 artiklan säännösten perusteella tunnustettu ympäristöjärjestelmä, ei tarvitse suorittaa virallista alustavaa ympäristökatselmusta siirtyessään EMAS-järjestelmään, jos liitteen VI mukaisten ympäristönäkökohtien tarkastelua ja arviointia varten tarpeellinen tieto saadaan sertifioidusta ympäristöjärjestelmästä;c) tehtävä tai teetettävä ympäristöauditiointi tämän asetuksen liitteen II mukaisesti; Auditoinnin on oltava sellainen, että sen avulla voidaan arvioida organisaation ympäristötoimien tehokkuutta;d) laadittava liitteessä III olevan 3.2 kohdan mukainen ympäristölausunto. Tässä lausunnossa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, miten organisaatio on onnistunut ympäristöpäämääriensä ja -tavoitteidensa saavuttamisessa;e) organisaatiolta niin vaadittaessa annettava tiettyjen sidosryhmien käyttöön alustava ympäristökatselmus, jos sellainen on suoritettu, hallintajärjestelmä, auditointimenettely ja ympäristölausunto tai osia siitä, tarkastuttaa, että ne täyttävät tämän asetuksen vaatimukset ja hankkia vahvistus ympäristölausunnolle sen varmistamiseksi, että se täyttää liitteessä III olevan 3.2 kohdan vaatimukset;f) toimitettava vahvistettu ympäristölausunto sen jäsenvaltion toimivaltaiselle toimielimelle, jossa organisaatio sijaitsee, ja rekisteröinnin jälkeen asetettava se julkisesti saataville.2. EMAS-rekisteröinnin ylläpitoJotta organisaatio voisi säilyttää EMAS-rekisteröintinsä, sen ona) huolehdittava ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän todentamisesta liitteessä V olevan 5.6 kohdan vaatimusten mukaisesti;b) toimitettava vuosittain vahvistettu, ajantasaistettu ympäristölausunto toimivaltaiselle toimielimelle ja asetettava se julkisesti saataville.4 artikla Ympäristötodentajien akkreditointi ja valvonta1. Kunkin jäsenvaltion on perustettava järjestelmä riippumattomien ympäristötodentajien akkreditointia ja heidän toimintansa valvomista varten. Tätä varten jäsenvaltiot voivat joko käyttää olemassa olevia akkreditointielimiä tai 5 artiklassa mainittuja toimivaltaisia toimielimiä, taikka nimetä tai perustaa muita elimiä, joilla on asianmukainen asema.Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että näiden järjestelmien kokoonpano on sellainen, että niiden riippumattomuus ja puolueettomuus tehtävien suorittamisessa on taattu.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että nämä järjestelmät ovat täysin toimintavalmiita viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niitä osapuolia, joita asia koskee, kuullaan asianmukaisesti akkreditointijärjestelmän käyttöönottamisesta.4. Ympäristötodentajien akkreditointi ja heidän toimintansa valvonta toteutetaan liitteen V määräysten mukaisesti.5. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, joihin ne ryhtyvät tämän artiklan nojalla sekä ilmoitettava akkreditointijärjestelmän rakenteen ja yksityiskohtaisten sääntöjen merkittävistä muutoksista.6. Komissio edistää noudattaen 14 artiklassa säädettyä menettelyä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä erityisesti, jotta vältettäisiin:- jäsenvaltioiden ympäristötodentajien akkreditoinnissa käyttämien perusteiden, edellytysten ja yksityiskohtaisen sääntöjen yhteensopimattomuus,- jäsenvaltioiden akkreditoimien ympäristötodentajien valvonnassa käyttämien yksityiskohtaisten sääntöjen ja toimien yhteensopimattomuus,- jäsenvaltioiden muissa jäsenvaltioissa akkreditoitujen ympäristötodentajien valvonnassa soveltamien yksityiskohtaisten sääntöjen ja toimien yhteensopimattomuus.7. Yhdessä jäsenvaltiossa akkreditoidut ympäristötodentajat voivat suorittaa todentamistehtäviä muissa jäsenvaltioissa liitteen V määräysten mukaisesti.8. Perustetaan kaikista akkreditointielimistä muodostuva yhteistyöfoorumi, jonka tehtävänä on avustaa komissiota sen 4 artiklan 6 kohdan mukaisten velvoitteiden täyttämisessä. Yhteistyöfoorumi kokoontuu tarvittaessa, kuitenkin vähintään kahdesti vuodessa, ja kokouksiin osallistuu komission edustaja.Yhteistyöfoorumi laatii todentajien akkreditointia, pätevyyttä ja valvontaa koskevia ohjeita määrittämällä yhtenäistä tulkintaa liitteen V vaatimuksista. Nämä asiakirjat käsitellään 14 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti.Akkreditointielimien toiminnan ja todentamisen yhdenmukaisen kehityksen varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa yhteistyöfoorumin on luotava menettelyjä vertaisarviointia varten. Vertaisarvioinnilla pyritään varmistamaan, että jäsenvaltioiden akkreditointijärjestelmät täyttävät tämän asetuksen vaatimukset. Komissiolle toimitetaan kertomus vertaisarviointia koskevista toimista.5 artikla Toimivaltaiset toimielimet1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta toimivaltainen toimielin, joka vastaa tässä asetuksessa ja erityisesti sen 6 ja 7 artiklassa säädettyjen tehtävien suorittamisesta, sekä ilmoitettava asiasta komissiolle.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että näiden toimivaltaisten toimielinten kokoonpano on sellainen, että se takaa toimielinten riippumattomuuden ja puolueettomuuden, ja että toimivaltaiset toimielimet soveltavat yhtenäisesti tämän asetuksen säännöksiä.3. Jäsenvaltioiden on laadittava toimivaltaisten toimielinten käyttöön ohjeet organisaatioiden rekisteröinnin väliaikaisesta tai pysyvästä peruuttamisesta. Toimivaltaisilla toimielimillä on erityisesti oltava tietyt menettelyt- niiden huomautusten käsittelemiseksi, joita sidosryhmät ovat tehneet rekisteröidyistä toimipaikoista, ja- rekisteröinnin epäämisestä taikka väliaikaisesti tai pysyvästi luettelosta poistamisesta.4. Toimivaltainen toimielin on vastuussa rekisteröinnistä EMAS-järjestelmään. Tästä syystä sen on valvottava organisaatioiden rekisteröintiä sekä näitä koskevien tietojen ylläpitoa luettelossa. Rekisteröinnin epääminen tai väliaikainen tai pysyvä poistaminen luettelosta edellyttää asianosaisten kuulemista, jotta toimivaltainen toimielin saa tarvittavat tiedot päätöksen tekemistä varten.5. Kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaiset toimielimet kokoontuvat tarvittaessa, kuitenkin vähintään kahdesti vuodessa, ja kokouksiin osallistuu komission edustaja. Kokousten tarkoituksena on varmistaa, että rekisteröitäessä organisaatioita EMAS-järjestelmään noudatetaan yhdenmukaisia menettelyjä. Jotta toimivaltaiset toimielimet pääsisivät yhteisymmärrykseen rekisteröinnin käytännön toteutuksesta, ne käynnistävät vertaisarviointimenettelyn. Vertaisarviointia koskeva kertomus toimitetaan komissiolle ja asetetaan julkisesti saataville.6 artikla Organisaatioiden rekisteröinti1. Toimivaltaiset toimielimet noudattavat rekisteröinnissä seuraavia periaatteita:a) Jos toimivaltainen toimielin- on saanut vahvistetun ympäristölausunnon, ja- on saanut organisaatiolta liitteen VIII mukaisen lomakkeen täytettynä, ja- on vastaanottanut rekisteröintimaksun, joka voidaan vaatia 16 artiklan perusteella, ja- katsoo saadun näytön perusteella, että organisaatio täyttää kaikki tämän asetuksen vaatimukset,se rekisteröi rekisteröintiä hakevan organisaation ja antaa sille rekisterinumeron. Toimivaltainen toimielin ilmoittaa rekisteröinnistä organisaation johdolle.b) Jos akkreditointielin toimittaa toimivaltaiselle toimielimelle valvontaraportin, josta käy ilmi, ettei todentaja ole riittävän hyvin varmistanut, että rekisteröintiä hakeva organisaatio täyttää tämän asetuksen vaatimukset, rekisteröinti evätään, kunnes saadaan varmuus EMAS-järjestelmän noudattamisesta.c) Jos organisaatio ei toimita toimivaltaiselle toimielimelle kolmen kuukauden kuluessa asiaa koskevasta kehotuksesta- ajantasaista versiota vuosittain laadittavasta ympäristölausunnosta, tai- organisaatiolta edellytettävää liitteen VIII mukaista lomaketta täytettynä, tai- mahdollisia rekisteröintimaksuja,organisaatio poistetaan laiminlyönnin luonteesta ja laajuudesta riippuen joko väliaikaisesti tai pysyvästi luettelosta. Toimivaltainen toimielin ilmoittaa organisaation johdolle toimenpiteiden syyt.d) Jos toimivaltainen toimielin milloin tahansa toteaa saamiensa tietojen perusteella, ettei organisaatio enää täytä yhtä tai useampaa tämän asetuksen säännöistä, organisaatio poistetaan laiminlyönnin luonteesta ja laajuusta riippuen joko väliaikaisesti tai pysyvästi luettelosta. Toimivaltainen toimielin ilmoittaa organisaation johdolle toimenpiteiden syyt.e) Jos toimivaltainen täytäntöönpanoviranomainen ilmoittaa toimivaltaiselle toimielimelle, että organisaatiossa on rikottu ympäristönsuojelua koskevia määräyksiä, toimielin tapauksesta riippuen joko epää rekisteröinnin organisaatiolta tai poistaa organisaation väliaikaisesti luettelostaToimivaltainen toimielin tiedottaa organisaation johdolle toimenpiteiden syistä sekä toimivaltaisen täytäntöönpanoviranomaisen kanssa käydyistä keskusteluista.f) Rekisteröinnin epääminen tai väliaikainen luettelosta poistaminen peruutetaan, jos toimivaltainen toimielin saa toimivaltaiselta täytäntöönpanoviranomaiselta tyydyttävät todisteet siitä, että laiminlyönnit on korjattu ja että on toteutettu riittävät toimenpiteet laiminlyönnin toistumisen estämiseksi.2. Toimivaltainen viranomainen ajantasaistaa EMAS-järjestelmään rekisteröityjen organisaatioiden luettelon kuukausittain.7 artikla Rekisteröityjen organisaatioiden ja akkreditoitujen