jurisdiction: EU

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2016 09 14
 COM(2016) 589 final
 2016/0287(COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 nuostatos dėl interneto ryšio vietos bendruomenėse rėmimo
 (Tekstas svarbus EEE)
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 Šiandien Komisijos priimtą naująjį telekomunikacijos dokumentų rinkinį sudaro komunikatas, kuriame išdėstoma Europos piliečių ir įmonių prijungimo prie interneto bendrojoje skaitmeninėje rinkoje vizija
 1
 , ir teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos elektroninių ryšių kodekso pasiūlymas
 2
 , kuriame peržiūrima elektroninių ryšių reglamentavimo sistema. Komisijos pasiūlymuose nurodyta, kokių reformų reikia imtis, kad būtų sukurti ir naudojami itin aukšto pralaidumo tinklai, sudarysiantys sąlygas plačiai naudoti produktus, paslaugas ir taikomąsias programas bendrojoje skaitmeninėje rinkoje.
 Kadangi dėl interneto ir skaitmeninio ryšio kinta privačių asmenų gyvensena ir įmonių veiksena Sąjungoje ir už jos ribų, būtina paraginti plačiąją visuomenę naudotis tokios kaitos teikiamomis galimybėmis.
 Dėl šios priežasties vienas iš strateginių Komisijos tikslų, kurį reikia pasiekti iki 2025 m., yra užtikrinti, kad ten, kur teikiamos viešosios paslaugos, kaip antai viešojo administravimo įstaigose, bibliotekose ir ligoninėse, būtų įvestas gigabitinis interneto ryšys. Prijungus šiuos ir kitus bendruomeninio gyvenimo centrus, įskaitant plačiajai visuomenei prieinamas lauko erdves, prie gerokai spartesnio nei jau veikiantis interneto, piliečiai iš visų visuomenės sluoksnių galės keliaudami naudotis naujos kartos ryšio privalumais ten, kur būti prisijungusiam yra svarbu.
 Viena iš naujojo dokumentų rinkinio priemonių, skirtų šio tikslo įgyvendinimui remti, bus skatinti diegti vietos belaidžio ryšio prieigos taškus, supaprastinant planavimo procedūras ir sumažinant teisines prievoles, be kita ko, tais atvejais, kai tokia prieiga suteikiama nekomerciniu pagrindu arba papildo kitas teikiamas viešąsias paslaugas.
 Čia siūloma priemonė prisideda prie tokių pastangų, nes iš dalies keičiama Reglamente (ES) Nr. 1316/2013
 3
 (toliau – EITP reglamentas) ir Reglamente (ES) Nr. 283/2014 (toliau – Gairių reglamentas)
 4
 nustatyta teisinė Europos infrastruktūros tinklų priemonės telekomunikacijų sistema. Šiais pakeitimais subjektai, kuriems pavesta teikti viešąsias paslaugas, kaip antai valdžios institucijos ir viešųjų paslaugų teikėjai, raginami teikti nemokamas vietos belaidžio ryšio paslaugas vietos visuomeninio gyvenimo centruose (pavyzdžiui, viešojo administravimo įstaigose, bibliotekose, sveikatos priežiūros centruose ir viešosiose lauko erdvėse). Šiuo tikslu numatyta finansiškai skatinti tuos subjektus, kurie nori teikti nemokamą aukšto pralaidumo vietos belaidį ryšį savo jurisdikcijai priklausančiose viešosiose erdvėse arba savo paslaugų teikimo vietose. Pirmuoju intervencijos etapu finansavimas pirmiausia bus skiriamas vietos valdžios institucijoms, kad prieigos taškai būtų diegiami vietos visuomeninio gyvenimo centruose, įskaitant plačiajai visuomenei prieinamas lauko erdves.
 Intervencija paskatins integraciją su jau teikiamomis viešosiomis paslaugomis ir taip padidins piliečių susidomėjimą aukšto pralaidumo interneto paslaugomis, todėl iš esmės prisidės tiek prie naudojimosi plačiajuosčio ryšio paslaugomis, tiek prie viešosios infrastruktūros plėtojimo. Nemokamos vietos belaidžio ryšio prieigos suteikimas judriose vietose, kuriose kasdieniais reikalais stabteli daug žmonių, gali duoti nemažai papildomos naudos, nes tą laiką, kurį jie praleistų nieko neveikdami ir laukdami, jie gali leisti našiai, atsipalaiduodami ar šviesdamiesi. Be to, tokie vietos belaidžio ryšio prieigos taškai gali padėti padidinti tinklo tankumą sunkiai pasiekiamose vietose arba ten, kur antraip dėl didelio naudotojų skaičiaus gerokai pablogėtų belaidžio ryšio kokybė. Šie taškai suteikia vartotojams galimybę neprarasti ryšio išėjus tvarkyti reikalų, todėl taip pat didina jų judumą, lankstumą ir norą naudotis subjektų, kuriems pavesta teikti viešąsias paslaugas, paslaugomis ir gali pagerinti jų sugebėjimą kontroliuoti asmeninį laiką. Be to, kadangi kiekvieno prieigos taško pasiektis yra ribota, tokia viešoji pasiūla nekonkuruotų su komercine pasiūla, tačiau galėtų atlikti svarbų vaidmenį skatinant naudotis plačiajuosčiu ryšiu ir gerinti skaitmeninį raštingumą. Tai savo ruožtu padidintų vartotojų norą naudotis komercine su gyvenamąja vieta susijusio arba judriojo plačiajuosčio ryšio pasiūla. Siūloma intervencija papildo Europos elektroninių ryšių kodekso pasiūlyme pateiktą naują teisinę universaliosios paslaugos koncepciją, pagal kurią kiekvienas ES pilietis turi turėti teisę būti prijungtas prie interneto, t. y. teisę į prieigą prie veikiančio interneto ryšio bent jau fiksuotoje vietoje, kuri būtų suteikiama už prieinamą kainą ir sudarytų sąlygas būti aktyviam skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės nariui.
 Siūlomoje priemonėje numatomas paprastas vietos belaidžio ryšio prieigos taškų įrengimo finansavimo mechanizmas. Intervencijos tikslas – pasiekti kuo didesnį poveikį artimiausiu metu, paskatinant piliečius domėtis interneto prieigos paslaugomis, ir palengvinti naudojimąsi viešosiomis skaitmeninėmis paslaugomis, be kita ko, suteikiant prieigą prie skaitmeninių paslaugų infrastruktūrų. Lūkestis, kad sukeltas susidomėjimas sudarys pagrindą užtikrinti tęstinį prieigos taškų eksploatavimą ir prireikus jų pakeitimą, neskiriant pagal reglamentus papildomos finansinės paramos, neprieštarauja tikslui, kai tik įmanoma, palaipsniui tokią paramą nutraukti ir skatinti naudotis alternatyviais finansavimo mechanizmais.
 Tam, kad intervencinės lėšos pasiektų tikslinius gavėjus ir duotų visuomenei kuo didesnę naudą, finansavimas bus skiriamas tik tais atvejais, kai nėra nemokamai prieinamų viešųjų ar privačiųjų prieigos taškų, teikiančių itin spartų plačiajuostį ryšį. Kadangi Sąjungos finansinės paramos suma, kuri bus teikiama atskiriems veiksmams, nesieks Finansiniame reglamente mažos vertės dotacijoms nustatytos 60 000 EUR ribos
 5
 , intervencija neturėtų daryti didelio poveikio konkurencijai
 6
 . Be to, finansavimas turi būti skiriamas išlaikant geografinę pusiausvyrą ir taip, atsižvelgiant į konkrečius vietos bendruomenių poreikius, prisidėti prie ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos Sąjungoje
 7
 . Atsižvelgiant į visus šiuos kriterijus, siūloma intervencija neprieštarauja atvirų ir konkurencingų rinkų sistemai, kuria grindžiamas transeuropinių tinklų eksploatavimas.
 Intervencija ne tik padidins sparčiojo plačiajuosčio ryšio paklausą ir paskatins platų jo naudojimą bendruomenėse, bet ir turės keletą teigiamų grandininių pasekmių: nuo geresnės prieigos prie e. valdžios ir dalyvavimo demokratiniame gyvenime, įskaitant dalyvavimą tų demografinių grupių, kurioms antraip sunku gauti prieigą (pavyzdžiui, pabėgėlių ir mažas pajamas gaunančių asmenų grupių), iki papildomos infrastruktūros, skirtos komunikacijai ekstremaliose bei kritinėse situacijose ir pranešimams apie viešąsias paslaugas. Siekiant užtikrinti, kad šiais dalyvavimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje privalumais galėtų naudotis ir ribotų išteklių turinčios vietos bendruomenės, pagal šią priemonę, nepažeidžiant bendro finansavimo principo, parama turėtų būti teikiama iki 100 proc. finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų. Potencialūs gavėjai galėtų įtraukti vietos bendruomenės narius į siūlomos priemonės lėšomis finansuojamų veiksmų įgyvendinimą, siekdami nustatyti tuos visuomeninio gyvenimo centrus, kuriuose nemokamai prieinamų belaidžio ryšio prieigos taškų įrengimas duotų bendruomenei daugiausia papildomos naudos.
 Atsižvelgiant į lankstų, tikslinį intervencijos pobūdį, susijusį su plačiajuosčio ryšio tinklų rėmimu iš EITP įgyvendinti skirto telekomunikacijų sektoriaus paketo, intervencija turėtų būti pripažinta atskiru bendro intereso projektu, su kuriuo būtų siejami kiti pagal EITP reglamentą vykdomi veiksmai ir kuris turėtų savo biudžetą (tai turėtų būti išsamiau nustatyta Gairių reglamente). Kadangi atskiriems veiksmams skiriama finansinė parama yra ribotos apimties, o bendras gavėjų skaičius didelis, svarbu užtikrinti, kad administracinės procedūros būtų supaprastintos, kad būtų galima taupiai ir sparčiai priimti sprendimus. Šiuo tikslu pagal EITP reglamentą valstybėms narėms turėtų būti sudarytos sąlygos, užuot tvirtinus atskirų gavėjų sąrašus, tvirtinti remiamų pasiūlymų kategorijas. Kadangi šis pakeitimas daromas horizontaliai, kad tai būtų naudinga ir kitiems bendro intereso projektams, pasiūlymu taip pat atsakoma į valstybių narių raginimus imtis veiksmingesnių priemonių, kad būtų įgyvendinti skaitmeninių paslaugų infrastruktūrų srities veiksmai.
 Tam, kad priemonė tiktų įvairiose situacijose ir kuo greičiau galėtų duoti konkrečių rezultatų, būtina užtikrinti, kad nebūtų be reikalo ribojamos finansinės paramos galimos formos. Didelis lankstumas šiuo klausimu gali būti išlaikytas, sudarant sąlygas įgyvendinimui skirti kuo įvairiausių formų paramą, tinkamą intervencijai. Siekiant šio tikslo ir atsižvelgiant į tebevykstančias derybas dėl Finansinio reglamento peržiūros, reikėtų iš dalies pakeisti EITP reglamento tekstą, patikslinant, kad visi veiksmai, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų, įskaitant šią intervenciją, paprastai atitinka finansinės paramos, teikiamos šiuo metu Finansiniame reglamente nustatytomis ir vėliau jame nustatysimomis formomis, reikalavimus.
