text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22001A0126(01)
 Oficialusis leidinys L 025 , 26/01/2001 p. 0002 - 0042
 Susitarimastarp Europos Bendrijos ir Kroatijos dėl prekybos tekstilės gaminiaisEUROPOS BENDRIJA,viena šalis, irKROATIJOS RESPUBLIKA,kita šalis,NORĖDAMOS skatinti tarpusavio prekybos tekstilės gaminiais plėtimą ir sistemingą bei lygiateisį jos vystymą tarp Europos bendrijos (toliau – Bendrija) ir Kroatijos Respublikos (toliau – Kroatija), kad užtikrintų nuolatinį bendradarbiavimą didžiausią prekybos apsaugą laiduojančiomis sąlygomis,SUSITARĖ:1 straipsnisŠis Susitarimas nustato režimą, taikomą prekybai I priede išvardytais Kroatijos kilmės tekstilės gaminiais.I ANTRAŠTINĖ DALISKIEKYBINIS REŽIMAS2 straipsnis1. Gaminių, kuriems taikomas šis Susitarimas, klasifikavimas pagrįstas Bendrijos tarifų ir statistine nomenklatūra (toliau – Kombinuotoji nomenklatūra, sutrumpintai KN) ir visais jos pakeitimais.Jei dėl bet kurio sprendimo dėl klasifikavimo keičiasi klasifikavimo praktika arba pasikeičia gaminio, kuriam taikomas šis Susitarimas, kategorija, atitinkamiems gaminiams taikomas tas prekybos režimas, kuris po tokių pakeitimų taikomas atitinkamai praktikai ar kategorijai, kuriai jie priskiriami.Joks Kombinuotosios nomenklatūros (KN) pakeitimas, padarytas laikantis Bendrijoje galiojančios tvarkos, susijusios su gaminių, kuriems taikomas šis Susitarimas, kategorijomis, ar sprendimas, susijęs su prekių klasifikavimu, nesumažina pagal šį Susitarimą įvestų kiekybinių normų.2. Gaminių, kuriems taikomas šis Susitarimas, kilmė nustatoma pagal Bendrijoje galiojančias taisykles.Apie bet kokį šių kilmės taisyklių pakeitimą pranešama Kroatijai ir dėl jų negali būti sumažintos pagal šį Susitarimą nustatytos kiekybinės normos.Pirmiau nurodytų gaminių kilmės kontrolės procedūros nustatytos A priedėlyje.3 straipsnis1. Atsižvelgiant į šio Susitarimo nuostatas, I priede išvardytų Kroatijos kilmės gaminių eksportui iš Kroatijos į Bendriją šio Susitarimo įsigaliojimo metu netaikomos jokios kiekybinės normos ir lygiaverčio poveikio priemonės. Kiekybinės normos vėliau gali būti įvestos 8 straipsnyje nurodytomis sąlygomis.2. Jei būtų įvestos kiekybinės normos, tekstilės gaminių eksportui, kuriam taikomos kiekybinės normos, taikoma A priedėlyje apibūdinta dvigubos patikros sistema.3. Šio Susitarimo įsigaliojimo metu II priede išvardytų gaminių eksportui, kuriam netaikomos kiekybinės normos, taikoma 2 dalyje nurodyta dvigubos patikros sistema.4. Po konsultacijų pagal 14 straipsnyje numatytas procedūras, I priede išvardytų gaminių, išskyrus gaminius išvardytus II priede, eksportui, kuriam netaikomos kiekybinės normos, įsigaliojus šiam susitarimui gali būti taikoma dvigubos patikros sistema, nurodyta 2 dalyje, arba Bendrijos įvesta išankstinės priežiūros sistema.4 straipsnisBendrija ir Kroatija pripažįsta tekstilės gaminių reimporto į Bendriją po perdirbimo Kroatijoje ypatingą ir skiriamąjį pobūdį kaip atskirą pramoninio ir prekybinio bendradarbiavimo formą.Tuo atveju, jei pagal 8 straipsnį būtų nustatytos kiekybinės normos, tokiam reimportui jos nebūtų taikomos, jei jis vykdomas laikantis Bendrijoje galiojančių laikino išvežimo perdirbti taisyklių ir jam taikomas III priede nustatytas režimas.5 straipsnisPagal šį Susitarimą nustatytos kiekybinės normos netaikomos iš Kroatijos eksportuojamiems namudinės pramonės audiniams, išaustiems audimo staklėmis, kurios valdomos rankomis arba kojomis, drabužiams ar kitiems rankų darbo gaminiams iš šių audinių ir iš tradicinių liaudies meno gaminių, jei tokie Kroatijos kilmės gaminiai atitinka B priedėlyje nustatytas sąlygas.6 straipsnis1. Pagal šį Susitarimą nustatytos kiekybinės normos netaikomos tekstilės gaminių, kuriems taikomas šis susitarimas, importui į Bendriją, jei jie deklaruojami kaip skirti reeksportui už Bendrijos ribų tokios pačios būklės arba po perdirbimo, pagal Bendrijos esamą administracinę kontrolės sistemą.Tačiau į Bendriją importuotų gaminių išleidimui vidaus vartojimui pirmiau nurodytomis sąlygomis reikia pateikti eksporto licenciją, išduotą Kroatijos institucijų, ir kilmės įrodymą pagal A priedėlio nuostatas.2. Kai Bendrijos institucijos patvirtina, kad importuoti tekstilės gaminiai buvo išskaityti iš šiame susitarime nustatytos kiekybinės normos, tačiau, kad vėliau šie gaminiai buvo reeksportuoti už Bendrijos ribų, institucijos informuoja per keturias savaites Kroatijos institucijas apie šių