ympäristötodentajien luettelo1. Akkreditointijärjestelmät laativat, tarkistavat ja ajantasaistavat luettelon kussakin jäsenvaltiossa akkreditoiduista ympäristötodentajista ja toimittavat tiedot luetteloon tehdyistä muutoksista kuukausittain komissiolle joko suoraan tai kansallisten viranomaisten välityksellä kyseisen jäsenvaltion päätöksen mukaan.2. Toimivaltaiset toimielimet laativat luettelon kussakin jäsenvaltiossa rekisteröidyistä organisaatioista sekä ylläpitävät tätä luetteloa. Toimivaltaiset toimielimet toimittavat tiedot luetteloon tehdyistä muutoksista kuukausittain komissiolle kyseisen jäsenvaltion päätöksen mukaan joko suoraan tai kansallisten viranomaisten välityksellä.3. Komissio ylläpitää luetteloa akkreditoiduista ympäristötodentajista ja rekisteröidyistä organisaatioista ja asettaa sen julkisesti saataville.8 artikla Logo1. EMAS-järjestelmään osallistuvat organisaatiot voivat käyttää liitteen IV mukaista logoa. Komissio täydentää liitettä IV noudattaen 14 artiklan mukaista menettelyä. Logoa voivat käyttää ainoastaan organisaatiot, joilla on voimassa oleva EMAS-rekisteröinti.Logon käyttö on sallittu ainoastaan liitteessä IV esitetyssä muodossa.2. Organisaatiot voivat käyttää EMAS-logoa ainoastaan seuraavissa yhteyksissä:- varmennetussa ympäristölausunnossa,- organisaation virallisessa kirjepaperissa,- tuotaessa julki organisaation osallistumista EMAS-järjestelmään.3. Organisaatiot voivat käyttää logoa myös toimintaan, tuotteisiin ja palveluihin liittyvän ympäristötiedotuksen yhteydessä- edellyttäen, että tiedot sisältyvät ympäristölausuntoon, ja ympäristötodentaja on vahvistanut ne ja todennut, että tiedot ovata) tarkkoja ja totuudenmukaisia,b) perusteltuja ja todennettavissa,c) olennaisia ja oikeassa asiayhteydessä,d) esitettyjen näkökohtien kannalta eriteltyjä ja selkeitä,e) sellaisia, että väärintulkintamahdollisuus on epätodennäköinen,f) merkittäviä suhteessa kokonaisympäristövaikutukseen,- edellyttäen, että ilmaisu "vahvistettua tietoa" on lisätty logon yhteyteen liitteen IV mukaisesti.4. Logon käyttö on kielletty seuraavissa tapauksissa:- tuotteissa tai pakkauksissa,- tuotteita, toimintaa tai palveluja koskevien vertailevien väitteiden yhteydessä,- tuotteiden, toiminnan ja palvelujen mainonnassa.9 artikla Suhde eurooppalaisiin ja kansainvälisiin standardeihin1. Organisaatioiden, jotka noudattavat eurooppalaisia tai kansainvälisiä, EMAS-järjestelmän kannalta merkityksellisiä ympäristöasioiden standardeja ja jotka asianmukaista sertifiointimenettelyä noudattaen ovat saaneet siitä todistuksen, katsotaan olevan tämän asetuksen vastaavien vaatimusten mukaisia, edellyttäen että:a) komissio on tunnustanut edellä mainitut standardit noudattaen 14 artiklassa säädettyä menettelyä,b) komissio on tunnustanut sertifiointielimen akkreditoinnin noudattaen 14 artiklassa säädettyä menettelyä,Tunnustettujen standardien viittaukset (sekä ne EMAS-järjestelmän osat, joita nämä standardit koskevat) ja tiedot tunnustetusta akkreditioinnista julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.2. Tällaisten organisaatioiden rekisteröimiseksi EMAS-järjestelmään kyseisten organisaatioiden on osoitettava todentajalle ainoastaan täyttävänsä ne vaatimukset, joita tunnustetut standardit eivät kata.10 artikla Organisaatioiden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, osallistumisen edistäminen1. Jäsenvaltioiden on edistettävä organisaatioiden osallistumista EMAS-järjestelmään ja otettava erityisesti huomioon tarve varmistaa pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osallistuminen- helpottamalla tiedonsaantia ja tukivarojen saantimahdollisuuksia ja julkisten rakenteiden käyttöä,- ottamalla käyttöön tai edistämällä teknisiä tukitoimenpiteitä etenkin asianomaisten ammatillisten tai paikallisten tahojen (esimerkiksi paikallisviranomaisten, kauppakamarien ja yrittäjäjärjestöjen) käynnistämien aloitteiden yhteydessä.Maantieteellisesti tarkkaan rajattavissa oleville alueille keskittyneiden pk-yritysten osallistumisen edistämiseksi paikallisviranomaiset voivat yhdessä teollisuuden järjestöjen, kauppakamarien ja asianosaisten kanssa avustaa yrityksiä alueen merkittävien ympäristövaikutusten yksilöimisessä. Pk-yritykset voivat näiden tietojen avulla määrittää ympäristöohjelmansa ja asettaa oman EMAS-hallintajärjestelmänsä mukaiset päämäärät ja tavoitteet.2. Jäsenvaltioiden on tarkasteltava, miten rekisteröitymistä EMAS-järjestelmään tämän asetuksen mukaisesti voidaan hyödyntää ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa ja valvonnassa, jotta vältettäisiin tarpeeton päällekkäisyys sekä organisaatioiden että täytäntöönpanosta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen tekemän työn osalta.3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan soveltamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä.4. Komissio pyrkii varmistamaan, että yhteisön tasolla kehitettävät lainsäädännölliset välineet, jotka koskevat ympäristönsuojelua, ovat keskenään yhtenäisiä.11 artikla Tiedonkulku1. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että:- organisaatiot saavat tietoa tämän asetuksen sisällöstä,- yleisölle tiedotetaan järjestelmän päämääristä ja sen keskeisestä sisällöstä.Jäsenvaltioiden on erityisesti käytettävä ammattijulkaisuja, paikallislehtiä, tiedotuskampanjoita tai muita käyttökelpoisia keinoja, jotta järjestelmä kyettäisiin tekemään yleisesti tunnetuksi.2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan soveltamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä.3. EMAS-järjestelmän edistämisestä yhteisön tasolla vastaa komissio.12 artikla RikkomisetJäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset oikeudelliset tai hallinnolliset toimenpiteet niissä tapauksissa, joissa tämän asetuksen säännöksiä ei noudateta, ja ilmoitettava näistä toimenpiteistä komissiolle.13 artikla LiitteetKomissio mukauttaa tämän asetuksen liitteet 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ottaen huomioon järjestelmän toteuttamisesta saadut kokemukset ja esiin tulevan, järjestelmän vaatimuksia koskevien ohjeiden tarpeet.14 artikla Komitea1. Komissiota avustaa komitea, jonka muodostavat jäsenvaltioiden edustajat ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.3. a) Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi.b) Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa:- komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä;- neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa.15 artikla Järjestelmän tarkistaminenKomissio tarkastelee EMAS-järjestelmää uudelleen viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta järjestelmän toiminnasta saatujen kokemusten ja kansainvälisen kehityksen perusteella ja, mikäli tarpeellista, tekee neuvostolle ehdotuksen tarvittavista muutoksista.16 artikla Kulut ja maksut1. Organisaatioiden rekisteröintimenettelyyn ja ympäristötodentajien akkreditointiin ja valvontaan liittyvien hallintokulujen sekä EMAS-järjestelmän kulujen kattamiseksi voidaan ottaa käyttöön maksujärjestelmä, jota koskevista menettelyistä jäsenvaltiot säätävät2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan perusteella toteuttamistaan toimenpiteistä.17 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1836/93 kumoaminen1. Asetus (ETY) N:o 1836/93 kumotaan tämän asetuksen voimaantulopäivänä.2. Asetuksen (ETY) N:o 1836/93 perusteella perustetut akkreditointijärjestelmät ja toimivaltaiset toimielimet pysyvät voimassa. Jäsenvaltioiden on muutettava akkreditointijärjestelmien ja toimivaltaisten toimielinten menettelyjä tämän asetuksen vastaavien säännösten mukaisesti. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että nämä järjestelmät ovat täysin toimintavalmiita kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.3. Asetuksen (ETY) N:o 1836/93 mukaisesti akkreditoidut ympäristötodentajat voivat jatkaa tehtäviensä hoitamista tämän asetuksen säännösten mukaisesti.4. Asetuksen (ETY) N:o 1836/93 mukaisesti rekisteröidyt toimipaikat säilyvät EMAS-luettelossa. Tämän asetuksen uusien organisaatioita koskevien vaatimusten noudattaminen tarkastetaan seuraavan todentamisen yhteydessä.18 artikla VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Sitä sovelletaan kolmen kuukauden kuluttua sen julkaisemispäivästä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL C 138, 17.5.1993, s. 1.LIITE I A. YMPÄRISTÖJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET Ympäristöjärjestelmä toteutetaan kansainvälisen ympäristöjärjestelmästandardin ISO 14001:1996 osan 4 mukaisesti.B. EMAS-JÄRJESTELMÄÄ TOTEUTTAVISSA ORGANISAATIOISSA HUOMIOITAVIA SEIKKOJA 1. LainmukaisuusOrganisaatioiden on kyettävä osoittamaan, että- ne ovat tietoisia kaikesta asiaa koskevasta ympäristölainsäädännöstä ja ymmärtävät sen vaikutukset organisaatioon- ne noudattavat lakia- organisaatiossa ovat käytössä menettelytavat, joita noudattamalla se kykenee jatkuvasti täyttämään kyseiset vaatimukset.2. TehokkuusOrganisaatioiden on kyettävä osoittamaan, että hallintajärjestelmä ja auditointi-menettelyt kattavat organisaation ympäristötoimien tosiasiallisen tehokkuuden liitteessä VI lueteltujen näkökohtien osalta, ja että toimien tehokkuuden arviointi on osa katselmusmenettelyä. Organisaation on myös sitouduttava