 Be to, dėl tų pačių priežasčių siūloma tiek EITP reglamente, tiek Gairių reglamente nurodyti tas pačias intervencijai skirtos finansinės paramos formas. Tikėtina, kad finansinė parama dažniausiai bus teikiama dotacijų forma, nes jos tinka siekiant tikslo remti nemokamos prieigos prie vietos belaidžio ryšio teikimą vietos bendruomenėse, bet pradžioje neturėtų būti atmestos ir kitos finansinės paramos formos, išskyrus finansines priemones. Finansinės priemonės atmetamos dėl gana didelės administracinės jų naštos ir susijusio ilgo įgyvendinimo, o tai nesuderinama su numatytų veiksmų ypatumais.
 Siekiant spartumo ir veiksmingumo, ši intervencija bus įgyvendinama vykdant supaprastintas administracines procedūras, per kurias bus naudojami standartiniai dokumentai (kaip antai čekiai) ir internetinės paraiškų nagrinėjimo ir vėlesnės įrengtų vietos belaidžio ryšio prieigos taškų stebėsenos bei audito priemonės.
 Tikimasi, kad ES plačiajuosčio ryšio kompetencijos biurų tinklo
 8
 remiama siūloma priemonė padės geriau informuoti vietos valdžios institucijas ir piliečius apie naujuosius Komisijos prioritetus dėl gigabitinės visuomenės, gerokai pakels jų pasitikėjimą ES pajėgumu užtikrinti ryšį bei prieigą prie skaitmeninių paslaugų ir iš esmės pagerins to viešinimą visame Europos žemyne. Siūlomos priemonės lėšomis finansuojami veiksmai bus atpažįstami iš Komisijos parengtos specialios vaizdinės tapatybės priemonės, skirtos įgyvendinti gavėjams ir tokiu būdu užtikrinančios ženklo atpažinimą.
 •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis
 Šiuo metu telekomunikacijų srities finansinė parama skaitmeninių paslaugų infrastruktūroms (dotacijų ir (arba) pirkimo forma) ir plačiajuosčio ryšio tinklams (finansinių priemonių forma) numatyta teisinėje Europos infrastruktūros tinklų priemonės telekomunikacijų sistemoje.
 Kalbant apie plačiajuosčio ryšio rėmimo intervenciją, reikalingą atsižvelgiant į didelę plačiajuosčio ryšio tinklų svarbą ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ir į finansinius bei techninius sunkumus, susijusius su viešosiomis investicijomis šiame sektoriuje, nedidelė intervencija numatyta Gairių reglamente. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai naudoti kitus viešuosius ir privačiuosius išteklius, EITP lėšomis finansuojamas, visų pirma bendradarbiaujant su Europos investicijų banku, nedidelis įnašas į finansinių priemonių įgyvendinimą Sąjungos lygmeniu. Toks finansavimas skiriamas novatoriškiems plačiajuosčio ryšio diegimo projektams, vykdomiems taikant pažangiausias technologijas ir turintiems atkartojimo potencialą, taigi, tiesiogiai ir netiesiogiai per pavyzdį pasiekiami jo tikslai.
 Siūloma priemonė papildo į galutinius vartotojus nukreiptas Europos elektroninių ryšių kodekso pasiūlymo nuostatas. Parama vietos belaidžio ryšio prieigos taškams įrengti vietos visuomeninio gyvenimo centruose papildo kitus EITP telekomunikacijų sektoriaus veiksmus ir iš kitų šaltinių, pavyzdžiui, Europos struktūrinių ir investicijų fondų, teikiamą finansinę paramą, kuria remiamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas. Kadangi šiuo metu tokie veiksmai nėra reglamentuojami nei EITP reglamentu, nei Gairių reglamentu, siūloma tuos reglamentus atitinkamai iš dalies pakeisti.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Pasiūlymas grindžiamas SESV 172 straipsniu, kuriuo reglamentuojama ES intervencija, skirta transeuropinių tinklų kūrimui ir plėtojimui transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūrų srityse remti. Atsižvelgiant į SESV 170 straipsnio 1 dalį, iniciatyva siekiama užtikrinti, kad, diegiant tokius tinklus, būtų sukurta vidaus sienų neturinti erdvė ir vietos bendruomenės galėtų gauti visą bendrosios skaitmeninės rinkos naudą.
 •Subsidiarumas ir proporcingumas
 Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą ir transeuropinių telekomunikacijų tinklų srities veiksmų taikymo sritį, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 170 straipsnyje.
 Kadangi pasiūlymu atsižvelgiama į konkrečius vietos bendruomenių poreikius platesniame bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos kontekste, jis prisideda prie elektroninių ryšių vidaus rinkos kūrimo ir sudaro bendruomenėms sąlygas joje dalyvauti. Tikslo sukurti visą ES apimančią erdvę, kurioje būtų užtikrintas kokybiškas belaidis ryšys, valstybės narės negali deramai pasiekti, todėl pasiūlymas atitinka ES sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Tikimasi, kad intervenciją rems ir ES plačiajuosčio ryšio kompetencijos biurų tinklas, kuris turėtų padėti užtikrinti, kad vietos bendruomenių poreikiai būtų tenkinami veiksmingai, o administracinė našta būtų kuo mažesnė.
 Dabartinės iniciatyvos dėl nemokamo vietos belaidžio ryšio yra padrikos, todėl neveiksmingos. Visų pirma nėra visa apimančios strategijos, kaip remti prieigą prie nemokamo belaidžio ryšio visoje Sąjungoje, kad vietos bendruomenės aktyviau dalyvautų bendrojoje skaitmeninėje rinkoje. Kadangi pavienis vietos belaidžio ryšio prieigos taškų diegimas yra ribotas net pačių vietos bendruomenių teritorijoje, koordinuoti tokias pastangas tampa dar svarbiau norint, kad jų diegimu būtų darniai remiamas bendras interesas dėl ryšio užtikrinimo ES mastu. Darniai diegiant nemokamą belaidį ryšį visoje Europoje, bus galima optimizuoti intervencijos išlaidas (visų pirma dėl masto ekonomijos mažinant mažos vertės dotacijų administravimo sąnaudas ir įrangos kaštus) ir sudaryti vienodesnes prieigos sąlygas, o tai padės padidinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą Sąjungoje. Siūloma priemone siekiama papildomos naudos Europai, užtikrinant, kad įdiegtos infrastruktūros taip pat sudarytų sąlygas, naudojant skaitmeninių paslaugų infrastruktūras, prieiti prie bendro intereso transeuropinių sąveikių paslaugų, kaip antai Europeana, saugesnių interneto paslaugų infrastruktūrų ir sąveikių tarpvalstybinių e. sveikatos paslaugų.
 Siūloma intervencija taikoma tik visuomeninio gyvenimo centruose ir lauko erdvėse teikiamam ryšiui, visuomenei prieinamam per prieigos taškus, kurių aprėptis savaime yra ribota, o atskiri projektai bus nedidelio masto. Taigi, intervencija išliks proporcinga tikslui sudaryti vietos bendruomenėms sąlygas prisidėti prie bendrosios skaitmeninės rinkos belaidės dimensijos, nepakenkiant komercinei pasiūlai. Kartu tikimasi, kad priemonė teigiamai paveiks naudojimąsi komerciniu pagrindu teikiamos prieigos paslaugomis, taigi ir bendrą naudojimąsi ryšio pasiūla. Intervencijos veiksmingumas turėtų dar labiau padidėti, jei būtų lengviau atkartoti sėkmingo naudojimo atvejus ir galbūt sekti jų pavyzdžiu.
 Internetinis siūlomos priemonės administravimas kartu su, be kita ko, nacionalinių plačiajuosčio ryšio kompetencijos biurų tinklo parama užtikrins, kad administracinė iniciatyvos įgyvendinimo ir dalyvavimo joje našta būtų kuo mažesnė.
 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 Kadangi ši iniciatyva papildo naująjį telekomunikacijos dokumentų rinkinį, kurį sudaro komunikatas, kuriame išdėstoma Europos piliečių ir įmonių prijungimo prie interneto bendrojoje skaitmeninėje rinkoje vizija, ir teisėkūros procedūra priimamo akto dėl elektroninių ryšių reglamentavimo sistemos peržiūros pasiūlymas, ji iš esmės grindžiama rengiant šiuos pasiūlymus suinteresuotųjų šalių pateiktomis nuomonėmis, rengiant šių dokumentų poveikio ir kitą vertinimą atlikta išsamia analize ir prie komunikato pridėtais tarnybų darbiniais dokumentais. Toliau apibendrinami siūlomai priemonei aktualiausi punktai. Apskritai analizė rodo, kad, nors įstatymais ir kitais teisės aktais nustatytomis priemonėmis galima pašalinti kliūtis, paskatinti konkurenciją, sudaryti investuotojams nuspėjamesnes sąlygas ir sumažinti tinklų diegimo išlaidas, svarbų vaidmenį siekiant ilgalaikių ryšio diegimo Europoje tikslų turi atlikti viešasis finansavimas.
 Neseniai parengta ataskaita
 9
 , kurioje apibendrinami Komisijos vykdytų viešų konsultacijų dėl elektroninių ryšių reglamentavimo sistemos peržiūros rezultatai, parodė, kad daugelis valdžios institucijų ir privačiųjų respondentų remia
 belaidžio ryšio tinklų diegimą visuomeninės paskirties pastatuose, kartu siekdami, kad būtų tinkamai reglamentuojami tokie klausimai kaip prieigos teikėjo atsakomybė ir elektromagnetinė apšvita. Veiklos vykdytojai pabrėžė, kad viešoji parama turėtų būti technologiškai neutrali, o diegimą galėtų palengvinti ir sudaroma įvairių formų viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė. Šios išvados atitinka dabartinės sistemos ex post vertinimo, pridėto prie reglamentavimo sistemos peržiūros pasiūlymo, rezultatus.
 Šiais suinteresuotųjų šalių argumentais pagrįstame poveikio vertinime, atliktame siekiant peržiūrėti reglamentavimo sistemą, siūloma nustatyti naujas nuostatas dėl mažos aprėpties zonų. Naujų nuostatų tikslas – siekiant patenkinti eksponentiškai augančią visuresio ryšio paklausą, sumažinti labai tankių tinklų diegimo išlaidas ir pagerinti prieigą prie vietos belaidžio ryšio. Siūloma priemonė, papildanti tinkamiausią galimybę plėtoti spektro valdymo srities reglamentavimo sistemą, padės paskatinti teikti nemokamą vietos belaidį ryšį ir tokiu būdu padės užtikrinti, kad Europos piliečių ir įmonių prijungimo prie interneto bendrojoje skaitmeninėje rinkoje vizija taptų realybe.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Visi šiam pasiūlymui įgyvendinti reikalingi asignavimai bus finansuojami pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. 70 mln. EUR bus perskirstyta tarp 2017–2019 m. EITP telekomunikacijų sektoriui numatytų sumų, o 50 mln. EUR bus pervesta į finansinį telekomunikacijų sektoriaus paketą, iš dalies pakeitus EITP reglamento 5 straipsnio 1 dalį. Nuoseklumo dėlei šis asignavimų padidinimas bus numatytas ir pasiūlyme iš dalies keisti Europos strateginių investicijų fondo teisinę sistemą
 10
 , nustatytą Reglamente (ES) Nr. 2015/1017
 11
 .