ympäristötoimien tehokkuuden jatkuvaan parantamiseen.3. Ulkoinen viestintäOrganisaatioiden on kyettävä osoittamaan, että sidosryhmiensä tarpeiden ymmärtämiseksi ne käyvät toimintansa, tuotteidensa ja palvelujensa ympäristövaikutuksista avointa vuoropuhelua asianosaisten kanssa, mukaan lukien paikallisyhteisöt ja asiakkaat.LIITE II SISÄISTÄ YMPÄRISTÖAUDITOINTIA KOSKEVAT VAATIMUKSET 2.1. Yleiset vaatimuksetSisäisillä auditoinneilla varmistetaan, että organisaatio noudattaa toiminnassaan vakiintuneita menettelytapoja. Auditoinnissa voidaan myös havaita näihin menettelytapoihin liittyviä ongelmia sekä mahdollisuuksia niiden kehittämiseen. Audiotointien laajuus organisaatiossa voi vaihdella yksinkertaisen menettelyn auditoinnista monimuotoisten toimien auditointiin. Tietyn ajanjakson kuluessa kaikki tietyn organisaation toiminnot auditoidaan. Tätä ajanjaksoa kutsutaan auditointijaksoksi. Pienemmissä ja yksinkertaisemmissa organisaatioissa voi olla mahdollista auditoida kaikki toiminnot kerralla. Auditointijakso tällaisissa organisaatioissa on kahden auditoinnin välinen ajanjakso.Sisäistä auditointia suorittavien henkilöiden on oltava tarpeeksi riippumattomia auditoitavasta toiminnosta puolueettoman näkemyksen muodostamiseksi. Sisäisiä auditointeja voivat suorittaa organisaation omat työntekijät tai ulkopuoliset tahot (toisen organisaation tai saman organisaation toisen osan työntekijät tai konsultit).2.2. PäämäärätOrganisaation ympäristöauditointiohjelmassa määritellään kirjallisesti kunkin auditoinnin ja auditointijakson päämäärät sekä kunkin toiminnan auditointitaajuus.Päämääriin on erityisesti kuuluttava käytössä olevien hallintajärjestelmien arviointi ja sen määritteleminen, ovatko ne organisaation politiikan ja ohjelman mukaisia, mikä tarkoittaa myös ympäristöalalla säädettyjen olennaisten vaatimusten noudattamista.2.3. LaajuusKunkin auditoinnin tai kunkin auditointijakson vaiheen laajuus on määriteltävä selkeästi ja lisäksi on ilmaistava selkeästi:1. käsitellyt aihealueet,2. auditoitavat toiminnot,3. huomioon otettavat ympäristöstandardit,4. auditoinnin kattama ajanjakso.Ympäristöauditointi sisältää niiden faktatietojen tarkastelun, jotka ovat tarpeen tehokkuuden arvioimiseksi.2.4. Organisaatio ja voimavaratYmpäristöauditoinnin suorittavat sellaiset henkilöt tai henkilöryhmät, joilla on asianmukaiset tiedot auditoitavista aloista ja aihealueista sekä tiedot ja kokemus asian kannalta merkittävistä ympäristöasioiden hallintaan, tekniikkaan, ympäristöön ja lainsäädäntöön liittyvistä asioista ja lisäksi riittävä auditointitekniikkaan liittyvä koulutus ja pätevyys asetettujen päämäärien saavuttamiseksi. Auditointiin käytettyjen voimavarojen ja ajan on oltava oikeassa suhteessa auditoinnin laajuuteen ja sen päämääriin.Organisaation ylimmän johdon on tuettava auditointia.Auditoijien on oltava tarpeeksi riippumattomia auditoitavasta toiminnasta, jotta he voivat antaa objektiivisen ja puolueettoman arvion.2.5. Auditoinnin suunnittelu ja valmisteluSuunnittelemalla ja valmistelemalla jokainen auditointi varmistetaan erityisesti, että:- auditointia varten osoitetaan tarvittavat voimavarat,- jokainen auditointiin osallistuva henkilö (mukaan lukien auditoijat, johto ja henkilöstö) ymmärtää tehtävänsä ja velvollisuutensa.Valmisteluun sisältyy tutustuminen organisaation toimintaan ja käytössä olevan ympäristöjärjestelmään sekä edellisten auditointien toteamusten ja johtopäätösten läpikäyminen.2.6. AuditointitoimetAuditointitoimia ovat keskustelut henkilöstön kanssa, toimintaolosuhteiden ja laitteiden tarkastaminen sekä arkistoitujen asiakirjojen, asiaa koskevien merkityksellisten kirjallisten menettelyiden ja muiden asian kannalta olennaisten asiakirjojen tarkastaminen auditoitavan toiminnan tason arvioimiseksi. Tavoitteena on määrittää, onko organisaatio sovellettavien standardien, säännösten tai asetettujen päämäärien ja tavoitteiden mukainen, ja onko ympäristövastuun hoitamiseksi käyttöön otettu järjestelmä tehokas ja asianmukainen. Järjestelmän toimivuus voidaan tarkastaa tekemällä pistokokeita, joilla selvitetään onko järjestelmä näiden arviointiperusteiden mukainen.Auditointimenettelyyn sisältyvät erityisesti seuraavat vaiheet:a) hallintajärjestelmien hahmottaminen,b) hallintajärjestelmän vahvuuksien ja heikkouksien arviointi,c) merkityksellisten tietojen kerääminen,d) auditoinnin toteamusten arviointi,e) auditoinnin johtopäätösten valmistelu,f) auditoinnin toteamuksista ja johtopäätöksistä annettava kertomus.2.7. Kertomus auditoinnin toteamuksista ja johtopäätöksistä1. Auditoijat laativat muodoltaan ja sisällöltään asianmukaisen kirjallisen auditointikertomuksen sen varmistamiseksi, että auditoinnin toteamukset ja johtopäätökset esitetään kokonaisuudessan ja virallisesti kunkin auditoinnin tai auditointijakson lopussa.Auditoinnin toteamukset ja johtopäätökset on toimitettava virallisesti organisaation ylimmälle johdolle.2. Kirjallisen auditointikertomuksen perustavoitteena on:a) kuvata auditoinnin laajuus,b) antaa johdolle tietoa siitä, miten organisaation ympäristöpolitiikkaa noudatetaan ja miten organisaatio on edistynyt ympäristötoimissaan,c) antaa johdolle tietoa ympäristövaikutusten seurantajärjestelyjen tehokkuudesta ja luotettavuudesta organisaatiossa,d) osoittaa tarvittaessa, minkälaiset korjaavat toimenpiteet ovat tarpeen.2.8. Auditoinnin seurantaAuditointimenettelyn päätteeksi laaditaan ja toteutetaan korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma.Auditoinnin tulosten seurannan varmistamiseksi on huolehdittava siitä, että käytössä ovat asianmukaiset mekanismit.2.9. AuditointitaajuusYksittäisen toiminnan auditointien taajuus vaihtelee seuraavien näkökohtien perusteella:a) toiminnan luonne, laajuus ja monimuotoisuus,b) toiminnan ympäristövaikutusten merkittävyys,c) edellisissä auditoinneissa havaittujen ongelmien tärkeys ja kiireellisyys,d) ympäristöongelmien tausta.Monimuotoista toimintaa, jonka ympäristöriskit ovat suurempia, auditoidaan useammin. Organisaatio laatii itse auditointiohjelmansa ja määrittää auditointitaajuuden ottaen huomioon komission ohjeet.LIITE III YMPÄRISTÖLAUSUNTO 3.1. JohdantoYmpäristölausunnon tarkoituksena on antaa tietoa organisaation aiheuttamista ympäristövaikutuksista ja sen ympäristötoimien tehokkuudesta. Ympäristölausunnossa otetaan myös kantaa sellaisiin liitteessä I olevan B.3 kohdan menettelyn mukaisesti yksilöityihin sidosryhmien tarpeisiin, joita organisaatio pitää merkittävinä (liitteessä VI olevan 4 kohdan d alakohta). Organisaation ei tarvitse esittää 3.2 kohdassa lueteltuja tietoja yhdessä kattavassa kertomuksessa, mutta on tärkeää, että tiedot voidaan toimittaa selkeässä ja johdonmukaisessa kirjallisessa muodossa henkilöille, joilla ei ole muutoin mahdollisuuksia saada näitä tietoja.3.2. YmpäristölausuntoOrganisaation on ensirekisteröinnin yhteydessä annettava ympäristötodentajan vahvistettavaksi ympäristöä koskevia tietoja, joita kutsutaan ympäristölausunnoksi. Vahvistamisen jälkeen nämä tiedot toimitetaan toimivaltaiselle toimielimelle ja asetetaan sitten julkisesti saataville.Näiden tietojen on sisällettävä vähintään:a) selkeä ja yksiselitteinen kuvaus EMAS-järjestelmään rekisteröitävästä organisaatiosta ja yhteenveto sen toiminnasta, tuotteista ja palveluista sekä tarpeen vaatiessa suhteesta mahdolliseen emäorganisaatioon,b) organisaation ympäristöpolitiikka,c) kuvaus kaikista organisaation toiminnan merkittävistä ympäristövaikutuksista ja selitys kunkin vaikutuksen luonteesta,d) kuvaus merkittäviin ympäristövaikutuksiin liittyvistä ympäristöpäämääristä ja -tavoitteista,e) yhteenveto saatavilla olevista tiedoista, joissa organisaation toimien tehokkuutta verrataan merkittäviä ympäristövaikutuksia koskeviin ympäristöpäämääriin ja -tavoitteisiinf) muut ympäristötoimien tehokkuuteen liittyvät tekijät.g) ympäristötodentajan nimi ja akkreditointinumero sekä vahvistuksen päivämäärä.3.3. Julkisesti saatavilla olevien tietojen ylläpitäminenOrganisaation on ajantasaistettava 3.2 kohdassa luetellut tiedot vuosittain, ja ympäristötodentajan on vahvistettava niin ikään vuosittain mahdolliset muutokset tietoihin. Vahvistamisen jälkeen tieto muutoksista toimitetaan myös toimivaltaiselle toimielimelle ja asetetaan julkisesti saataville.3.4. Tietojen julkaiseminenOrganisaatiot voivat antaa ympäristöjärjestelmässä kerättyjä tietoja erityisille kohderyhmille ja käyttää vain osaa ympäristölausunnon tiedoista. Kaikkeen organisaation julkaisemaan ympäristötietoon voidaan liittää EMAS-logo edellyttäen, että ympäristötodentaja on vahvistanut tiedot ja todennut, että ne ovata) tarkkoja ja totuudenmukaisia,b) perusteltuja ja todennettavissa,c) olennaisia ja oikeassa asiayhteydessä,d) edustavia organisaation ympäristötoimien kokonaistehokkuuden suhteen,e) sellaisia, että niiden tulkitseminen väärin ei ole todennäköistäja että tietojen yhteydessä mainitaan ympäristölausunto, josta tiedot ovat peräisin.3.5. Paikallinen vastuuEMAS-järjestelmään rekisteröityvät organisaatiot voivat julkaista ympäristölausunnon, joka kattaa useita fyysisiä toimipaikkoja. EMAS-järjestelmällä pyritään varmistamaan paikallinen vastuu, ja tästä syystä organisaatioiden on huolehdittava siitä, että lausunnossa yksilöidään selkeästi ympäristövaikutuksiltaan merkittävien toimipaikkojen vaikutukset.3.6. Julkinen saatavuusOrganisaation ympäristölausunnon muodostavat 3.2 kohdan a-g alakohdan tiedot samoin kuin 3.3 kohdassa määritellyt ajantasaistetut tiedot on asetettava julkisesti saataville. Tämä ei välttämättä edellytä, että organisaatioiden on julkaistava ja painatettava yksi kattava kertomus, ja toimitettava se pyynnöstä halukkaille. Sen sijaan organisaatioita kehotetaan käyttämään kaikkia tarjolla olevia julkistamiskeinoja (julkaiseminen sähköisessä muodossa, kirjastot jne.). Organisaation on kyettävä osoittamaan ympäristötodentajalle, että henkilöt, joiden etua organisaation ympäristötoimien tehokkuus perustellusti koskee, saavat helposti ja vapaasti käyttöönsä 3.2 kohdan a-g alakohdan ja 3.3. kohdan mukaiset tiedot.3.7. Tehokkuutta koskeva raportointiYmpäristöjärjestelmässä kerättyä raakatietoja voidaan käyttää usein eri tavoin osoittamaan organisaation ympäristötoimien tehokkuutta. Jos organisaatio käyttää ympäristötoimien tehokkuutta kuvaavia indikaattoreita (esim. energiankulutus tuotettua tonnia kohti), sen on varmistettava, että valitut indikaattorit:a) antavat tarkan kuvan organisaation tehokkuudesta,b) ovat ymmärrettäviä ja yksiselitteisiä,c) mahdollistavat organisaation tehokkuuden vertailun edellisvuosiin nähden,d) mahdollistavat tarvittaessa vertailun alakohtaisten, kansallisten tai alueellisten esikuvien kanssae) mahdollistavat tarvittaessa vertailun sääntelyn asettamien vaatimusten kanssa.LIITE IV LogoP.M.LIITE V YMPÄRISTÖTODENTAJIEN AKKREDITOINTI, VALVONTA JA TOIMINTA 5.1. YleistäYmpäristötodentajien akkreditoinnin on perustuttava seuraavassa lueteltaviin yleisiin pätevyysvaatimuksiin. Akkreditointielimet voivat akkreditoida ympäristötodentajiksi yksittäisiä henkilöitä tai organisaatioita taikka molempia. Kansalliset akkreditointijärjestelmät määrittelevät tämän asetuksen 4 artiklan mukaisesti ympäristötodentajien akkreditointia koskevat menettelytapavaatimukset ja yksityiskohtaiset perusteet näitä periaatteita noudattaen. Periaatteiden noudattaminen varmistetaan 4 artiklan perusteella käyttöön otettavan vertaisarvioinnin avulla.5.2. Ympäristötodentajien akkreditointiperusteet5.2.1. Seuraavat pätevyysvaatimukset ovat vähimmäisvaatimuksia, jotka todentajan - henkilön tai organisaation - on täytettävä:- asetuksen säännösten, asiaa koskevien standardien ja komission 4 ja 14 artiklan perusteella antamien tämän asetuksen soveltamista koskevien ohjeiden tuntemus ja ymmärtäminen,- todentamisen kohteena olevan toiminnan kannalta olennaisten lainsäädännöllisten, sääntelyyn perustuvien ja muiden politiikkoihin liittyvien vaatimusten tuntemus ja ymmärtäminen,- ympäristöasioiden tuntemus ja ymmärtäminen,- sellaisten todentamisen kohteena olevaan toimintaan liittyvien teknisten näkökohtien tuntemus ja ymmärtäminen, jotka ovat ympäristöasioiden kannalta merkityksellisiä,- todentamisen kohteena olevan toiminnan yleinen tuntemus ja ymmärtäminen, jonka avulla on mahdollista arvioida hallintajärjestelmän asianmukaisuus,- ympäristöauditoinnin vaatimusten ja -menetelmien tuntemus ja ymmärtäminen,- asiakirjoihin perustuva auditointi (ympäristölausunto).Lisäksi todentajan on hoidettava tehtävänsä riippumattomasti, puolueettomasti ja tasapuolisesti.5.2.2. Akkreditoinnin laajuusYmpäristötodentajien akkreditoinnin laajuus määritellään neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 761/93 (EYVL L 83, 3.4.1993) säädetyn toimialaluokituksen (NACE-koodit) mukaisesti. Todentajan pätevyyden ja akkreditoinnin laajuuden on oltava sopivassa suhteessa todentamisen kohteena olevan organisaation kokoon ja monimuotoisuuteen.5.2.3. Ympäristötodentajina toimivia, todentamistehtäviä yksin suorittavia yksityishenkilöitä koskevia lisävaatimuksiaYmpäristötodentajina toimivia yksityishenkilöitä, jotka suorittavat, todentamistehtäviä yksin, koskevat 5.2 kohdan vaatimusten lisäksi seuraavat vaatimukset:- heillä on oltava kaikki todentamiseen tarvittava pätevyys akkreditoiduilla aloilla,- akkreditoinnin laajuus on rajattava henkilökohtaisen pätevyyden mukaan.Näiden vaatimusten noudattaminen varmistetaan akkreditointielimen valvonnalla.5.3. Ympäristötodentajien valvonta5.3.1. Akkreditoinnin myöntäneen akkreditointielimen suorittama akkreditoitujen ympäristötodentajien valvontaAkkreditoidun ympäristötodentajan on viipymättä ilmoitettava akkreditointielimelle kaikista muutoksista, jotka vaikuttavat akkreditointiin tai sen laajuuteen.Enintään 12 kuukauden säännöllisin välein tarkistetaan, että akkreditoitu ympäristötodentaja täyttää edelleen akkreditoinnin edellytykset, ja seurataan suoritettujen todennusten laatua. Valvontaa voidaan suorittaa kyselylomakkeiden avulla, arvioimalla todentajan vahvistamia ympäristölausuntoja, arvioimalla todentamiskertomus sekä todistajien läsnäollessa tehdyillä tarkastuksilla. Valvonta on suhteutettava todentajan toimintaan.Akkreditointielimen päätös akkreditoinnin poistamisesta tai tilapäisestä pidättämisestä tai sen laajuuden supistamisesta voidaan tehdä vasta, kun akkreditoidulle ympäristötodentajalle on annettu mahdollisuus tulla kuulluksi.5.3.2. Todentamisen suorituspaikkana olevan jäsenvaltion akkreditointielimen suorittama akkreditoitujen ympäristötodentajien valvontaYhdessä jäsenvaltiossa akkreditoidun todentajan on vähintään neljä viikkoa ennen todentamistoimia toisessa jäsenvaltiossa toimitettava tämän jäsenvaltion akkreditointielimelle ilmoitus- akkreditointia koskevista yksityiskohdista ja tarpeen vaatiessa ryhmän kokoonpanosta,- todentamistapahtuman paikasta ja ajankohdasta: tältä osin ilmoitetaan organisaation osoite ja yhteystiedot sekä tiedot toimenpiteistä, joihin on ryhdytty mahdollisten oikeudellisten ja kielitaitoon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi.Ilmoitus on tehtävä ennen jokaista uutta todentamistapahtumaa.Akkreditointielin ei voi asettaa muita ehtoja, jotka estäisivät todentajaa tarjoamasta palveluja muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa akkreditointi on myönnetty. Akkreditointielin ei myöskään saa käyttää ilmoitusmenettelyä todentajan saapumisen viivästyttämiseen. Mahdollisille vaikeuksille järjestää todentajan työn valvonta ilmoitettuna päivänä on esitettävä riittävät perusteet.Jos valvova akkreditointielin ei ole tyytyväinen todentajan työn laatuun, toimitetaan valvontakertomus kyseiselle todentajalle, akkreditoinnin myöntäneelle akkreditointielimelle, toimivaltaiselle toimielimelle todennuksen kohteena olevan organisaation sijaintimaassa sekä akkreditointielimien yhteistyöfoorumille.5.4. Todentajien tehtävä5.4.1. Todentajan tehtävänä on, tämän kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden täytäntöönpanovaltuuksia sääntelyn asettamien vaatimusten osalta, tarkastaa:a) ovatko mahdollinen alustava ympäristökatselmus, ympäristöjärjestelmä, ympäristöauditointiohjelma ja ympäristölausunto kaikkien tämän asetuksen säännösten mukaisiab) seuraavissa asiakirjoissa esitettyjen tietojen luotettavuus:- ympäristölausunto (liitteessä III oleva 3.2 ja 3.3. kohta)- otteet ympäristölausunnosta (liitteessä III oleva 3.4 kohta)- ympäristötiedotus (8 artiklan 3 kohta).Todentajan on ammatillisesti asianmukaisella tavalla tutkittava erityisesti organisaation mahdollisesti toteuttaman alustavan ympäristökatselmuksen sekä ympäristöauditioinnin tai muiden menettelyjen tekninen pätevyys toistamatta kuitenkaan turhaan näitä menettelyjä.5.4.2. Ensimmäisen todentamisen yhteydessä ympäristötodentajan on erityisesti tarkastettava, että organisaatio täyttää seuraavat vaatimukset:- käytössä on on kaikilta osin toimiva ja liitteen I A vaatimusten mukainen ympäristöjärjestelmä,- liitteen II mukainen auditointiohjelma on valmis ja otettu jo käyttöön (toiminta, johon liittyy suurin ympäristöriski, on auditoitu ainakin kerran),- johdon katselmus on saatettu loppuun,- on laadittu liitteessä III olevan 3.2 kohdan mukainen ympäristölausunto.5.4.3. Lainsäädännön noudattaminenTodentajan on varmistettava, että organisaatiossa on otettu käyttöön menettelyt niiden näkökohtien tai toimintojen valvomiseksi, jotka kuuluvat asiaa koskevan yhteisön tai kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan, ja että näiden menettelyjen avulla varmistetaan lainsäädännön noudattaminen. Erityisesti auditoinnin yhteydessä tehtävien tarkastusten tavoitteena on selvittää, varmistetaanko menettelyjen avulla lainsäädännön noudattaminen.Todentajan ei pidä vahvista ympäristölausuntoa siinä tapauksessa, että todentamismenettelyn yhteydessä, esimerkiksi pistokokein, on havaittu, ettei organisaatio selvästikään noudata kaikilta osin lainsäädäntöä.5.4.4. Organisaation määrittelyYmpäristöjärjestelmän todentamisen ja ympäristölausunnon vahvistamisen yhteydessä todentajan on varmistettava, että organisaation osat on määritelty yksiselitteisesti ja että määritelmä vastaa todellista toimintojen jakoa. Lausunnon on selkeästi katettava kaikki ne organisaation eri osat, joita EMAS-järjestelmä koskee.5.5. Todentajan toimintaa koskevat määräykset5.5.1. Todentaja toimii organisaation kanssa tehdyn kirjallisen sopimuksen perusteella. Sopimuksessa määritellään työn laajuus, ja se mahdollistaa todentajan riippumattoman ammattimaisen toiminnan sekä velvoittaa