 2016/0287 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 nuostatos dėl interneto ryšio vietos bendruomenėse rėmimo
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
 atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
 12
 ,
 atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
 13
 ,
 laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1)Komisijos komunikate, kuriame išdėstoma Europos piliečių ir įmonių prijungimo prie interneto bendrojoje skaitmeninėje rinkoje vizija
 14
 , aprašomos įvairios priemonės, galinčios pagerinti interneto ryšį Europos Sąjungoje;
 (2)viena iš priemonių, skirtų padėti, kad būtų įgyvendinta Europos prijungimo prie interneto vizija, yra skatinti diegti vietos belaidžio ryšio prieigos taškus, supaprastinant planavimo procedūras ir sumažinant teisines kliūtis. Tokie prieigos taškai, įskaitant tuos, kurie papildo kitas teikiamas viešąsias paslaugas arba kurie yra nekomercinio pobūdžio, gali iš esmės padėti tobulinti dabartinius ir diegti būsimų kartų belaidžio ryšio tinklus, sudarant palankesnes sąlygas pagal kintančius poreikius didinti tinklo tankumą;
 (3)priėmus komunikatą, kuriame išdėstoma Europos prijungimo prie interneto bendrojoje skaitmeninėje rinkoje vizija, Sąjunga sieks gerinti skaitmeninę įtrauktį ir šiuo tikslu turėtų remti nemokamo vietos belaidžio ryšio teikimą vietos visuomeninio gyvenimo centruose, įskaitant plačiajai visuomenei prieinamas lauko erdves, teikdama tikslinę paramą. Kol kas tokia parama nėra numatyta reglamentuose (ES) Nr. 1316/2013
 15
 ir (ES) Nr. 283/2014
 16
 ;
 (4)tokios rūšies parama turėtų paskatinti viešųjų paslaugų srityje veikiančius subjektus, kaip antai valdžios institucijas ir viešųjų paslaugų teikėjus, nemokamą vietos belaidį ryšį teikti kaip jų viešąsias paslaugas papildančią paslaugą ir taip užtikrinti, kad vietos bendruomenės galėtų visuomeninio gyvenimo centruose naudotis itin spartaus plačiajuosčio ryšio teikiamais privalumais. Tokie subjektai galėtų būti savivaldybės ir kitos vietos valdžios institucijos, bibliotekos ir ligoninės;
 (5)nemokamu turėtų būti laikomas tik toks vietos belaidis ryšys, koks teikiamas be atitinkamo užmokesčio, nesvarbu, mokamo tiesiogiai ar kitais būdais, įskaitant reklamą, asmens duomenų teikimą ir kt.;
 (6)atsižvelgiant į konkrečią intervencijos paskirtį ir tikslą tenkinti vietos poreikius, telekomunikacijų sektoriuje ji turėtų būti laikoma atskiru bendro intereso projektu, kaip apibrėžta reglamentuose (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014;
 (7)siekiant suteikti šiai intervencijai reikiamą finansavimą, EITP įgyvendinti telekomunikacijų sektoriuje skirtas finansinis paketas turėtų būti papildytas 50 000 000 EUR suma;
 (8)kadangi ši intervencija yra nekomercinio pobūdžio, o numatytų atskirų projektų mastas mažas, administracinė našta turėtų būti minimali. Todėl intervencija turėtų būti įgyvendinama, teikiant Finansiniame reglamente dabar numatytą ar ateityje numatysimą tinkamiausių formų finansinę paramą, visų pirma dotacijas. Intervencija neturėtų būti finansuojama finansinių priemonių lėšomis;
 (9)dėl ribotos kiekvieno vietos belaidžio ryšio prieigos taško pasiekties ir mažos atskirų projektų, kuriems taikomas šis reglamentas, vertės prieigos taškai, kuriems pagal šį reglamentą teikiama finansinė parama, neturėtų konkuruoti su komercine pasiūla. Be to, siekiant užtikrinti, kad tokia finansinė parama neiškraipytų konkurencijos, neišstumtų privačiųjų investuotojų arba neatgrasytų privačiųjų veiklos vykdytojų nuo investavimo, intervencija turėtų apsiriboti tais projektais, kurie dar nesidubliuoja su panašiomis savybėmis pasižyminčia šios srities privačiąja arba viešąja pasiūla. Tai neturėtų kliudyti pagal šią iniciatyvą teikti papildomos diegimui skirtos paramos iš viešųjų arba privačiųjų finansavimo šaltinių;
 (10)siekiant užtikrinti, kad ryšys pagal šį reglamentą būtų suteikiamas kuo greičiau, finansinė parama turėtų būti teikiama kuo plačiau naudojant internetines priemones, kuriomis galima skubiai teikti ir nagrinėti paraiškas, remti įgyvendinimą ir stebėti bei audituoti įrengtus vietos belaidžio ryšio prieigos taškus;
 (11)atsižvelgiant į interneto ryšio poreikius Sąjungoje ir būtinybę kuo skubiau skatinti kurti prieigos tinklus, kurie visoje ES galėtų užtikrinti kokybišką interneto naudojimą teikiant itin spartaus plačiajuosčio ryšio paslaugas, finansinė parama turėtų būti paskirstoma išlaikant geografinę pusiausvyrą;
 (12)todėl reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,
 PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 daliniai pakeitimai
 Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013 iš dalies keičiamas taip:
 1. 5 straipsnio 1 dalies b punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:
 „b) telekomunikacijų sektoriui: 1 091 602 000 EUR;“.
 2. 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
 a)1 dalis pakeičiama taip:
 „1. Tik veiksmai, kuriais prisidedama prie bendro intereso projektų pagal reglamentus (ES) Nr. 1315/2013 ir (ES) Nr. 347/2013 bei Reglamentą dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje gairių, taip pat pagalbiniai programos veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei paramai gauti, visų pirma dotacijų, viešųjų pirkimų ir finansinių priemonių forma.“
 b)4 dalis pakeičiama taip:
 „4. Telekomunikacijų sektoriuje visi veiksmai, kuriais įgyvendinami bendro intereso projektai ir pagalbiniai programos veiksmai, kurie nustatyti Reglamente dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje gairių, ir kurie atitinka tinkamumo kriterijus ir (arba) sąlygas, nustatytus pagal tą reglamentą, atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei paramai gauti pagal šį reglamentą:
 a) bendrosios paslaugos, pagrindinių paslaugų platformos ir pagalbiniai programos veiksmai finansuojami dotacijomis ir (arba) pirkimu;
 b) plačiajuosčio ryšio tinklų srities veiksmai finansuojami taikant finansines priemones;
 c) nemokamo vietos belaidžio ryšio teikimo vietos bendruomenėse srities veiksmai finansuojami dotacijomis arba teikiant kitų formų nei finansinės priemonės finansinę paramą.“
 3. 9 straipsnis papildomas šia dalimi:
 „1a. Tais atvejais, kai to reikia siekiant išvengti pernelyg didelės administracinės naštos, visų pirma Reglamento (ES) Nr. 1286/2012 185 straipsnyje apibrėžtų mažos vertės dotacijų atvejais, valstybės narės gali tvirtinti tam tikros kategorijos pasiūlymus pagal 17 straipsnyje nurodytas darbo programas, nenurodydamos atskirų pareiškėjų.“
 4. 10 straipsnio 4 dalis papildoma trečia pastraipa:
 „Nepažeidžiant bendro finansavimo principo, nemokamo vietos belaidžio ryšio teikimo vietos bendruomenėse srities veiksmai finansuojami, Sąjungai teikiant finansinę paramą iki 100 % finansavimo reikalavimus atitinkančių sąnaudų.“
 2 straipsnis
 Reglamento (ES) Nr. 283/2014 daliniai pakeitimai
 Reglamentas (ES) Nr. 283/2014 iš dalies keičiamas taip:
 1. 2 straipsnio 2 dalis papildoma h punktu:
 „h) vietos belaidžio ryšio prieigos taškas – nedidelė, mažos galios, nedideliu atstumu veikianti įranga, neišimtine teise naudojanti radijo spektrą, kuriam taikomos prieinamumo ir veiksmingo naudojimo šiuo tikslu taisyklės yra suderintos Sąjungos lygmeniu, ir kurią naudodami vartotojai gali belaidžiu būdu prisijungti prie elektroninių ryšių tinklo.“
 2. 4 straipsnio 1 dalis papildoma c punktu:
 „c) remiamas nemokamo vietos belaidžio ryšio teikimas vietos bendruomenėse.“
 3. 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
 a)7 dalis pakeičiama taip:
 „7. Bendra plačiajuosčio ryšio tinklams skirtoms finansinėms priemonėms numatyta biudžeto suma neviršija minimalios sumos, būtinos ekonomiškai efektyviems intervenciniams veiksmams nustatyti, kurie nustatomi remiantis Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 14 straipsnio 1 dalyje nurodytais ex-ante vertinimais.
 Ta suma sudaro iki 15 % telekomunikacijų sektoriui skirto finansinio paketo, nurodyto Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 5 straipsnio 1 dalies b punkte.“
 b)įterpiama ši dalis:
 „5a. Veiksmai, kuriais prisidedama prie nemokamo vietos belaidžio ryšio teikimo vietos bendruomenėse srities bendros svarbos projektų, remiami:
 a) dotacijomis; ir (arba)
 b) teikiant kitų formų nei finansinės priemonės finansinę paramą.“
 4. 6 straipsnis papildomas 8a dalimi:
 „8a. Veiksmai, kuriais prisidedama prie nemokamo vietos belaidžio ryšio teikimo vietos bendruomenėse srities bendros svarbos projektų, turi atitikti priedo 4 skirsnyje išdėstytas sąlygas.“
 5. 8 straipsnio 9 dalis papildoma d punktu:
 „d) prisijungimų prie vietos belaidžio ryšio prieigos taškų, įrengtų vykdant priedo 4 skirsnio įgyvendinimo veiksmus, skaičių.“
 6. Priede įterpiamas šis skirsnis:
 „4 SKIRSNIS. BELAIDIS RYŠYS VIETOS BENDRUOMENĖSE
 Finansinės paramos skyrimo reikalavimus atitinka veiksmai, kuriais siekiama teikti nemokamą vietos belaidį ryšį vietos visuomeninio gyvenimo centruose (įskaitant plačiajai visuomenei prieinamas lauko erdves), kurie atlieka svarbų vaidmenį visuomeniniame vietos bendruomenių gyvenime.
 Finansinė parama teikiama viešųjų paslaugų srityje veikiantiems subjektams, kaip antai vietos valdžios institucijoms ir viešųjų paslaugų teikėjams, kurie įsipareigoja teikti nemokamą vietos belaidį ryšį, įrengdami vietos belaidžio ryšio prieigos taškus.
 Finansavimas belaidžio ryšio teikimo per nemokamai prieinamus vietos belaidžio ryšio prieigos taškus projektams gali būti teikiamas, jei:
 1)juos įgyvendina viešųjų paslaugų srityje veikiantis subjektas, sugebantis planuoti ir prižiūrėti vidaus ar lauko vietos belaidžio ryšio prieigos taškų įrengimą viešosiose erdvėse;
 2)jie grindžiami itin sparčiu plačiajuosčiu ryšiu, galinčiu užtikrinti vartotojams kokybišką internetą, kuris
 a)yra nemokamas, lengvai prieinamas, teikiamas naudojant pažangiausią įrangą ir
 b)palengvina prieigą prie novatoriškų skaitmeninių paslaugų, pavyzdžiui, tokių, kokios teikiamos naudojant skaitmeninių paslaugų infrastruktūras;
 3)juos vykdant naudojama Komisijos pateiksima bendra vaizdinės tapatybės priemonė ir nuoroda į susijusias internetines priemones.
 Projektai, kurie jau dubliuojasi su panašiomis savybėmis, įskaitant kokybę, pasižyminčia šios srities privačiąja arba viešąja pasiūla, nefinansuojami.