organisaatiota osallistumaan tarvittavaan yhteistyöhön.5.5.2. Todentamiseen kuuluu asiakirjojen tutkiminen, käynti organisaatiossa ja erityisesti keskustelut henkilöstön kanssa sekä organisaation johdolle osoitetun kertomuksen laatiminen ja organisaation ratkaisu kertomuksessa mainittuihin ongelmiin.5.5.3. Ennen organisaatiossa käyntiä tutkitaan asiakirjat, jotka sisältävät perustiedot organisaatiosta ja sen toiminnasta, ympäristöpolitiikasta ja ympäristöohjelmasta, kuvauksen organisaation ympäristöjärjestelmästä, yksityiskohtaiset tiedot edellisestä ympäristökatselmuksesta tai auditoinnista, kertomuksen kyseisestä katselmuksesta tai auditoinnista ja kaikista korjaavista toimenpiteistä, jotka niiden perusteella on tehty, sekä ehdotuksen ympäristölausunnoksi.5.5.4. Todentaja laatii organisaation johdolle kertomuksen. Tässä kertomuksessa täsmennetääna) kaikki todentajan työn kannalta merkitykselliset seikat,b) ympäristöjärjestelmän toteuttamisen lähtökohdat organisaatiossa,c) yleisluontoisesti tapaukset, joissa tämän asetuksen säännöksiä ei ole noudatettu, ja erityisesti- alustavan ympäristökastelmuksen, auditointimenetelmän, ympäristöjärjestelmän tai minkä tahansa asiaa koskevan menettelyn tekniset puutteet,- seikat, jotka poikkeavat ympäristölausuntoluonnoksesta sekä sellaiset yksityiskohtaiset lisäykset ja muutokset, jotka ympäristölausuntoon olisi tehtävä,d) vertailu organisaation aikaisempiin lausuntoihin ja toimien tehokkuuden arviointeihin.5.6. TodentamistaajuusTodentajan on vahvistettava enintään 12 kuukauden välein ympäristölausuntoa ajantasaistavat tiedot. Lisäksi todentaja laatii yhteistyössä organisaation kanssa ohjelman, jolla varmistetaan, että kaikki EMAS-rekisteröinnin edellytykset todennetaan enintään 36 kuukauden välein. Ympäristötodentajien käyntien tiheys organisaatiossa on määritettävä ottaen huomioon komission antamat ohjeet.LIITE VI YMPÄRISTÖNÄKÖKOHDAT 6.1. YleistäMerkittävien ympäristövaikutusten määrittämiseksi organisaation on tarkasteltava kaikkia sen toimintaan, tuotteisiin ja palveluihin liittyviä ympäristönäkökohtia ja päätettävä organisaation omien arviointiperusteiden perusteella, mitkä ympäristönäkökohdat ovat vaikutukseltaan merkittäviä.Organisaation on tarkasteltava sekä sen toiminnan, tuotteiden ja palvelujen välittömiä että välillisiä vaikutuksia.6.2. Välittömät ympäristönäkökohdatVälittömät ympäristönäkökohdat liittyvät toimintoihin, jotka ovat organisaation hallinnassa ja organisatioon paikannettavissa. Tällaisia näkökohtia voivat olla luettelon olematta tyhjentävä:a) päästöt ilmaan,b) päästöt veteen,c) jätehuolto,d) maa-alueiden saastuminen,e) luonnonvarojen ja raaka-aineiden käyttö (mukaan luettuna energia),f) paikalliset kysymykset (melu, tärinä, haju, ulkonäkö jne.)g) kuljetukset (tavarat, palvelut, henkilöstö).Arvioitaessa näiden toimintojen ympäristövaikutuksia organisaation on tarkasteltava normaalien toimintaolosuhteiden ohella käynnistys- ja seisokkitilanteita sekä kohtuudella ennakoitavissa olevia hätätilanteita. Tarkastelussa on huomioitava entiset, nykyiset ja suunnitellut toiminnot, tuotteet ja palvelut.6.3. Välilliset ympäristönäkökohdatOrganisaation toiminnalla, tuotteilla ja palveluilla voi olla myös merkittäviä ympäristövaikutuksia, jotka eivät ole organisaation hallinnassa tai jotka eivät ilmene organisaation sijaintipaikalla.Tällaisia ympäristövaikutusten aiheuttajia voivat olla, luettelon olematta tyhjentävä:a) tuotteisiin liittyvät tekijät (suunnittelu, pakkaaminen, kuljetus, käyttö sekä jätteen talteenotto/käytöstä poistaminen)b) pääomasijoitukset, lainojen myöntäminen ja vakuutuspalvelutc) uudet markkinatd) palvelujen valinta ja niiden koostumus (esim. kuljetukset tai ateriapalvelu)e) hallinnolliset ja suunnitteluun liittyvät päätöksetf) tuotevalikoiman koostumus.Lisäksi organisaation on kyettävä osoittamaan, että se on yksilöinyt sen ostotoimeen liittyvät merkittävät ympäristönäkökohdat ja että hallintajärjestelmä kattaa näihin näkökohtiin liittyvät merkittävät ympäristövaikutukset.Ympäristönäkökohtien on oltava merkittäviä ympäristöohjelman, ympäristöjärjestelmän ja ympäristöauditoinnin kannalta ja ottaen huomioon organisaation itselleen asettamat päämäärät.Organisaation on välillisten ympäristönäkökohtien osalta tarkasteltava, missä määrin se voi vaikuttaa näihin näkökohtiin ja mihin toimiin se voi ryhtyä vaikutusten pienentämiseksi.6.4. MerkittävyysKukin organisaatio vastaa itse toiminnan, tuotteiden ja palvelujen ympäristönäkökohtien tärkeyden arvioinnissa sovellettavien arviointiperusteiden määrittämisestä. Yksityiskohtaisen elinkaarianalyysin suorittaminen ei ole tarpeen, mutta organisaation käyttämien arviointiperusteiden on oltava monipuolisia, puolueettomasti tarkistettavissa ja toistettavissa.Organisaation liittyvien ympäristönäkökohtien määritys pitää sisällään seuraavat seikat, luettelon olematta tyhjentävä:a) organisaation toiminnan, tuotteiden ja palvelujen sekä näihin liittyvien ympäristönäkökohtien yksilöinti sekä kuhunkin ympäristönäkökohtaan liittyvän ympäristövaikutuksen määrittäminen,b) ympäristön tilaa koskevan tiedon keruu sellaisten toimintojen, tuotteiden ja palvelujen yksilöimiseksi, jotka voivat tietyissä tapauksissa vaikuttaa tähän tilaan,c) organisaation raaka-aineiden ja energian käyttöä, veteen tai ilmaan joutuvia päästöjä ja jätteitä koskeviin tietoihin perustuva riskianalyysi,d) sidosryhmien näkemysten selvittäminen ja tämä tiedon hyödyntäminen organisaatioon liittyvien merkittävien ympäristönäkökohtien määrittämisessä,e) organisaation sellaisten ympäristötoimintojen yksilöiminen, jotka ovat sääntelyn alaisia ja joita koskevia tietoja organisaatiossa on todennäköisesti kerätty,f) niiden ostotoimintojen yksilöiminen, jotka ovat merkittäviä organisaation aiheuttamien välittömien tai välillisten ympäristövaikutusten kannalta,g) organisaation tuotteiden suunnittelun, tuotekehityksen, valmistuksen, jakelun, huollon, käytön, uudelleenkäytön, kierrätyksen ja käytöstä poistamisen tarkastelu,h) niiden organisaation toimintojen yksilöiminen, joiden ympäristökustannukset, hyödyt tai muut taloudelliset vaikutukset ovat merkittävimmät.LIITE VII ALUSTAVA YMPÄRISTÖKATSELMUS 7.1. YleistäOrganisaation, jolla ei ole 9 artiklan mukaisesti tunnustettua ympäristöjärjestelmää, on määritettävä alustavasta ympäristöasioiden hoidon nykytilanne katselmuksen avulla. Tavoitteena on oltava kaikkien organisaation ympäristönäkökohtien tarkastelu ympäristöjärjestelmän rakentamista varten.7.2. VaatimuksetKatselmuksen on katettava neljä keskeistä alaa:a) lainsäädäntöön ja sääntelyyn perustuvat vaatimukset,b) merkittävien ympäristönäkökohtien yksilöinti,c) nykyisten ympäristöasioiden hallintaan liittyvien periaatteiden ja menettelyjen tarkastelu,d) aikaisempien häiriötilanteiden tutkiminen.Kaikissa tapauksissa on tarkasteltava sekä organisaation tavallisia että epätavallisia toimintoja samoin kuin mahdollisia hätätilanteita.Sopivia katselmuksen toteutuskeinoja ovat toiminnan luonteesta riippuen esimerkiksi tarkastuslistat, haastattelut, paikan päällä tehtävät tarkastukset ja mittaukset ja edellisten auditointien tai muiden katselmusten tulosten tarkastelu.Yksilöitäessä toimintayksiköiden toimintaan liittyviä merkittäviä ympäristönäkökohtia on tarkasteltava seuraavia seikkoja, siltä osin kuin se on tarkoituksenmukaista:a) päästöt ilmaan,b) päästöt veteen,c) jätehuolto,d) maa-alueiden saastuminen,e) raaka-aineiden ja luonnonvarojen käyttö,f) muut paikalliset ympäristöön ja elinyhteisöön liittyvät seikat.Tässä yhteydessä on tarkasteltava normaalien toimintaolosuhteiden ohella käynnistys- ja seisokkitilanteita sekä kohtuudella ennakoitavissa olevien poikkeus- ja hätätilanteiden realistisesti mahdollisia merkittäviä vaikutuksia.Yksityiskohtaisen elinkaarianalyysin suorittaminen toimintaan, tuotteisiin tai palveluihin liittyvien merkittävien ympäristönäkökohtien tunnistamiseksi ei ole tarpeen. Organisaatioiden ei ole tarpeen arvioida kutakin yksittäistä tuotetta, komponenttia tai raaka-ainepanosta. Ne voivat valita toiminnan tuotteiden tai palvelujen luokkia niiden näkökohtien määrittämiseksi, joiden vaikutus todennäköisimmin on merkittävä.LIITE VIII REKISTERÖINTITIEDOT Vähimmäisvaatimukset >KAAVION ALKU>Organisaation nimi: ..........Organisaation osoite: ..........Yhteyshenkilö: ..........NACE-toimialaluokituksen mukainen koodi: ..........Henkilöstön määrä: ..........Todentajan nimi: ..........Akkreditiointinumero: ..........Akkreditoinnin laajuus: ..........Seuraavan ympäristölausunnon päivämäärä: ..........Organisaation toimivaltaisen täytäntöönpanoviranomaisen nimi ja yhteystiedot:..........Tehty .......... 199..........Organisaationedustajan allekirjoitus>KAAVION LOOPU>


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52007PC0596
 Proposta għal deċiżjoni tal-Kunsill dwar il-pożizzjoni li għandha tieħu l-Komunità dwar il-proposta għal emenda tal-Konvenzjoni Doganali dwar it-Trasport Internazzjonali ta’ oġġetti li jaqgħu taħt il-carnets TIR (il-Konvenzjoni TIR 1975) /* KUMM/2007/0596 finali - ACC 2007/0208 */
 [pic] | KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 15.10.2007KUMM(2007) 596 finali2007/0208 (ACC)Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar il-pożizzjoni li għandha tieħu l-Komunità dwar il-proposta għal emenda tal-Konvenzjoni Doganali dwar it-Trasport Internazzjonali ta’ oġġetti li jaqgħu taħt il-carnets TIR (il-Konvenzjoni TIR 1975)(preżentata mill-Kummissjoni)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONIIL-KUNTEST TAL-PROPOSTA |110 | Ir-raġunijiet għall-proposta u l-għanijiet tagħha Il-Konvenzjoni Doganali dwar it-trasport internazzjonali ta' l-oġġetti li jaqgħu taħt il-carnets TIR (il-Konvenzjoni TIR) ta' l-14 ta' Novembru 1975 ġiet approvata f’isem il-Komunità Ekonomika Ewropea permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2112/78. Il-Konvenzjoni daħlet fis-seħħ fil-Komunità fl-20 ta’ Ġunju 1983. L-għan tad-Deċiżjoni proposta huwa li tintroduċi emendi fl-Artikolu 13 ta’ l-Anness 8 tal-Konvenzjoni TIR. Dawn l-emendi jikkonċernaw l-arranġamenti finanzjarji dwar it-tħaddim tal-Bord Eżekuttiv u s-Segretarjat tat-TIR tal-Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-NU. |120 | Il-kuntest ġenerali Il-Konvenzjoni TIR, li hija amministrata mill-Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti (UNECE) ibbażata f’Ġinevra, stabbilit proċedura doganali ta’ tranżitu għall-moviment internazzjonali ta’ oġġetti bit-triq. Il-Konvenzjoni tippermetti oġġetti, li huma taħt sospensjoni tad-dwana jew tat-taxxa, li jaqsmu l-konfini internazzjonali bl-anqas intervent matul it-triq minn awtoritajiet doganali. Billi tnaqqas l-impedimenti tradizzjonali għall-moviment ħieles ta’ oġġetti, is-sistema tat-TIR tinkoraġġixxi l-iżvilupp tal-kummerċ internazzjonali. B’dewmien anqas fit-tranżitu, tippermetti wkoll tfaddil sinifikanti fl-ispejjeż tat-trasport. Il-vantaġġ l-aktar importanti tas-sistema huwa l-fatt li l-Konvenzjoni TIR tipprovdi, permezz tal-katina internazzjonali ta’ garanziji, aċċess relattivament sempliċi għall-garanziji meħtieġa. Matul l-aħħar xhur is-Sħubija Pubblika-Privata, stabbilita mill-awtoritajiet doganali u l-assoċjazzjonijiet garanti, iffaċċjat problemi serji fis-sistema tat-TIR, partikolarment dwar l-iffinanzjar tal-Bord Eżekuttiv u s-Segretarjat tat-TIR. Sabiex tissaħħaħ is-sistema tat-TIR u s-Sħubija Pubblika-Privata, iż-żewġ imsieħba ddeċidew li jieħdu l-passi kollha meħtieġa biex jemendaw il-Konvenzjoni TIR, billi l-kelma “imposta” titbiddel f’“ammont” u tiġi ċċarata sew il-proċedura biex jiġi stabbilit dan l-ammont. Azzjoni oħra meħtieġa kienet it-tfassil ta’ ftehim ta’ proċedura bejn l-UNECE u l-Unjoni Internazzjonali tat-Trasport bit-Triq (IRU). Dawn l-azzjonijiet żgur għandhom jipprovdu għal sistema trasparenti ta’ ffinanzjar tas-segretarjat tal-UNECE u tal-Korp Eżekuttiv tat-TIR. |139 | Dispożizzjonijiet eżistenti fil-qasam tal-proposta M’hemm l-ebda dispożizzjoni eżistenti fil-qasam tal-proposta. |140 | Il-konsistenza ma' politiki u għanijiet oħra ta' l-Unjoni Id-Deċiżjoni proposta hija konsistenti mal-politika komuni dwar kummerċ u trasport. Is-sistema tat-TIR, li tipprovdi tħaffif fit-trasport bit-triq, tippermetti li oġġetti jivjaġġaw bejn 66 Parti Kontraenti b’anqas indħil minn amministrazzjonijiet doganali u tipprovdi, permezz ta' katina internazzjonali ta’ garanziji, aċċess relattivament ħafif għall-garanziji meħtieġa. Is-simplifikazzjoni miksuba permezz tal-Konvenzjoni TIR hija konformi ma’ l-Istrateġija riveduta ta’ Liżbona. |IL-KONSULTAZZJONI MAL-PARTIJIET INTERESSATI U L-VALUTAZZJONI TA’ L-IMPATT |Il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati |211 | Metodi ta’ konsultazzjoni, setturi ewlenin immirati u profil ġenerali tal-parteċipanti Saru konsultazzjonijiet fuq il-proposta ma’ l-Unjoni Internazzjonali tat-Trasport bit-Triq, l-assoċjazzjonijiet garanti u l-awtoritajiet doganali kollha tal-Partijiet Kontraenti għall-Konvenzjoni TIR. Dawn il-konsultazzjonijiet seħħew fi ħdan laqgħat u sessjonijiet tal-Kumitat tal-Kodiċi Doganali tal-Grupp ta’ Ħidma dwar Kwistjonijiet Doganali li Jolqtu t-Trasport. |212 | Sinteżi tat-tweġibiet u kif tqiesu Opinjoni favorevoli |Il-ġbir u l-użu ta’ għarfien espert |229 | Ma kienx hemm il-ħtieġa ta’ għarfien espert minn barra. |230 | Il-valutazzjoni ta’ l-impatt Jeħtieħ li r-regoli ta’ l-iffinanzjar tal-Bord Eżekuttiv u s-Segretarjat tat-TIR jiġu speċifikati b’mod ċar fil-Konvenzjoni TIR. Permezz ta’ dawn l-emendi l-ġodda s-sostennabbiltà tas-sistema tat-TIR hija miżmuma u l-korpi tat-TIR jistgħu jkomplu jeżistu. |L-ELEMENTI ġURIDIċI TAL-PROPOSTA |305 | Sinteżi ta’ l-azzjoni proposta Dawn l-emendi huma dwar bidliet fit-terminoloġija ta’ l-Artikolu 13 ta’ l-Anness 8, billi tinbidel il-kelma “imposta” għal “ammont”. Huwa spjegat ukoll b’mod ċar kif għandha tiġi stabbilita u mħarsa l-proċedura għal kalkolu ta' ammont għal kull carnet TIR. |310 | Il-bażi ġuridika L-Artikoli 133 u 300(2) tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea |329 | Il-prinċipju ta’ sussidjarità Il-proposta taqa’ taħt il-kompetenza esklussiva tal-Komunità. Il-prinċipju ta’ sussidjarjetà għalhekk ma japplikax. |Il-prinċipju ta’ proporzjonalità Il-proposta tikkonforma mal-prinċipju ta’ proporzjonalità għar-raġuni(jiet) kif ġej. |331 | Il-proposta tikkonforma mal-prinċipju ta’ proporzjonalità. Timplimenta emenda għall-ftehim internazzjonali li fih innifsu jirrispetta l-prinċipju ta’ proporzjonalità. |332 | Il-proposta teżiġi bidliet fit-terminoloġija ta’ l-Artikolu 13 ta’ l-Anness 8 tal-Konvenzjoni TIR. Dawn l-emendi għandhom ukoll l-għan li jiddefinixxu b’mod ċar il-mekkaniżmu ta’ l-iffinanzjar tal-korpi tat-TIR u l-kooperazzjoni għall-ġejjieni bejn imsieħba pubbliċi u privati f’dan ir-rigward. |L-għażla ta’ l-istrumenti |341 | Strumenti proposti: Deċiżjoni |342 | Mezzi oħra ma jkunux adegwati minħabba r-raġuni(jiet) kif ġej. Ftehimiet internazzjonali u emendi għal dawn l-arranġamenti normalment jiġu introdotti fis-sistema ġuridika Komunitarja permezz ta’ Deċiżjoni. |IMPLIKAZZJONI BAġITARJA |409 | Din il-proposta ma għandha l-ebda implikazzjoni fuq il-baġit tal-Komunità. |1. 2007/0208 (ACC)Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar il-pożizzjoni li għandha tieħu l-Komunità dwar il-proposta għal emenda tal-Konvenzjoni Doganali dwar it-Trasport Internazzjonali ta’ oġġetti li jaqgħu taħt il- carnets TIR (il-Konvenzjoni TIR 1975)IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 133 flimkien ma' l-Artikolu 300(2) tiegħu,Billi:(1) Il-Konvenzjoni Doganali dwar it-trasport internazzjonali ta' l-oġġetti li jaqgħu taħt il- carnets TIR (il-Konvenzjoni TIR) ta' l-14 ta' Novembru 1975 ġiet approvata f’isem il-Komunità permezz tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2112/78 tal-25 ta’ Lulju 1978[1] u daħlet fis-seħħ fil-Komunità fl-20 ta’ Ġunju 1983[2].(2) F’Jannar ta’ l-2007, il-Kumitat Amministrattiv għall-Konvenzjoni TIR iddeċieda li sabiex jikkoopera b'mod effiċjenti mas-Sħubija Pubblika-Privata jridu jiġu implimentati xi emendi għall-Konvenzjoni TIR biex jipprovdu għal sistema trasparenti ta’ l-iffinanzjar tas-Segretarjat tal-UNECE u tal-Bord Eżekuttiv tat-TIR. Dawn l-emendi jirrigwardjaw bidliet lingwistiċi, kif ukoll deskrizzjoni ċara tal-proċedura għall-kalkolu ta’ ammont għall-kull Carnet TIR.(3) L-Istati Membri kollha wrew l-opinjoni favorevoli tagħhom dwar il-proposta għall-emenda. L-abbozz li fassal il-Kumitat Amministrattiv tal-Konvenzjoni TIR diġà ġie diskuss fi ħdan il-Kumitat tal-Kodiċi Doganali u kien approvat preliminarjament.(4) Għandha tiġi determinata l-pożizzjoni tal-Komunità dwar l-emenda proposta,ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:Artikolu 1Il-pożizzjoni Komunitarja fi ħdan il-Kumitat Amministrattiv għandha tissejjes fuq l-abbozz ta’ emendi hawn mehmuż.Artikolu [...]Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.Magħmul fi Brussell, [...]Għall-KunsillIl-PresidentANNESSTinbidel id-diċitura eżistenti ta’ l-Anness 8, ta’ l-Artikolu 13, il-paragrafu 1 bi:"1. It-tħaddim tal-Bord Eżekuttiv u s-Segretarjat tat-TIR għandu jiġu ffinanzjat sakemm jinkisbu mezzi oħra alternattivi ta’ ffinanzjar, permezz ta’ ammont għal kull carnet TIR imqassam mill-organizzazzjoni internazzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 6. Dan l-ammont għandu jiġi approvat mill-Kumitat Amministrattiv.”Tiżdied Nota ta’ Spjegazzjoni ġdida:"8.13.1-3 AmmontL-ammont imsemmi fil-paragrafu 1 għandu jkun ibbażat fuq (a) il-baġit u l-pjan ta’ l-ispiża tal-Bord Eżekuttiv u s-Segretarjat tat-TIR kif approvat mill-Kumitat Amministrattiv u (b) l-istima prevista ta’ l-għadd tal- carnet TIR li jrid jitqassam kif stabbilit mill-organizzazzjoni internazzjonali.”Tinbidel id-diċitura eżistenti ta’ l-Anness 8, ta’ l-Artikolu 13, il-paragrafu 2 bi:"2. Il-proċedura ta' l-implimentazzjoni ta' l-iffinanzjar tat-tħaddim tal-Bord Eżekuttiv u s-Segretarjat tat-TIR għandha tiġi approvata mill-Kumitat Amministrattiv."Tiżdied Nota ta’ Spjegazzjoni ġdida:"8.13.2. Wara konsultazzjoni ma’ l-organizzazzjoni internazzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 6, il-proċedura msemmija fil-paragrafu 2 għandha tkun riflessa fil-ftehim bejn il-UNECE, b’mandat minn u f’aġir għan-nom tal-Partijiet Kontraenti, u l-organizzazzjoni internazzjonali kif imsemmi fl-Artikolu 6. Dan l-ammont għandu jiġi approvat mill-Kumitat Amministrattiv.”[1] ĠU L 252, 14.09.1978.[2] ĠU L 31, 2.2.1983, p.13.