 Turimas biudžetas nurodytas sąlygas atitinkantiems gautiems projektams paskirstomas išlaikant geografinę pusiausvyrą ir vadovaujantis eiliškumo principu.“
 3 straipsnis
 Įsigaliojimas
 Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 Pirmininkas
 PRIEDAS
 Finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma
 Reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES)
 Nr. 283/2014 nuostatos dėl interneto ryšio vietos bendruomenėse rėmimo, pasiūlymas
 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
 1.4.Tikslas (-ai)
 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis
 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
 2.VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės
 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema
 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės
 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms
 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka
 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams
 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa
 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai
 3.3.Numatomas poveikis įplaukoms
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 Reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES)
 Nr. 283/2014 nuostatos dėl interneto ryšio vietos bendruomenėse rėmimo, pasiūlymas
 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
 17
 09. Ryšių tinklai, turinys ir technologijos
 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
 x Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
 ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus
 18
 ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
 ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę
 1.4.Tikslas (-ai)
 1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)
 2016 m. rugsėjo 13 d. Komisijos priimtą naująjį telekomunikacijos dokumentų rinkinį sudaro komunikatas, kuriame išdėstoma Europos piliečių ir įmonių prijungimo prie interneto vizija, ir teisėkūros procedūra priimamo akto pasiūlymas, kuriame peržiūrima elektroninių ryšių reglamentavimo sistema. Komisijos pasiūlymuose nurodyta, kokių reformų reikia imtis siekiant dar labiau paskatinti diegti ateities tinklus ir užtikrinti, kad nė vienas pilietis ir regionas nebūtų užmirštas.
 Šiuo pasiūlymu subjektai, kuriems pavesta teikti viešąsias paslaugas, kaip antai vietos valdžios institucijos, bus raginami teikti nemokamą vietos belaidį ryšį bendruomeninio gyvenimo centruose (pavyzdžiui, visuomeninės paskirties pastatuose ir jų prieigose, sveikatos priežiūros centruose, parkuose arba aikštėse).
 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
 Konkretus tikslas
 Naujuoju dokumentų rinkiniu bus finansiškai skatinama vykdyti viešųjų paslaugų srityje veikiančių subjektų, kaip antai valdžios institucijų ir viešųjų paslaugų teikėjų, pasiūlytus projektus, kuriais siekiama įrengti belaidžio ryšio prieigos taškus ir teikti nemokamą belaidį ryšį bendruomeninio gyvenimo centruose, esančiuose jų jurisdikcijoje arba jų paslaugų teikimo vietose (pavyzdžiui, viešojo administravimo įstaigose, bibliotekose, sveikatos priežiūros centruose ir viešosiose lauko erdvėse).
 Iniciatyva ne tik padidins sparčiojo plačiajuosčio ryšio paklausą ir paskatins platų jo naudojimą bendruomenėse, bet ir turės keletą teigiamų grandininių pasekmių: nuo geresnės prieigos iki novatoriškų skaitmeninių paslaugų ir pirmųjų gigabitinės visuomenės, kurios vizija išdėstyta Europos Komisijos priimtoje naujojoje strategijoje, privalumų.
 Atitinkama VGV / VGB veikla
 Europos infrastruktūros tinklų priemonė – ryšių tinklai
 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis
 Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).
 Tikimasi tokio iniciatyvos poveikio:
 Sistema gali užtikrinti belaidį ryšį daugybėje viešųjų erdvių, o dėl to gali būti prisijungiama 40–50 mln. kartų per dieną. Toks vietos ryšys padės valdžios institucijoms ir vietos įmonėms teikti įvairesnes vietos skaitmenines paslaugas, taikomąsias programas ir produktus gyventojams ir lankytojams, taigi, ir geriau integruotis į bendrąją skaitmeninę rinką.
 1.4.4.Rezultatų ir poveikio rodikliai
 Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
 Pagrindiniai stebėjimo rodikliai: a) įrengtų prieigos taškų skaičius ir b) prisijungimų per juos skaičius.
 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai
 Iniciatyva atitinka transeuropinių telekomunikacijų tinklų srities veiksmų taikymo sritį, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 170 straipsnyje.
 Kartu teikiamu teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos elektroninių ryšių kodekso pasiūlymu, kuriuo modernizuojama dabartinė elektroninių ryšių reglamentavimo sistema, bus visų pirma pašalintos teisinės kliūtys, su kuriomis subjektai susidurdavo norėdami diegti belaidį ryšį ir dalytis jo prieiga Europoje (su tokiomis kliūtimis susidurdavo kai kurios vietos bendruomenės ar privatieji subjektai norėdami diegti belaidį ryšį ir suteikti jo prieigą savo klientams).
 Vienas strateginių Sąjungos tikslų, pasiektinų iki 2025 m. (Komunikatas dėl Europos gigabitinės visuomenės junglumo), yra užtikrinti, kad gigabitinį ryšį turėtų visi pagrindiniai socialinę ir ekonominę pažangą skatinantys subjektai, kaip antai mokyklos, didieji transporto mazgai ir pagrindiniai viešųjų paslaugų teikėjai
 19
 , taip pat skaitmeninei veiklai imlios įmonės. Todėl iniciatyva, kuria remiama nemokama belaidžio ryšio prieiga pagrindiniuose visuomeninio gyvenimo centruose, įskaitant plačiajai visuomenei prieinamas lauko erdves, yra konkretus sistemos, kuria remiamas tokio ryšio teikimas naudojant pažangiausias skaitmenines infrastruktūras, pavyzdys.
 1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda
 Iniciatyva bus itin veiksmingai taikoma, naudojant čekius, ir sudomins EITP įgyvendinimu naujų kategorijų projektų vykdytojus, paprastai – vietos valdžios institucijas. Vietos valdžios institucijoms ir kitiems viešųjų paslaugų teikėjams sekti vieniems kitų pavyzdžiu padės ES plačiajuosčio ryšio kompetencijos biurų tinklas, kuris bus sukurtas remiantis naujuoju telekomunikacijų srities dokumentų rinkiniu. Apskritai iniciatyva padės sparčiau informuoti visų lygmenų administraciją apie naujuosius Komisijos prioritetus dėl gigabitinės visuomenės, gerokai pakels pasitikėjimą ES pajėgumu teikti skaitmenines paslaugas ir iš esmės pagerins iniciatyvos bei jos vaizdinės tapatybės ženklo atpažinimą ir viešinimą visame Europos žemyne. Prieigos taškai bus įrengiami vienodai, dalijantis su norinčiais diegti belaidį ryšį subjektais geriausios praktikos pavyzdžiais, todėl taps novatorišku modeliu, kurį bus siekiama atkartoti visoje ES.
 1.5.3.Panašios patirties išvados
 Pastaraisiais metais tokius nemokamo belaidžio ryšio prieigos projektus savivaldos institucijos ėmė vykdyti daugelyje Europos vietovių. Todėl ši sistema, pagrįsta tokia patirtimi, palengvins šio modelio atkartojimą, nes jis vienu metu bus taikomas visoms ES valstybėms narėms.
 1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
 Iniciatyva papildys Europos struktūrinių ir investicijų fondų (daugiausia ERPF ir EŽŪFKP) lėšomis diegiamus skaitmeninius tinklus, kuriais plačiajuosčio ryšio tranzitiniai ir prieigos tinklai sujungiami tose vietovėse, į kurias telekomunikacijų operatoriai nėra suinteresuoti investuoti. Todėl ji vietos valdžios institucijas papildomai paskatins įvesti ryšį visoje jų jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje ir prijungti tas viešąsias erdves prie itin aukšto pralaidumo tranzitinių tinklų.
 Be to, iniciatyva paskatins plėtoti vietoje (dažnai vietinių MVĮ) teikiamas novatoriškas skaitmenines paslaugas ir kuriamas taikomąsias programas. Antai, remdamasis vietinio turinio ir kitų istorinių šaltinių skaitmeninimo patirtimi, muziejus ar lauke esančio paveldo įstaiga gali kurti lankytojų potyriams praturtinti skirtas išplėstinės realybės programėles. Tas pats pasakytina apie e. turizmo programėles, kurios gali būti naudingos vykdant vietos prekybos ir savivaldos veiklą. Todėl šia iniciatyva bus grindžiama Europos Komisijos vykdoma skaitmeninio verslumo politika.
 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis
 x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota:
 –x
 Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2017 m. iki 2020 m.
 –x
 Finansinis poveikis nuo 2017 m. iki 2020 m.
 ◻ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota:
 –įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,
 –vėliau – visuotinis taikymas.
 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
 20
 ◻ Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos:
 –◻ padalinių, įskaitant Sąjungos atstovybių darbuotojus;
 –x
 vykdomųjų įstaigų.
 ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis.
 ◻ Netiesioginis valdymas, biudžeto įgyvendinimo užduotis perduodant:
 –◻ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;
 –◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);
 –◻ EIB arba Europos investicijų fondui;
 –◻ įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose;
 –◻ viešosios teisės įstaigoms;
 –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamų finansinių garantijų;
 –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamų finansinių garantijų;
 –◻ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte.
 –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.
 Pastabos
 2.VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės
 Nurodyti dažnumą ir sąlygas.
 Siekiant užtikrinti, kad ši iniciatyva būtų sparčiai įgyvendinta ir nedelsiant duotų rezultatų, bus sukurta stebėsenos sistema. Ji bus taikoma, daugiausia naudojant internetines priemones ir atliekant atrinktų vietos belaidžio ryšio prieigos taškų įrenginių auditą.
 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema
 2.2.1.Nustatyta rizika
 Įgyvendinimo rizika: nebiukroratinis čekių sistemos, pagrįstos panašių regioninio ir nacionalinio lygmenų iniciatyvų (pavyzdžiui, dėl MVĮ skirtų IRT inovacijų, palydovinio ryšio ir kt.) patirtimi, pobūdis, bet rizikos lygis bus pakeltas iki ES 1 lygio.
 Naudojimo rizika: nustatyta vadovaujantis eiliškumo principu; kyla rizika, kad naudojimas bus nevienodas skirtingose teritorijose. Tačiau Komisija įsipareigojusi užtikrinti geografinę pusiausvyrą ir atsižvelgti į konkrečius mažesnių ir ekonomiškai atsiliekančių valstybių narių ir regionų poreikius.
 Saugumo ir duomenų apsaugos rizika: sistema užtikrins visišką asmens duomenų apsaugą ir pakankamo lygmens autentifikavimą, kad vartotojams būtų patogu prisijungti prieigos taškuose.
 Reputacijos rizika: paslaugų kokybė bus užtikrinama, gavėjams įsipareigojant teikti itin spartų plačiajuostį ryšį, galintį užtikrinti vartotojams kokybišką naudojimąsi internetu, ir bus reguliariai stebima.
 2.2.2.#Informacija apie įdiegtą vidaus kontrolės sistemą
 Susitarimuose ir sprendimuose dėl veiksmų pagal EITP įgyvendinimo bus numatyta Komisijos ar bet kurio jos įgalioto atstovo vykdoma priežiūra ir finansinė kontrolė, taip pat Audito Rūmų vykdomas auditas ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamos patikros vietoje, laikantis 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų nustatytų procedūrų.
 2.2.3.Kontrolės sąnaudų ir naudos apskaičiavimas ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas
 Kontrolės suvestinė
 Suma mln. EUR
 Gavėjų skaičius: sandoriai (proc., palyginti su visa suma)
 Kontrolės išsamumas* (vertinimas 1–4 balais)
 Aprėptis (proc., vertė)
 Veiksmų valdymas nuo vertinimo iki ex post audito
 0,060
 1) bendras visų projektų stebėjimas: 100 %
 1
 100 %
 2) atrinktų projektų auditas: 5 %
 4
 10 %
 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės
 Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
 Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, taikydama sukčiavimo, korupcijos ir visos kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, atlikdama veiksmingas patikras, susigrąžindama neteisėtai išmokėtas sumas ir, nustačiusi pažeidimų, taikydama veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.
 Sutartys bus grindžiamos tipiniais modeliais ir jose bus numatytos visuotinai taikomos kovos su sukčiavimu priemonės.
 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija
 Biudžeto eilutė
 Išlaidų
 rūšis
 Įnašas
 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti
 DA / NDA
 ELPA šalių
 šalių kandidačių
 trečiųjų šalių
 pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
 09 03 04 Belaidis ryšys ES
 DA
 TAIP
 NE
 NE
 NE
 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms
 [Šią dalį pildyti naudojant
 administracinio pobūdžio biudžeto duomenų apskaičiavimo lentelę
 (antrąjį šios finansinės pažymos priedo dokumentą), įkeltą į DECIDE tarnybų tarpusavio konsultacijoms.]
 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos
 išlaidų kategorija
 1a
 Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti
 Visi šiam pasiūlymui įgyvendinti reikalingi asignavimai bus finansuojami pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Kaip nurodyta toliau, 70 mln. EUR bus perskirstyti tarp 2017–2020 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonės telekomunikacijų krypčiai numatytų sumų, o 50 mln. EUR bus finansuojama panaudojant nepaskirstytą maržą.
 Iniciatyvos finansavimo šaltiniai
 2017
 2018
 2019
 2020
 Iš viso
 09 03 02 Aplinkos, palankesnės privačioms investicijoms į telekomunikacijų infrastruktūros projektus, kūrimas — EITP plačiajuostis ryšys
 19,422
 19,967
 39,389
 09 03 03 Transeuropinių skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sąveikumo, darnaus diegimo, naudojimo ir modernizavimo, taip pat koordinavimo Europos lygmeniu rėmimas
 0,578
 0,350
 0,928
 09 04 02 01 Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje
 30,033
 21
 30,033
 1a išlaidų kategorijoje nepaskirstyta marža
 49,650
 49,650
 Iš viso
 20,000
 50,000
 49,650
 0,350
 120,000
 GD: CNECT / MOVE
 2017
 2018
 2019
 2020
 IŠ VISO
 Veiklos asignavimai (mln. EUR)
 09 03 04 Belaidis ryšys ES
 Įsipareigojimai
 (1)
 19,330
 49,610
 49,260
 118,200
 Mokėjimai
 (2)
 0
 44,135
 49,435
 24,630
 118,200
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų paketo lėšų
 22
 06 01 06 01 Inovacijų ir tinklų programų vykdomoji įstaiga – įnašas pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP)
 Įsipareigojimai
 0,580
 0,365
 0,365
 0,290
 1,600
 Mokėjimai
 0,580
 0,365
 0,365
 0,290
 1,600
 09 01 04 01 Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) rėmimo išlaidos
 Įsipareigojimai
 0,090
 0,025
 0,025
 0,060
 0,200
 Mokėjimai
 0,090
 0,025
 0,025
 0,060
 0,200
 IŠ VISO asignavimų
 GD CONNECT / MOVE
 Įsipareigojimai
 =1+1a +3
 20,000
 50,000
 49,650
 0,350
 120,000
 Mokėjimai
 =2+2a
 +3
 0,670
 44,525
 49,825
 24,980
 120,000
 Daugiametės finansinės
 programos išlaidų kategorija
 5
 Administracinės išlaidos
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 2017
 2018
 2019
 2020
 IŠ VISO
 GD: <CONNECT .......>
 • Žmogiškieji ištekliai
 0,204
 0,204
 0,204
 0,204
 0,816
 • Kitos administracinės išlaidos
 0,020
 0,020
 0,010
 0,010
 0,060
 IŠ VISO GD CONNECT
 Asignavimai
 0,224
 0,224
 0,214
 0,214
 0,876
 X
 IŠ VISO asignavimų
 pagal daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)
 0,224
 0,224
 0,214
 0,214
 0,876
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 2017
 2018
 2019
 2020
 IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų
 pagal daugiametės finansinės programos
 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS
 Įsipareigojimai
 20,224
 50,224
 49,864
 0,564
 120,876
 Mokėjimai
 0,894
 44,749
 50,039
 25,194
 120,876
 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams
 –◻
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
 –x
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
 Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus
 ⇩
 2017
 2018
 2019
 2020
 IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rūšis
 23
 Vidutinės sąnaudos
 Skaičius
 Sąnaudos
 Skaičius
 Sąnaudos
 Skaičius
 Sąnaudos
 Skaičius
 Sąnaudos
 Bendras skaičius
 Iš viso sąnaudų
 KONKRETUS TIKSLAS
 Prisijungimai
 967
 0,02
 2 480
 0,02
 2 463
 0,02
 5 910
 118,200
 IŠ VISO SĄNAUDŲ
 967
 19,330
 2 480
 49,610
 2 463
 49,260
 5 910
 118,200
 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.3.1.Santrauka
 –◻
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama
 –x
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 2017
 2018
 2019
 2020
 IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 Žmogiškieji ištekliai
 0,204
 0,204
 0,204
 0,204
 0,816
 Kitos administracinės išlaidos
 0,020
 0,020
 0,010
 0,010
 0,060
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma
 0,224
 0,224
 0,214
 0,214
 0,876
 Neįtraukta
 24
 į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 Žmogiškieji ištekliai
 Kitos
 administracinio pobūdžio išlaidos
 0,090
 0,025
 0,025
 0,060
 0,200
 Tarpinė suma,
 neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 0,090
 0,025
 0,025
 0,060
 0,200
 IŠ VISO
 0,314
 0,249
 0,239
 0,274
 1,076
 Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų priemonei valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 3.2.3.2.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai
 –◻
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.
 –X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
 Sąmatą surašyti etatų vienetais
 2017
 2018
 2019
 2020
 •Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 09 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 XX 01 01 02 (Delegacijos)
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)
 •Išorės darbuotojai (etatų vienetais)
 25
 09 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto)
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose)
 XX 01 04 yy
 26
 - būstinėje
 - delegacijose
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT– netiesioginiai moksliniai tyrimai)
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai)
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)
 IŠ VISO
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 09 yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 Vykdytinų užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai
 Išorės darbuotojai
 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa
 –X
 Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą.
 –◻
 Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.
 Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
 –◻
 Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą.
 Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai
 –Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo.
 3.3.Numatomas poveikis įplaukoms
 –X
 Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.
 FINANSINĖS TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMOS
 PRIEDAS
 Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas:
 Reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014 nuostatos dėl interneto ryšio vietos bendruomenėse rėmimo, pasiūlymas
 1.REIKALINGŲ ŽMOGIŠKŲJŲ IŠTEKLIŲ SKAIČIUS IR SU JAIS SUSIJUSIOS SĄNAUDOS
 2.KITŲ ADMINISTRACINIŲ IŠLAIDŲ SĄNAUDOS
 3.APYTIKRIŲ IŠLAIDŲ APSKAIČIAVIMO METODAI
 3.1.Žmogiškieji ištekliai
 3.2.Kitos administracinės išlaidos
 Šis priedas turi būti pridėtas prie finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos prasidėjus tarnybų tarpusavio konsultacijoms.
 Duomenų lentelės naudojamos kaip finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje pateiktų lentelių šaltinis. Jos skirtos tik Komisijos vidaus naudojimui.
 1.Su reikalingais žmogiškaisiais ištekliais susijusios sąnaudos
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.
 X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 2017
 2018
 2019
 2020
 ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 IŠ VISO
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 09 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)
 AD
 1
 0,134
 1
 0,134
 1
 0,134
 1
 0,134
 1
 0,536
 AST
 XX 01 01 02 (Sąjungos delegacijose)
 AD
 AST
 • Išorės darbuotojai
 27
 09 01 02 01 (bendrasis biudžetas)
 CA
 1
 0,070
 1
 0,070
 1
 0,070
 1
 0,070
 1
 0,280
 SNE
 INT
 XX 01 02 02 (Sąjungos delegacijose)
 CA
 LA
 SNE
 INT
 JED
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma
 2
 0,204
 2
 0,204
 2
 0,204
 2
 0,204
 2
 0,816
 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 2017
 2018
 2019
 2020
 ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 IŠ VISO
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 Etatų vienetai
 Asignavimai
 • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 10 01 05 02 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)
 AD
 AST
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)
 AD
 AST
 • Išorės darbuotojai
 28
 09 01 04 01
 Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
 - būstinėje
 CA
 SNE
 INT
 - Sąjungos delegacijose
 CA
 LA
 SNE
 INT
 JED
 XX 01 05 02 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)
 CA
 SNE
 INT
 10 01 05 02 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)
 CA
 SNE
 INT
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)
 Tarpinė suma, neįtraukta į
 daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 09 yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. IŠ VISO
 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 2.Kitų administracinių išlaidų sąnaudos
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami
 x
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip:
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 2017
 2018
 2019
 2020
 ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių
 (žr. 1.6 punktą)
 IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 Būstinėje:
 09 01 02 11 01 – Komandiruočių ir reprezentacinės išlaidos
 0,020
 0,020
 0,010
 0,010
 0,060
 09 01 02 11 02 – Konferencijų ir posėdžių sąnaudos
 09 01 02 11 03 – Komitetai
 29
 09 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos
 09 01 02 11 05 – Informacinės ir valdymo sistemos
 XX 01 03 01 – IRT įranga ir paslaugos
 30
 Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti)
 Sąjungos delegacijose:
 XX 01 02 12 01 – Komandiruočių, konferencijų ir reprezentacinės išlaidos
 XX 01 02 12 02 – Tolesnis darbuotojų mokymas
 XX 01 03 02 01 – Pastatų įsigijimo, nuomos ir kitos susijusios išlaidos
 XX 01 03 02 02 – Įranga, baldai, biuro reikmenys ir paslaugos
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma
 0,020
 0,020
 0,010
 0,010
 0,060
 09 yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 2017
 2018
 2019
 2020
 ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių
 (žr. 1.6 punktą)
 IŠ VISO
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 09 01 04 01 – Techninės ir administracinės pagalbos (neįtraukiant išorės darbuotojų) išlaidos, finansuojamos iš veiklos asignavimų (buvusios BA eilutės)
 0,090
 0,025
 0,025
 0,060
 0,200
 - būstinėje
 - Sąjungos delegacijose
 XX 01 05 03 – Kitos netiesioginių mokslinių tyrimų valdymo išlaidos
 10 01 05 03 – Kitos tiesioginių mokslinių tyrimų valdymo išlaidos
 Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti)
 Tarpinė suma, neįtraukta į
 daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 0,090
 0,025
 0,025
 0,060
 0,200
 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 IŠ VISO
 Įtraukta ir neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 0,314
 0,249
 0,239
 0,274
 1,076
 Administracinių asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant asignavimus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į esamus biudžeto apribojimus.
 3.Sąnaudų apskaičiavimo metodai
 3.1. Žmogiškieji ištekliai
 Šioje dalyje nustatomas skaičiavimo metodas, taikomas siekiant įvertinti reikalingus žmogiškuosius išteklius (darbo krūvio prielaidos, įskaitant konkrečias darbo vietas (SYSPER 2 darbo vietų aprašas), darbuotojų kategorijos ir atitinkamos vidutinės sąnaudos)
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 NB. Kiekvienos būstinėje dirbančių darbuotojų kategorijos vidutinės sąnaudos nurodomos svetainėje „BudgWeb“:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx.
 • Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai
 Naudojamos Biudžeto GD vidutinės sąnaudos.
 • Išorės darbuotojai
 Naudojamos Biudžeto GD vidutinės sąnaudos.