type: other

text:
RAPPORT dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd għas-sena finanzjarja 2014
 699k 114k
 dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd għas-sena finanzjarja 2014
 – wara li kkunsidra r-rapport tal-Qorti tal-Awdituri dwar il-kontijiet annwali tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd għas-sena finanzjarja 2014, flimkien mat-tweġibiet tal-Aġenzija(1),
 – wara li kkunsidra r-rakkomandazzjoni tal-Kunsill tat-12 ta' Frar 2016 dwar il-kwittanza li għandha tingħata lill-Aġenzija fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-baġit għas-sena finanzjarja 2014 (05584/2016 – C8-0081/2015),
 dwar l-għeluq tal-kontijiet tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd għas-sena finanzjarja 2014
 – wara li kkunsidra r-rapport tal-Qorti tal-Awdituri dwar il-kontijiet annwali tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd għas-sena finanzjarja 2014, flimkien mat-tweġibiet tal-Aġenzija(7),
 – wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 768/2005 tas-26 ta' April 2005 li jistabbilixxi Aġenzija Komunitarja għall-Kontroll tas-Sajd u li jemenda r-Regolament (KEE) Nru 2847/93 li jistabbilixxi sistema ta' kontroll li tapplika għall-Politika Komuni tas-Sajd(10), u b'mod partikolari l-Artikolu 36 tiegħu,
 li tinkludi l-kummenti li jagħmlu parti integrali mid-deċiżjoni dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd għas-sena finanzjarja 2014
 A. billi, skont ir-rapporti finanzjarji tagħha, il-baġit finali tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd (''l-Aġenzija'') għas-sena finanzjarja 2014 kien jammonta għal EUR 9 217 150; billi l-baġit kollu tal-Aġenzija ġej mill-baġit tal-Unjoni,
 B. billi l-Qorti tal-Awdituri ("il-Qorti"), fir-rapport tagħha dwar il-kontijiet annwali tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd għas-sena finanzjarja 2014 ("ir-rapport tal-Qorti"), stqarret li kisbet assigurazzjonijiet raġonevoli li l-kontijiet annwali tal-Aġenzija huma affidabbli u li t-tranżazzjonijiet ta' bażi huma legali u regolari;
 7. Jistieden lill-Aġenzija biex fil-futur iżżomm il-livell ta' approprjazzjonijiet impenjati riportati għas-sena ta' wara baxx kemm jista' jkun, u biex tiżvela trasferimenti ta' approprjazzjonijiet għal intestaturi oħra tal-baġit, sabiex b'hekk taqdi d-dmir ta' responsabbiltà tagħha;
 8. Jirrikonoxxi mill-Aġenzija li din adottat il-politika tagħha dwar il-prevenzjoni u l-ġestjoni tal-kunflitti ta' interessi f'Ottubru 2014; josserva li l-politika dwar il-kunflitti ta' interessi titlob li l-membri tal-Bord Amministrattiv tal-Aġenzija u l-membri tal-persunal maniġerjali tagħha jipprovdu dikjarazzjoni ta' kunflitti ta' interess; jinnota li d-dikjarazzjonijiet tal-kunflitti ta' interessi ffirmati mill-Membri tal-Bord Amministrattiv tal-Aġenzija u mill-persunal maniġerjali tagħha kienu disponibbli pubblikament; jieħu nota li l-pubblikazzjoni tas-CVs tal-persunal maniġerjali tal-Aġenzija ġiet dikjarata bħala fakultattiva skont il-politika dwar il-kunflitti ta' interessi u li l-erba' membri tal-maniġment tal-Aġenzija kollha pprovdew is-CV tagħhom għall-pubblikazzjoni; iħeġġeġ lill-Membri tal-Bord Amministrattiv tal-Aġenzija jippreżentaw mingħajr dewmien id-dikjarazzjonijiet tagħhom tal-kunflitti ta' interessi għal pubblikazzjoni ulterjuri fuq is-sit web tal-Aġenzija sabiex jimxu skont id-dmirijiet ta' trasparenza u ta' responsabbiltà tal-Aġenzija;
 9. Jitlob lil dawk l-istituzzjonijiet u aġenziji tal-Unjoni li daħħlu kodiċijiet ta' mġiba, inkluż il-Parlament Ewropew, biex itejbu l-miżuri tagħhom ta' implementazzjoni, bħalma huma l-verifiki tad-dikjarazzjonijiet tal-interessi finanzjarji;
 12. Jirrikonoxxi mill-Aġenzija li, fl-aħħar tal-2014, din kienet konformi ma' 10 Standards ta' Kontroll Intern (ICS), kienet konformi b'mod parzjali ma' ħames ICS u ma kinitx konformi ma' ICS wieħed; jistieden lill-Aġenzija tinforma lill-awtorità ta' kwittanza dwar l-istatus ta' implimentazzjoni ta' dawk l-ICS;
 13. Jirrikonoxxi mill-Aġenzija li s-Servizz ta' Awditjar Intern (IAS)tal-Kummissjoni awditja l-Aġenzija bi qbil mal-Pjan ta' Awditjar Strateġiku tal-IAS għall-perjodu 2013-2015, u li dan ħareġ sitt rakkomandazzjonijiet, fosthom waħda mmarkata bħala "Importanti Ħafna"; jirrikonoxxi mill-Aġenzija li hija fasslet pjan ta' azzjoni komprensiv biex tindirizza dawk ir-rakkomandazzjonijiet; jistieden lill-Aġenzija tgħaddi rapport lill-awtorità ta' kwittanza dwar l-istatus ta' implimentazzjoni fir-rigward ta' dawk ir-rakkomandazzjonijiet;
 23. Ifakkar l-importanza li jissaħħaħ il-mandat tal-Aġenzija sabiex jiġu stabbiliti attivitajiet operattivi konġunti ma' aġenziji Ewropej oħra fis-settur marittimu bi-għan li jiġu evitati d-diżastri fuq il-baħar u jiġu kkoordinati l-funzjonijiet tal-gwardji tal-kosta Ewropej;
 24. Jirreferi, fir-rigward tal-kummenti l-oħrajn li jakkumpanjaw id-deċiżjoni tiegħu dwar il-kwittanza, li huma ta' natura orizzontali, għar-riżoluzzjoni tiegħu ta' [xx ta' xxxx 2016](13) [dwar il-prestazzjoni, il-ġestjoni finanzjarja u l-kontroll tal-aġenziji].).
 dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd (EFCA) għas-sena finanzjarja 2014
 1. Jieħu nota tar-rapport tal-Qorti tal-Awdituri dwar il-kontijiet annwali tal-Aġenzija Ewropea għall-Kontroll tas-Sajd ("l-Aġenzija") għas-sena finanzjarja 2014;
 2. Jagħraf il-kwalità u l-importanza tal-kompiti mwettqa mill-Aġenzija u jilqa' l-konsistenza tagħha u r-riżultati tajbin ħafna li kisbet sa minn mindu twaqqfet;
 3. Jesprimi s-sodisfazzjoni tiegħu dwar id-dikjarazzjoni tal-Qorti tal-Awdituri rigward il-legalità u r-regolarità tat-tranżazzjonijiet li fuqhom huma bbażati l-kontijiet annwali għas-sena finanzjarja 2014;
 4. Jieħu nota tal-fatt li l-Qorti Ewropea tal-Awdituri kkonfermat li l-Aġenzija lestiet bis-sħiħ l-azzjonijiet korrettivi adottati bħala rispons għall-kummenti li saru fir-rapport tagħha għas-sena finanzjarja 2013;
 5. Jenfasizza r-rata, li baqgħet eċċellenti, ta' implimentazzjoni tal-approprjazzjonijiet ta' impenn (99 %) u l-approprjazzjonijiet ta' pagament (88 %), b'dawn tal-aħħar juru titjib mis-sena ta' qabel; jinkoraġġixxi lill-Aġenzija tkompli bl-isforzi tagħha biex tiżgura l-użu ottimali tal-approprjazzjonijiet allokati;
 6. Jirrikonoxxxi l-kontribut importanti li l-Aġenzija kellha fl-implimentazzjoni tal-objettivi tal-Politika Komuni tas-Sajd (PKS) riformata; jilqa' l-impenn mill-qrib tal-Aġenzija mal-Istati Membri biex jorganizzaw il-monitoraġġ tal-obbligu tal-ħatt billi jtejbu l-kontroll u s-sorveljanza tal-attivitajiet tas-sajd, jiffaċilitaw il-kooperazzjoni, jippromwovu l-interoperabbiltà u jibnu kapaċitajiet komuni;
 7. Jagħraf li l-Aġenzija għandha timplimenta l-kompiti ġodda tagħha fil-PKS b'baġit iffriżat fil-livelli tal-2013 u bi tnaqqis tal-persunal, u jfakkar li huwa wkoll neċessarju li tiġi enfasizzata l-ħtieġa li jkun hemm bilanċ bejn is-sessi fost il-persunal;
 8. Jirrimarka li l-objettivi politiki tal-PKS riformata jfissru li l-kontroll u l-koordinament ta' dawk l-objettivi se jiżvolġu rwol kruċjali u li għaldaqstant huwa meħtieġ li jissaħħu r-riżorsi finanzjarji u umani disponibbli għall-Aġenzija;
 9. Ifakkar l-importanza li jissaħħaħ il-mandat tal-Aġenzija sabiex jiġu stabbiliti attivitajiet operattivi konġunti ma' aġenziji Ewropej oħra fis-settur marittimu sabiex jiġu evitati d-diżastri fuq il-baħar u jiġi kkoordinati l-funzjonijiet tal-gwardji tal-kosta Ewropej;
 10. Jilqa' l-isforzi tal-Aġenzija fil-kuntest tal-isfidi dejjem jiżdiedu biex issaħħaħ il-mudell kummerċjali tagħha billi tirrazzjonalizza, tissemplifika u tottimizza l-organizzazzjoni;
 11. Jenfasizza l-ħtieġa li tiġi evalwata l-possibbiltà li jiżdiedu l-approprjazzjonijiet għall-operazzjonijiet tal-Aġenzija fis-snin li ġejjin;
 12. Jipproponi li tingħata l-kwittanza lid-Direttur Eżekuttiv tal-Aġenzija fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-baġit tal-Aġenzija għas-sena finanzjarja 2014.