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 • Tik iš mokslinių tyrimų biudžeto finansuojamos pareigybės
 • Išorės darbuotojai
 3.2.Kitos administracinės išlaidos
 Aprašykite kiekvienai biudžeto eilutei taikomą apskaičiavimo metodą,
 visų pirma, svarbiausias prielaidas (pavyzdžiui, posėdžių skaičius per metus, vidutinės sąnaudos ir kt.)
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 Po vieną vizitą kiekvienoje valstybėje narėje per pirmuosius dvejus metus (vidutinės sąnaudos: apie 715 EUR).
 Retesnė kontrolė per paskutinius dvejus metus.
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 IT priemonių kūrimas 2017 m., o vėliau – jų techninė priežiūra
 Vertinimo pasibaigus įgyvendinimui sąnaudos
 (1)
 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (COM(2016) 587).
 (2)
 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (nauja redakcija), pasiūlymas (COM(2016) 590).
 (3)
 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL 348, 2013 12 20, p. 129), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2015/1017 (OL L 169, 2015 7 1, p. 1).
 (4)
 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 283/2014 dėl gairių dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB (OL L 86, 2014 3 21, p. 14).
 (5)
 Kaip nurodyta 2012 m. spalio 29 d. Reglamento (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1) su pakeitimais, padarytais 2015 m. spalio 30 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/2462 (OL L 342, 2015 12 29, p. 7), 185 straipsnyje.
 (6)
 Valstybių narių teikiama papildoma finansinė parama paprastai laikoma de minimis pagalba, apibrėžta 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1) 3 straipsnyje. Jei toks papildomas valstybių narių finansavimas neatitinka pagalbos kvalifikavimo kaip de minimis reikalavimų, jam taikomi SESV 107 ir 108 straipsniai.
 (7)
 Sąjungos finansinės paramos paskirstymo išlaikant geografinę pusiausvyrą tikslas turi būti siekiamas atsižvelgiant į faktiškai gautų pasiūlymų apribojimus ir visapusiškai laikantis Finansiniame reglamente nustatytų principų dėl konkrečių finansinių paramos teikimo formų.
 (8)
 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/broadband-competence-offices
 .
 (9)
 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/full-synopsis-report-public-consultation-evaluation-and-review-regulatory-framework-electronic.
 (10)
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) 2015/1017 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo veiklos laikotarpio pratęsimo ir to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninių patobulinimų, pasiūlymas (COM(2016) 597).
 (11)
 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1).
 (12)
 OL C [...] , [...], p. [...].
 (13)
 OL C [...] , [...], p. [...].
 (14)
 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (COM(2016) 587).
 (15)
 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/20136, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL 348, 2013 12 20, p. 129), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2015/1017 (OL L 169, 2015 7 1, p. 1).
 (16)
 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 283/2014 dėl gairių dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB (OL L 86, 2014 3 21, p. 14).
 (17)
 VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
 (18)
 Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.
 (19)
 Tai, pavyzdžiui, pradinės ir vidurinės mokyklos, geležinkelio stotys, oro ir kiti uostai, vietos valdžios institucijų pastatai, universitetai, mokslinių tyrimų centrai, gydytojų kabinetai, ligoninės ir stadionai.
 (20)
 Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx.
 (21)
 2019–2020 m. ši suma bus grąžinta iš EITP SPI eilutės (09.0303) į „Horizonto 2020“ eilutę.
 (22)
 Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
 (23)
 Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).
 (24)
 Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
 (25)
 CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Junior Expert in Delegations“).
 (26)
 Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
 (27)
 CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“).
 (28)
 CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“).
 (29)
 Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.
 (30)
 IRT – informacijos ir ryšių technologijos. Turi būti konsultuojamasi su Informatikos GD.


type: caselaw

text:
 13.2.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 37/22
 Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) dne 2. prosince 2009 — Nokia Corporation v. Her Majesty's Commissioners of Revenue and Customs
 (Věc C-495/09)
 2010/C 37/26
 Jednací jazyk: angličtina
 Předkládající soud
 Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)
 Účastníci původního řízení
 Žalobkyně: Nokia Corporation
 Žalovaný: Her Majesty's Commissioners of Revenue and Customs
 Předběžné otázky
 Může zboží označené ochrannou známkou Společenství, které není zbožím Společenství, a které podléhá celní kontrole v některém členském státě a nachází se v tranzitu z třetího státu do jiného třetího státu, představovat „padělky“ ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) nařízení 1383/2003/ES (1), neexistuje-li důkaz nasvědčující tomu, že toto zboží bude uvedeno na trh v ES, buď v souladu s celním režimem nebo v důsledku nezákonného přesměrování.
 (1) Nařízení Rady (ES) č. 1383/2003 ze dne 22. července 2003 o přijímání opatření celních orgánů proti zboží podezřelému z porušení určitých práv duševního vlastnictví a o opatřeních, která mají být přijata proti zboží, o kterém bylo zjištěno, že tato práva porušilo (Úř. věst. L 196, s. 7; Zvl. vyd. 02/13, s. 469).


text:
 26.5.2015
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 171/33
 Rikors ippreżentat fit-30 ta’ Marzu 2015 – DHL Express vs UASI – Chronopost (WEBSHIPPING)
 (Kawża T-142/15)
 (2015/C 171/39)
 Lingwa tar-rikors: il-Franċiż
 Partijiet
 Rikorrenti: DHL Express (France) (Le Bourget, Franza) (rappreżentanti: A. Casalonga, F. Codevelle, C. Bercial Arias, avukati)
 Konvenut: L-Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (Trade marks u Disinni) (UASI)
 Parti oħra quddiem il-Bord tal-Appell: Chronopost (Pariġi, Franza)
 Informazzjoni dwar il-proċedimenti quddiem l-UASI
 Proprjetarju tat-trade mark ikkontestata: il-parti l-oħra quddiem il-Bord tal-Appell
 Trade mark ikkontestata kkonċernata: Trade mark Komunitarja Nru 1 909 183
 Proċedimenti quddiem l-UASI: proċedimenti ta’ invalidità
 Deċiżjoni kkontestata: deċiżjoni tar-Raba’ Bord tal-Appell tal-UASI tat-28 ta’ Jannar 2015 fil-Każ R 2425/2013-4
 Talbiet
 —
 tannulla d-deċiżjoni kkontestata;
 —
 tiddikjara li d-drittijiet tal-proprjetarju tar-reġistazzjoni Komunitarja Nru 1 909 183 WEBSHIPPING għandhom jiġu rrevokati u t-trade mark għandha titqies li ma kellhiex effett mid-data tal-applikazzjoni għal revoka, jiġifieri mis-6 ta’ Lulju 2012;
 —
 tikkundanna lill-UASI u lill-intervenjenti (jekk hemm lok) għall-ispejjeż.
 Motiv invokat
 —
 Ksur tal-Artikolu 51(1)(a) tar-Regolament Nru 207/2009.


type: other

text:
Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 94
 Valitsemisalade korraldamiseks moodustatakse seaduse alusel vastavad ministeeriumid.
 Vabariigi Valitsusele kuuluvat täidesaatvat riigivõimu (§ 86) ei teosta ainult valitsus (§ 87), vaid ka ministeeriumid (§ 94 lg 1), mis tegutsevad valitsuse liikmeks olevate ministrite juhtimisel (§ 94 lg 2). Valitsuse tegevusvaldkond jaotatakse valitsemisaladeks ja nende korraldamiseks moodustatakse ministeeriumid (§ 94 lg 1). Ministeerium on täidesaatva riigivõimu asutus, täpsemalt valitsusasutus (§ 87 p 2). Ministeerium ei ole põhiseaduslik institutsioon või kõrgem riigiorgan. PS näeb küll ette ministeeriumide moodustamise, kuid ei moodusta neid. Ministeerium on kõrgem täidesaatva riigivõimu asutus ja oma valitsemisala juhtiv asutus. Kõik tema valitsemisalasse kuuluvad täidesaatva riigivõimu asutused on ministeeriumiga ühel või teisel viisil seotud (alluvuse, järelevalve või rahastamise kaudu). Ministeeriumi juhtiv minister vastutab omakorda ministeeriumi tegevuse eest peaministri, valitsuse ja Riigikogu ees. Valitsemisalade piiritlemise alus tänapäeva valitsuste puhul põhineb reaalsüsteemil vastandina sellele ajalooliselt eelnenud territoriaalsüsteemile. See tähendab ülesannete piiritlemist eriala, mitte maa-ala järgi. Samas ei välista PS territoriaalsüsteemi kasutamist ega ka ministeeriumi ülesannete määratlemist ühiskonnagruppide järgi (nt lapsed ja noored, eakad, maarahvas). Valitsemisalade jaotus sõltub ministeeriumide moodustajast ja valitsuse poliitikast, milliste valdkondadega tegelemist peetakse oluliseks ning milliseid valdkondi ja millisel viisil prioritiseeritakse. Valitsuse kogu tegevusväli peab olema jaotatud valitsemisaladeks. Ministeeriumivabu alasid olla ei saa.
 Valitsemisala korraldamise ülesanne ei sisalda ainult poliitika elluviimise (halduse) ülesandeid, vaid praktikas on pigem esiplaanile tõusnud poliitika kujundamise (valitsemise) ülesanded (valitsemise ja halduse kohta vt § 86 komm 1.2, § 87 komm 2). See kajastab selle sajandi alguses Eestis valitsevaks kujunenud arusaama jätta ministeeriumile peamiselt poliitika kujundamise ülesanded ja poliitika elluviimise ülesanded anda ministeeriumist eraldiseisvatele täidesaatva riigivõimu asutustele (ametitele, inspektsioonidele ja teistele valitsusasutustele ning valitsusasutuste hallatavatele riigiasutustele), avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele või riigi osalusega eraõiguslikele isikutele. Ministeeriumidel on poliitika esmaalgataja ja väljatöötaja roll (§ 96 komm 5). Ministeerium valmistab ette oma valitsemisala poliitikat kujundavad strateegilised arengudokumendid, seaduste ja määruste eelnõud ning eelarve. Poliitika elluviimisel piirdub ministeeriumi roll enamasti selle korraldamisega. Ministeerium ise üldjuhul vahetult haldusakte ei anna ega avalikke teenuseid ei osuta. Ministeerium hoolitseb selle eest, et poliitika elluviimiseks vajalikud organisatsioonid on moodustatud, neile on ülesanded antud ja eesmärgid seatud ning nad on varustatud ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks vajalike pädevuste, inimeste ja muude ressurssidega. Ministeeriumi ülesanne on valvata kogu ministeeriumi valitsemisalas toimuva üle ja vajadusel sekkuda (ministri vastutus peaministri, valitsuse ja Riigikogu ees). Samuti on ministeeriumi ülesanne teavitada avalikkust ministeeriumi tegevusest ja valitsuse poliitikast.
 Ministeeriumide moodustamise pädevus kuulub senise seadusandliku praktika ja õigusteadlaste domineeriva arvamuse kohaselt seadusandjale. VVS sätestab ministeeriumide loetelu ja valitsemisalad. Eelmine PS kommenteeritud väljaanne möönab, et PS § 94 lg 1 tõlgendamisel võib üksnes keelelisest argumentatsioonist lähtudes jõuda järeldusele, et ministeeriume võib luua seaduse volitusel (seaduse alusel) ka näiteks valitsuse määruse või korraldusega. Sätte tõlgendamisel üksnes sellest aga ei piisa ja olulise tähendusega on siin süstemaatiline argumentatsioon. Vastavalt sellele tuleb sätet tõlgendada koos demokraatia printsiibiga, mis on sätestatud PS §-s 1. Demokraatia printsiip sisaldab muu hulgas ka olulisuse põhimõtet, mis tähendab seda, et riigi toimimise jaoks peab kõik olulised küsimused otsustama Riigikogu ning neid ei saa anda otsustamiseks täidesaatvale riigivõimule. Ministeeriumide moodustamine ja nende valitsemisalade kindlaksmääramine on riigi funktsioneerimise seisukohalt kahtlemata oluline küsimus, mis nõuab kõige otsesemat parlamendi legitimatsiooni. Seega peab seadus sätestama ministeeriumid ja nende valitsemisalad (Eesti Vabariigi põhiseadus. Kommenteeritud väljaanne. Ü. Madise jt (toim). 2012, § 94 komm 1 (K. Merusk, J. Põld)).
 Eelmises PS kommenteeritud väljaandes esitatud tõlgenduse vastu räägivad siiski nii sõnastuslikud kui sisulised kaalutlused (vt lähemalt H. Loot. Ministeeriumide moodustamise pädevus. – Juridica 2016/9, lk 649–650). PS § 94 lg 1 ei kasuta seadusandja ainupädevusele viitavat väljendit “seadusega“, vaid väljendit “seaduse alusel“, mis viitab seadusandja ja ministeeriumide moodustaja vahel jaotatud pädevusele. Olulisuse põhimõtte abil ei saa PS § 94 lg 1 tõlgendada selliselt, et ministeeriumide moodustamise jaotatud pädevusest saab seadusandja ainupädevus. Olulisuse põhimõte ei ole PS sätestatud pädevuste ümbermängimise alus (vrd Saksamaa Liidukonstitutsioonikohtu 08.08.1978 otsus. – Entscheidungen des Bundesverfassungsgerichts. Bd. 49, lk 89, samuti lk 126). Olulisuse põhimõtet piiravad PS § 4 sätestatud võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõte ning PS teistes sätetes kehtestatud pädevused (vrd Kommentar zum Grundgesetz. H. v. Mangoldt (Begr.), F. Klein (Fortgef.), C. Starck (Hrsg.). Bd. 2. 2010, art 20, vnr 187 (K-P. Sommermann)).
 Uuema seisukoha kohaselt jaotab PS § 94 lg 1 ministeeriumide moodustamise pädevuse ühelt poolt seadusandja ning teiselt poolt valitsuse või peaministri vahel (lähemalt koos viidetega H. Loot. Ministeeriumide moodustamise pädevus. – Juridica 2016/9, lk 635–654). Seadusandja pädevuses on ministeeriumide moodustamise aluste kehtestamine. Selle hulka võivad kuuluda näiteks ministeeriumide suurim lubatud arv, üldised nõuded ministeeriumi valitsemisalale, teatud küsimustega tegelevate ministeeriumide olemasolu nõuded või teatud küsimuste ühte ministeeriumisse ühendamise keelud. Üksikute ministeeriumide seaduses sätestamine väljub ministeeriumide moodustamise aluste sätestamisest, rääkimata seaduses ministeeriumide täpse ja ammendava loetelu andmisest (vrd VVS § 45). PS jätab otsesõnu lahtiseks, kellele kuulub üksikute ministeeriumide moodustamise ja nende valitsemisalade kindlaksmääramise pädevus. Ühelt poolt võib see kuuluda valitsusele, kelle ülesanne on viia ellu riigi sise- ja välispoliitikat (§ 87 p 1) ja korraldada seaduste täitmist (§ 87 p 3). Teiselt poolt võib ministeeriumide moodustamise pädevus kuuluda ka peaministrile, tulenedes tema valitsuse moodustamise (§ 89) ja valitsuse juhtimise ülesannetest (§ 93). Valitsuse moodustamise käigus tuleb peaministrikandidaadil tegeleda mitte ainult ministri ametikohtadele sobivate isikute leidmisega (valitsuse personaalne koosseis), vaid ka ministri ametikohtade moodustamise (valitsuse organisatsiooniline koosseis) ning neile vastavate ministeeriumide moodustamise ja nende valitsemisalade kindlaksmääramisega. Valitsuse juhtimise pädevus võimaldab hiljem peaministril valitsuse moodustamise käigus tehtud sisulised organisatsioonilised otsused formaalselt kehtestada. Ministeeriumide moodustamise aluste raamides tuleb seadusandjal sätestada, kas omistada ministeeriumide moodustamise ja nende valitsemisalade kindlaksmääramise pädevus valitsusele või peaministrile. Peaministri pädevus tagaks kindlalt valitsuse moodustamise käigus tehtud sisuliste organisatsiooniliste otsuste elluviimise. Samas ei ole peaministri ja valitsuse kooskõlata töövõimeline valitsus mõeldav, seega on praktiliselt vähetõenäoline, et peaminister ei saaks valitsuse moodustamisel tehtud sisulisi organisatsioonilisi otsuseid oma juhitava valitsuse abil ellu viia. Nii võib seadusandja anda ministeeriumide moodustamise ja nende valitsemisalade kindlaksmääramise pädevuse ka valitsusele.
 Minister on ühelt poolt valitsuse liige (§ 88) ning teiselt poolt ministeeriumi ja selle valitsemisala juht (§ 94 lg 2). Ministri topeltstaatus võimaldab kaasata valitsemisala erialased kaalutlused ja huvid riigi kui terviku poliitilisse juhtimisse (minister kui ministeeriumi ja selle valitsemisala esindaja valitsuses) ning samas hoida erinevate valitsemisalade erialased kaalutlused ja huvid üldiste huvide ja valitsuse tervikliku poliitika raamides (minister kui valitsuse esindaja ministeeriumis ja valitsemisalas). Ministeeriumi ja valitsemisala juhina täidab minister topeltfunktsioone – nii poliitika kujundamise (valitsemise) kui poliitika elluviimise (haldamise) ülesandeid (vt komm 2). Kahesuguse seisundi ja kahesuguste ülesannete tõttu võib ministrit pidada valitsemise ja halduse ühenduslüliks. Minister ei ole oma tegevuses täiesti iseseisev. Ministeerium on valitsusasutus ning allub valitsuse suunamisele ja koordineerimisele (§ 87 p 2). Valitsuse liikmena peab minister arvestama, et valitsuse tegevust juhib peaminister (§ 93). Minister vastutab oma tegevuse eest peaministri, valitsuse ja Riigikogu ees. Peaminister võib teha Vabariigi Presidendile ettepaneku minister ametist vabastada (§ 90) ja Riigikogu võib avaldada ministrile umbusaldust (§ 97). VVS järgi on ministeeriumid aruandekohustuslikud valitsuse ees ja valitsusel on kohustus teostada ministeeriumide üle teenistuslikku järelevalvet.
 Minister juhib ministeeriumi. Minister vastutab, et ministeeriumi tegevuse eesmärgid oleksid saavutatud, tema ülesanded täidetud ning ressursid õiguspäraselt ja efektiivselt kasutatud. Ministril on põhimõtteliselt õigus otsustada kõik ministeeriumi tegevust puudutavad küsimused. PS § 95 lg 4, § 136 lg 2 ja § 141 lg 1 viitavad, et ministri õigusi ministeeriumi juhtimisel võib seadusega piirata. Näiteks VVS kohaselt kinnitab valitsus ministeeriumi põhimääruse, mis peab sisaldama ministeeriumi juhtimise korraldust ning juhtide õigusi ja kohustusi, ministeeriumi struktuuri ja struktuuriüksuste põhiülesandeid ning muid ministeeriumi tegevuse korraldamise olulisi sätteid. Samuti piirab VVS ministri õigusi ministeeriumi ametnike ametisse nimetamisel. ATS kindlustab ministrile õiguse anda ministeeriumi teenistujatele teenistusalaseid juhiseid ja korraldusi. Minister ei pea otsustama kõiki ministeeriumi pädevuses olevaid küsimusi isiklikult. HMS kohaselt määratakse haldusorganisiseselt isikud, kes tegutsevad haldusmenetluses haldusorgani nimel, kui seaduses või määruses ei ole sätestatud teisiti. ATS lubab ministril kui ametiasutuse juhil edasi volitada mitmesuguste teenistusküsimuste otsustamist. Ministrit toetab ministeeriumi juhtimisel kantsler. VVS kohaselt juhib kantsler ministeeriumi struktuuriüksuste tööd, koordineerib ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste tegevust ja korraldab ministeeriumi asjaajamist. ATS kohaselt vabastab valitsus kantsleri ametist, kui ministri hinnangul ministri ja kantsleri koostöö ei laabu.
 PS ei välista võimalust nimetada mõni minister juhtima rohkem kui ühte ministeeriumi. VVS järgi võib Vabariigi President peaministri ettepanekul nimetada mõne ministri juhtima kahte ministeeriumi. Siin ei peeta silmas PS § 94 lg-s 3 nimetatud olukorda, kus minister ei saa haiguse või muude takistuste tõttu täita oma ülesandeid, ega ka olukorda, kus ministri koht on ajutiselt vaba ministri volituste lõppemise tõttu. Siin peetakse silmas olukorda, kus üks minister nimetatakse ametisse ülesandega püsivalt, pikema aja kestel juhtida kahte ministeeriumi. Samuti ei keela PS kahte ministrit juhtimast ühte ministeeriumi (J. Raidla. Lühikommentaarid Vabariigi Valitsuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõule (09.04.2014). Esitatud Justiitsministeeriumile 15.04.2014). VVS kohaselt võib ühte ministeeriumi valdkonnapõhiselt juhtida kaks ministrit. Peaminister määrab ministrite pädevuse ministeeriumi juhtimisel ja vastutusvaldkonnad. Nendes piirides juhivad mõlemad ministrid ministeeriumi iseseisvalt. Ministrid on võrdsed ega allu üksteisele. Üks minister ei või sekkuda teise ministri vastutusvaldkonda. Ministrid vastutavad oma tegevuse eest peaministri, valitsuse ja Riigikogu ees. Selline lahendus võimaldab suurendada valitsemise paindlikkust, vastata kiiremini ühiskonnas toimuvatele muutustele ja prioritiseerida valitsuse poliitikat ilma, et sellega kaasneksid suuremad ja kulukamad ministeeriumide ümberkorraldamised. VVS ei luba peaministriametiga ühitada ministriametit. 1992. a VVS seda ei keelanud.