 ĠU C 409, 9.12.2015, p. 151.


text:
 22.1.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 15/78
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 153/2014
 z 9. júla 2014,
 ktorým sa mení príloha X (Služby vo všeobecnosti) k Dohode o EHP [2015/88]
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (1) sa má začleniť do Dohody o EHP.
 (2)
 Vykonávacia smernica Komisie 2012/52/EÚ z 20. decembra 2012, ktorou sa stanovujú opatrenia na uľahčenie uznávania lekárskych predpisov vystavených v inom členskom štáte (2), sa má začleniť do Dohody o EHP.
 (3)
 Príloha X k Dohode o EHP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
 PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
 Článok 1
 Za bod 1c (rozhodnutie Komisie 2011/130/EÚ) prílohy X k Dohode o EHP sa dopĺňa tento text:
 „2.
 32011 L 0024: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45).
 Ustanovenia smernice sa na účely tejto dohody vykladajú s týmito úpravami:
 Bez toho, aby bol dotknutý budúci vývoj určený Spoločným výborom EHP, je potrebné poznamenať, že do Dohody o EHP nie sú začlenené tieto akty:
 a)
 nariadenie Rady (ES) č. 859/2003 zo 14. mája 2003, ktorým sa rozširujú ustanovenia nariadenia (EHS) č. 1408/71 a nariadenia (EHS) č. 574/72 na štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa doteraz tieto ustanovenia nevzťahujú výhradne z dôvodu ich štátnej príslušnosti;
 b)
 nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1231/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa rozširuje nariadenie (ES) č. 883/2004 a nariadenie (ES) č. 987/2009 na štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa tieto nariadenia doteraz nevzťahovali výhradne z dôvodu ich štátnej príslušnosti.
 Preto sa žiadne odkazy na tieto akty nevzťahujú na štáty EZVO.
 2a.
 32012 L 0052: vykonávacia smernica Komisie 2012/52/EÚ z 20. decembra 2012, ktorou sa stanovujú opatrenia na uľahčenie uznávania lekárskych predpisov vystavených v inom členskom štáte (Ú. v. EÚ L 356, 22.12.2012, s. 68).“
 Článok 2
 Znenie smernice 2011/24/EÚ a vykonávacej smernice 2012/52/EÚ v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 10. júla 2014 pod podmienkou, že boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (3).
 Článok 4
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 9. júla 2014
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 Kurt JÄGER
 (1) Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45.
 (2) Ú. v. EÚ L 356, 22.12.2012, s. 68.
 (3) Ústavné požiadavky boli oznámené.


type: wikipedia

text:
Fondée en 1853, la Royale Philharmonie de Saint-Symphorien (RPSS) est une institution qui fait la fierté du village belge de Saint-Symphorien. Renommée dans la région comme à l'étranger grâce à son niveau "Excellence" (France, Luxembourg...), elle dispense des prestations variées au programme étendu (classique, variétés, contemporain...) avec en moyenne 95 musiciens au pupitre, tous amateurs et bénévoles.
 Historique
 Concerts et manifestations
 Certains concerts sont récurrents. En janvier, depuis 1998, un concert Strauss est interprété sur le deuxième week-end. Le succès oblige le Conseil d'administration à l'organiser le samedi et le dimanche. En 2008, vu le nombre de places refusées car les concerts sont complets à partir de la Noël, la répétition générale est publique, pour satisfaire le maximum de personnes. En fin de mois d'avril, le concert de gala ravit les spectateurs avec une large palette de morceaux. Elle accompagne régulièrement des processions et organise tous les troisièmes dimanches d'octobre son Oberbayern (soirée Oktoberfest) où de la choucroute maison est dégustée avec du vin d'Alsace pendant les 4 heures de musique, jouée par des musiciens de la phalange et appelés pour l'occasion « Die Symphorische Kappelle ».
 Là où la Philharmonie ne rompt pas non plus à la tradition, c'est lors de la Sainte-Cécile où une messe-concert est donnée à l'église du village, précédant le banquet des musiciens. Ainsi, 250 convives prennent place à table.
 Événements marquants et exceptionnels
 En 2003, une année est consacrée aux 150 ans de la société. Le premier CD est enregistré. Un concert de gala au Théâtre royal de Mons est organisé où le final du deuxième acte de Aïda, de Giuseppe Verdi, est interprété avec 200 choristes. Ce concert est enregistré en direct et en public pour constituer le deuxième CD. Le concert de clôture dans ce même théâtre, en décembre, voit la venue de la Musique royale des Guides. Celle-ci ouvre le concert avec 1812, de P. I. Tchaïkovsky qui donnera l'idée à la société de la présenter au concours de la Fédération à Binche, en octobre 2006, rapportant à la société plus de 95 % des points.
 Organisation
 Le conseil d'administration
 Le conseil d'administration est l'organe central de l'organisation. Composé d'une dizaine de membres dont les chefs, il organise les concerts et assure la maintenance pendant son exécution. Il gère la société ainsi que le local, la salle Calva. Sa présidente depuis 2006 est Nathalie Méaux, qui n'est autre que la fille du directeur artistique, saxophoniste et de conservatoire en piano.
 L'Académie
 La société possède sa propre Académie de musique qui dispense les cours le mercredi et le samedi. Tout instrument qui est joué dans une philharmonie peut être appris, ainsi que le solfège, évidemment. Les instruments peuvent être loués à la Philharmonie. Les professeurs sont, outre le directeur artistique, des musiciens confirmés de l'orchestre et ou professionnels qui ont choisi ce métier après être devenus musiciens à la Philharmonie.
 La Salle C.A.L.V.A.
 Centre d'accueil local de la vie associative, la salle est le local des répétitions, des cours et de concerts. Il peut être loué par toute personne pourvu qu'il soit libre. En effet, l'occupation y est maximale et les week-ends sont bien souvent réservés un an à l'avance.
 C'est une salle moderne avec cuisine équipée. Sa contenance est de 300 personnes assises. Des banquets de 250 convives peuvent y être organisés.
 Lors des concerts, outre l'orchestre, la moyenne de l'assistance est de 250 personnes.
 Le directeur artistique
 Le chef d'orchestre, Michel Méaux, a repris la flambeau à tout juste 20 ans, en 1967. L'orchestre était composé de 7 musiciens. Il y en a bien plus de 100 en 2008. Diplômé du Conservatoire royal de Mons en Trompette et musique de chambre, il fait carrière à l'orchestre de la RTBF avec son ami Jean-Claude Deside comme voisin de pupitre. À la fermeture de celui-ci, il est réintégré dans le cadre de la RTBF comme technicien de son et s'occupe du remastering des collections audio de la chaîne. Il est également professeur au Conservatoire royal de Mons en musique de chambre pour cuivres et lecture et transposition pour cuivres. La réforme de Bologne l'oblige à abandonner sa charge en musique de chambre. Ses activités professionnelles cessent en 2008. L'année 2007 marque le de direction et ses 60 ans. À cette occasion, la société monte un grand projet de spectacle avec cinq chorales de la région et une chorale d'enfants: Carmina Burana, de Carl Orff. La dernière prestation, en , a rassemblé plus de 1300 personnes à la Collégiale Sainte-Waudru à Mons. Sur les trois concerts interprétés, plus de 3000 spectateurs se sont rassemblés.
 Il a en outre dirigé plusieurs concerts et opéras de prestige avec des solistes internationaux, devant S.A.R. le prince Philippe de Belgique (la Chauve-Souris, la Traviata, le Barbier de Séville...). Il est une des principales causes du développement et de la survie de la Société.
 Liste des instruments présents
 Les bois
 Hautbois
 Flûtes
 Piccolos
 Basson
 Clarinettes
 Clarinette basse
 Saxophones alto
 Saxophones ténors
 Saxophone baryton
 Les cuivres
 Bugles
 Trompettes
 Cornets
 Cors
 Trombones ténors
 Trombones basses
 Barytons
 Euphoniums
 Tubas basses
 Les percussions
 Entre quatre et huit percussionnistes sur des instruments classiques comme des accessoires insolites.
 Les enregistrements
 Au , trois CD composent la discographie de la Philharmonie.
 Royale Philharmonie de Saint-Symphorien 1853-2003, , 2003.
 Royale Philharmonie de Saint-Symphorien, enregistrement du concert de gala du au Théâtre royal de Mons, 2003.
 Michel Méaux, quarante ans de Direction, 2007.
 Références
 Liens externes
 Site de la Royale Philharmonie de Saint-Symphorien
 Orchestre belge
 Culture à Mons


text:
 23.2.2013
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 55/12
 Arrêt du Tribunal du 15 janvier 2013 — BSH/OHMI (ecoDoor)
 (Affaire T-625/11) (1)
 (Marque communautaire - Demande de marque communautaire verbale ecoDoor - Motif absolu de refus - Caractère descriptif - Article 7, paragraphe 1, sous c), du règlement (CE) no 207/2009)
 2013/C 55/20
 Langue de procédure: l’allemand
 Parties
 Partie requérante: BSH Bosch und Siemens Hausgeräte GmbH (Munich, Allemagne) (représentant: S. Biagosch, avocat)
 Partie défenderesse: Office de l’harmonisation dans le marché intérieur (marques, dessins et modèles) (représentant: D. Walicka, agent)
 Objet
 Recours formé contre la décision de la première chambre de recours de l’OHMI du 22 septembre 2011 (affaire R 340/2011-1), concernant une demande d’enregistrement du signe verbal ecoDoor comme marque communautaire.
 Dispositif
 1)
 Le recours est rejeté.
 2)
 BSH Bosch und Siemens Hausgeräte GmbH est condamnée aux dépens.
 (1) JO C 32 du 4.2.2012.