 Minister korraldab ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi. Minister on nii ministeeriumi kui selle valitsemisala juht. Praktikas on ministri pädevus valitsemisala juhtimisel reguleeritud ulatuslikult seadustega. Nendeks on VVS ja teised valitsemisala tugitegevusi (nt RES, ATS, RVS) või põhitegevusi reguleerivad seadused (nt PGS üldhariduse valdkonnas). RES järgi kinnitab minister ministeeriumi valitsemisala arengukava ja programmid. VVS kohaselt määrab minister ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste struktuuri, asjaajamise ja töökorralduse, kinnitab ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste teenistuskohtade koosseisu, nimetab ametisse ja vabastab ametist ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste juhid, kinnitab ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste eelarved ja kontrollib nende täitmist ning valvab ministeeriumi valitsemisalas olevate riigiasutuste ülesannete täitmise üle. VVS sätestab ministri üldpädevuse otsustada kõik ministeeriumi valitsemisalasse kuuluvad küsimused, kui nende otsustamine ei ole seaduse või valitsuse määrusega pandud alluvatele ametiasutustele või ametnikele. Viimasel juhul annab VVS ministrile õiguse sekkuda teenistusliku järelevalve korras, kuid ka see õigus võib olla seadusega piiratud. Näiteks VVS järgi ei laiene teenistusliku järelevalve kord riikliku järelevalve toimingutele ning riikliku sunni kohaldamisel antud otsustele. Samuti tunnustavad seadused mõne valitsusasutuse sõltumatust (näiteks TÕAS Patendiameti sõltumatust), mida peab teenistusliku järelevalve teostamisel arvestama. Minister peab oma otsustamisõiguse teostamisel arvestama ka valitsuse õigusega suunata ja koordineerida valitsusasutuste tegevust (§ 87 p 2) ning peaministri õigust juhtida valitsuse tegevust (§ 93 lg 1). VVR kohaselt tuleb ministril esitada valitsusele arutamiseks ja otsustamiseks olulise tähtsusega sise- või välispoliitilised küsimused. Samuti võib peaminister nõuda ministrilt tema pädevusse kuuluvate küsimuste esitamist valitsusele arutamiseks. Seaduse, valitsuse ja peaministri poolt piiramata osas on ministril oma valitsemisala juhtimisel kõik juhile omased õigused. Näiteks on ministril muu hulgas õigus määrata, kes milliseid küsimusi on tema juhitava ministeeriumi valitsemisalas õigustatud ja kohustatud otsustama, anda valitsemisala riigiasutustele juhiseid ja korraldusi, teostada nende suhtes teenistuslikku järelevalvet ning vajadusel otsustamisõigus üle võtta. Erinevalt VVS-s reguleeritud teenistuslikust järelevalvest, mis on reaktiivse iseloomuga ja keskendub üksikjuhtumitele, võivad ministri juhised ja korraldused olla preventiivsed ja üldised. Minister vastutab peaministri, valitsuse ja Riigikogu ees oma valitsemisalas toimuva eest ning tal peavad olema piisavad võimalused sekkumiseks. Arvestades valitsuse seaduste algatamise õigust vastutab minister ka selle eest, et olemasolevad seadused annavad talle piisavalt tegutsemisvõimalusi oma vastutuse kandmiseks.
 Minister täidab muid ülesandeid, mis talle on pandud seadusega sätestatud alustel ja korras. Samamoodi kui valitsuse ülesannete loetelu (§ 87 p 9) jätab PS ministri ülesannete loetelu seadusandja jaoks avatuks. Seadusandjal on õigus sätestada ministri täiendavaid ülesandeid. Näiteks paneb ministrile ülesandeid RKKTS. Lisaks juba PS-s sätestatud kohustusele vastata Riigikogu liikmete arupärimistele peab minister vastama Riigikogu liikmete kirjalikele küsimustele, osalema Riigikogu infotunnis ja komisjonide istungitel, valitsuse algatatud seaduseelnõude menetlemisel ja tema suhtes algatatud umbusalduse avaldamise arutelul. Seadusandja ei saa panna ülesandeid konkreetsele ministrile, vaid peab sätestama ülesannete ministrite vahel jaotamise korra. VVS kohaselt määrab ministrite vastutusalad ja ülesanded peaminister oma korraldusega, mis tehakse teatavaks valitsuse istungil ja avaldatakse Riigi Teatajas. PS § 94 ei sulge ministri ülesannete andjate loetelu. Ministrile võivad täiendavaid ülesandeid anda ka valitsus (§ 87) ja peaminister (§ 93).
 Tulenevalt Eesti kuulumisest Euroopa Liitu (PSTS § 1) ja ELL-st (eeskätt art 16) paneb VVS ministrile ülesande esindada Eestit Euroopa Liidu Nõukogus ja vastutuse Eesti seisukohtade kujundamise eest EL otsustusprotsessis. ELL järgi täidab nõukogu koos Euroopa Parlamendiga seadusandja ja eelarve kinnitaja ülesandeid, samuti on tal mõnes valdkonnas poliitika kujundamise ja koordineerimise funktsioonid. Nõukogu koosneb kõigi liikmesriikide esindajatest ministri tasandil, kellel on asjaomase liikmesriigi hääleõigus ja volitus võtta valitsust siduvaid kohustusi. VVS-s sätestatud esindamise ülesandega kaasneb ka hääleõigus EL Nõukogus ja volitus võtta valitsust siduvaid kohustusi. EL ainupädevuse ja liikmesriikidega jagatud pädevuse valdkondades on nõukogul õigus võtta vastu liikmesriigile kohustuslikke seadusandlikke akte (EL õiguse ülimuslikkuse kohta vt PSTS § 2 komm-d 16–20.6), mille andmine oleks muidu Riigikogu ja valitsuse pädevuses. Parlamentaarse kontrolli teostamiseks (§ 59 komm 9) kohustab RKKTS esitama Riigikogule seisukohavõtuks selliste EL õigusaktide eelnõud, mille reguleerimisala nõuab vastavalt PS-le seaduse või Riigikogu otsuse vastuvõtmist, muutmist või kehtetuks tunnistamist või mille vastuvõtmisega kaasneks oluline majanduslik või sotsiaalne mõju. Riigikogu osalemine Eesti seisukohtade kujundamisel on vajalik EL-le seadusandliku funktsiooni delegeerimise kompenseerimiseks (§ 59 komm 8). Valitsuse suunamis- ja koordineerimisõiguse (§ 87 p 2) tagamiseks kohustab VVS ministrit esitama valitsusele heakskiitmiseks Eesti seisukohad EL õigusaktide eelnõude ja muude EL asjade kohta, kui need kuuluvad valitsuse pädevusse või kui valitsus peab eelnõu või muu EL asja esitama seisukohavõtuks või arvamuse andmiseks Riigikogule (vt rakendamise kohta täpsemalt Euroopa Liidu asjade menetlemise juhis, p 6 (teatavaks tehtud riigisekretäri 18.12.2014 kirjaga nr 4-2/14-02676-1, jõustunud 01.01.2015). (26.03.2017)). RKKTS ja VVS panevad ministrile kohustuse kinni pidada Riigikogu või valitsuse seisukohast. Kui minister ei ole nii teinud, tuleb seda esimesel võimalusel valitsusele või Riigikogule põhjendada. Seisukoha järgimata jätmine ei mõjuta nõukogus antud hääle kehtivust. Ministri vastutus on poliitiline. Peaminister saab teha ettepaneku minister ametist vabastada (§ 90) ja Riigikogu avaldada ministrile umbusaldust (§ 97). Väljakujunenud parlamentaarse tava kohaselt esitab valitsus Riigikogule ka oma seisukohad EL Nõukogu istungil või mitteametlikul kohtumisel päevakorras olevate küsimuste kohta, minister tutvustab neid enne nõukogu istungit Euroopa Liidu asjade komisjoni või väliskomisjoni istungil ning pärast nõukogu istungit esitab valitsus Riigikogule kirjaliku aruande, mis kajastab kohtumisel langetatud otsuseid, Eesti seisukohavõtte ja informatsiooni Eesti huvide arvestamise kohta (Riigikogu kodu- ja töökorra seadus. Kommentaarid. A. Mõttus (peatoim). 2012, lk 467). VVS järgi korraldab minister ka Eesti esindamist EL Nõukogu töögruppides ning Euroopa komisjoni komiteedes, töögruppides ja ekspertide kohtumistel.
 Kui minister ei saa haiguse või muude takistuste tõttu ajutiselt oma ülesandeid täita, paneb peaminister tema ülesanded selleks ajaks mõnele teisele ministrile. Ministri dualistlik seisund väljendub seega ka tema asendamises. Ministrit saab asendada üksnes teine minister. Ministri ajutine asendamine teise ministri, mitte aga näiteks ministeeriumi kantsleri poolt põhineb sellel, et minister kui valitsuse liige kannab poliitilist vastutust Riigikogu ees. Kantsler sellist vastutust ei kanna. PS § 94 lg-s 3 nimetatud muude ajutiste takistuste all tuleks mõista ministri puhkust ja välislähetust, aga ka olukorda, kus ministri asukoht pole teada. Välislähetuse ajal asendatakse ministrit ainult siis, kui minister peab seda ise vajalikuks. Välislähetuses olevat ministrit asendav minister täidab tema ülesandeid üksnes riigisiseselt. Ministri asendaja määrab peaminister, kes võib konkreetsel juhul veelgi täpsemalt piiritleda, millises ulatuses asendamine toimub. Asendaval ministril on valitsuse istungil üks hääl. See tuleneb PS §-st 88, mille kohaselt kuuluvad valitsusse peaminister ja ministrid. Seega ei koosne valitsus mitte ministeeriumide esindajatest, vaid peaministrist ja ministritest. Valitsuse istungil esitab asendav minister asendatava ministri seisukohti ja teda tuleb pidada asjaomaseks ministriks (§ 96 lg 2). VVS kohaselt lükatakse tema põhjendatud taotlusel (näiteks kui arutelu käigus tekivad küsimused, mida oskab selgitada vaid asendatav minister) päevakorda arvatud küsimuse otsustamine edasi (§ 96 komm 5). Asendav minister kirjutab dokumentidele alla oma ametinimetuse ja lisab asendatava ministri ametinimetuse koos sõnaga “ülesannetes”, näiteks “justiitsminister siseministri ülesannetes”. PS sisustab ministri ajutise asendamise alused liialt kitsalt, nimetades ministri ajutist asendamist vaid juhtudel, kui minister haiguse või muude takistuste tõttu ei saa ajutiselt oma ülesandeid täita. VVS järgi tuleb PS § 94 lg-s 3 sätestatud korda rakendada ka siis, kui ministri volitused on lõppenud ja uut ministri ei ole veel ametisse nimetatud.
 Vabariigi President võib peaministri ettepanekul nimetada ametisse ministreid, kes ei juhi ministeeriumi. Traditsiooniliselt nimetatakse selliseid ministreid portfellita ministriteks. Portfellita ministrid osalevad valitsuse otsuste tegemisel (§ 88), kuid neil ei ole ministeeriumi, mida juhtida, ega valitsemisala, mida korraldada. Sellest tulenevalt ei ole portfellita ministritel samu õigusi nagu ministritel, kes juhivad ministeeriumi. Näiteks ei ole neil õigust anda määrusi. Samas võivad nad asjaomaste ministritena kirjutada alla valitsuse määrustele. Portfellita ministrite ülesanded määrab kindlaks peaminister. Nende ministrite nimetamine on võimaldanud prioritiseerida või koordineerida valdkondi, mida valitsus peab oluliseks oma poliitika teostamisel (näiteks üleminekureformid 1990. aastate esimesel poolel, hiljem rahvastiku- ja lõimumispoliitika). Samuti on see võimaldanud vastu tulla poliitiliste jõudude soovidele saada valitsuses rohkem ministrikohti kui on ministeeriume, mis võib olla oluline valitsuse moodustamisel. Praktika on siiski näidanud, et portfellita ministrite võimalused valitsuse poliitikat mõjutada on jäänud tagasihoidlikuks. Neil on vähem otsustusõigust ja ressurssi võrreldes ministeeriume juhtivate ministritega ning nende käes olevad koordinatsioonihoovad ei ole piisavalt tugevad, et poliitikat ellu viivaid ministeeriume suunata. Alates 2009. a ei olegi portfellita ministreid enam ametisse nimetatud (välja arvatud 2014. a ajutine üleminekuerand). Alates 2014. a lubab VVS juhtida kahel ministril ühte ministeeriumi ja ühel ministril kahe ministeeriumi valdkondi, mis arvatavasti vähendab veelgi vajadust portfellita ministrite järele. Kuigi PS § 94 lg 4 sõnastus erineb § 89 lg 3 ja § 90 sõnastusest, puudub Vabariigi Presidendil ka portfellita ministri ametisse nimetamisel sisuline otsustusõigus. Valitsuse organisatsioonilise ja personaalse koosseisu üle otsustab sisuliselt peaminister, kellel on valitsuse moodustamise (§ 89 – täpsemalt siis veel peaministrikandidaat, § 90) ja juhtimise (§ 93) õigus.