gaminių kiekius ir leidžia importuoti tokių pačių gaminių tokį patį kiekį, kuris nėra išskaitomas iš šiame Susitarime nustatytos kiekybinės normos, atitinkamai, einamaisiais ar ateinančiais metais.7 straipsnisJei pagal 8 straipsnį būtų įvestos kiekybinės normos, taikomos šios nuostatos:1. Bet kuriais Susitarimo metais leidžiama iš anksto pasinaudoti kitiems Susitarimo metams nustatytų visų gaminių kategorijų kiekybinių normų dalimi, siekiančia iki 5 % einamųjų Susitarimo metų kiekybinės normos.Iš anksto pristatyti kiekiai atimami iš atitinkamos kiekybinės normos, nustatytos kitiems Susitarimo metams.2. Į kitus susitarimo metus leidžiama perkelti kiekvienos gaminių kategorijos kiekybinę normą, kuri sudaro iki 10 % bet kuriais šio susitarimo metais neišnaudotų einamųjų metų kiekių.3. I grupės kategorijų atveju, perkėlimas leidžiamas tik šiais atvejais:- 1, 2 ir 3 kategorijų atvejais iš vienos kategorijos į kitą gali būti perkeliama kiekybinės normos dalis, kuri sudaro iki 12 % kiekybinės normos tos kategorijos, į kurią perkeliama,- 4, 5, 6, 7 ir 8 kategorijų atvejais iš vienos kategorijos į kitą gali būti perkeliama kiekybinės normos dalis, kuri sudaro iki 12 % kiekybinės normos tos kategorijos, į kurią perkeliama.Iš bet kurios I, II ir III grupių kategorijos ar kategorijų į bet kurią II ir III grupių kategoriją galima perkelti kiekybinės normos dalį, kuri sudaro iki 12 % tos kategorijos, į kurią perkeliama, kiekybinės normos.4. Atitikmenų lentelė, taikoma pirmiau nurodytiems perkėlimams, pateikiama Susitarimo I priede.5. Bet kurios kategorijos gaminių kiekio padidėjimas dėl kumuliacinio 1, 2 ir 3 dalyje numatytų nuostatų taikymo per vienerius Susitarimo metus neturi viršyti 17 %.6. Kroatijos institucijos bent prieš 15 dienų turi pranešti apie pasinaudojimą 1, 2 ir 3 dalių nuostatomis.8 straipsnis1. I priede išvardytiems tekstilės gaminiams kiekybinės normos gali būti taikomos tik tolesnėse dalyse nustatytomis sąlygomis.2. Jei Bendrija, taikydama nustatytą administracinę kontrolę nustato, kad I priede išvardytų kategorijų Kroatijos kilmės gaminių importas į Bendriją viršija palyginti su praėjusių metų bendru importu į Bendriją iš visų tos kategorijos gaminių šaltinių šias normas:- 2 % I grupės gaminių kategorijoms,- 8 % II grupės gaminių kategorijoms,- 15 % III grupės gaminių kategorijoms,ji gali prašyti pradėti konsultacijas 14 straipsnyje išdėstyta tvarka, siekiant susitarti dėl tinkamo tokios kategorijos produktų apribojimo lygio.3. Kol priimamas abipusiai priimtinas sprendimas, Kroatija įsipareigoja laikinai apriboti atitinkamų produktų eksportą į Bendriją trejų mėnesių laikotarpiu nuo tos dienos, kurią gaunamas prašymas pradėti konsultacijas.Nustatoma laikina norma sudaro 25 % importo apimties, pasiektos kalendoriniais metais, einančiais prieš metus, kuriais importas viršijo apimtį, apskaičiuotą pagal 2 dalyje nurodytą formulę, ir dėl to buvo pateiktas prašymas pradėti konsultacijas, arba 25 % lygio, apskaičiuoto pagal 2 dalyje nurodytą formulę, taikant didesnę iš šių dviejų apimčių.4. Jeigu Susitariančiosioms Šalims konsultacijų metu nepavyktų per 14 straipsnyje nurodytą laikotarpį pasiekti abi Šalis tenkinančio sprendimo, Bendrija turi teisę įvesti galutinę kiekybinę normą, kurios metinis dydis būtų ne mažesnis už normą, apskaičiuotą pagal 2 dalyje nurodytą formulę arba 106 % importo apimties kalendoriniais metais, einančiais prieš metus, kuriais buvo pasiekta importo apimtis, apskaičiuota pagal 2 dalyje nurodytą formulę ir dėl kurios buvo surengtos konsultacijos, taikant didesnę iš šių dviejų apimčių.Taip nustatyta metinė apimtis po konsultacijų, vystančių 14 straipsnyje nustatyta tvarka, peržiūrima ją didinant, siekiant įvykdyti 2 dalyje nurodytas sąlygas, jeigu to reikalauja bendra šio gaminio importo į Bendriją tendencija.5. Kiekybinių normų, įvestų pagal šį straipsnį, metinė augimo norma nustatoma pagal C priedėlio nuostatas.6. Šio straipsnio nuostatos netaikomos, jei 2 dalyje nurodyti procentiniai dydžiai pasiekiami sumažėjus bendram importui į Bendriją, o ne dėl to, kad išaugo Kroatijos kilmės gaminių eksportas.7. Jei taikomos 2, 3 ir 4 dalys, Bendrija leidžia importuoti atitinkamos kategorijos gaminius, kurie buvo išsiųsti iš Kroatijos anksčiau nei buvo pateiktas prašymas pradėti konsultacijas.Jei būtų taikomos 2 ar 4 dalies nuostatos, Kroatija įsipareigoja išduoti eksporto licencijas produktams, dėl kurių sutartys buvo sudarytos iki kiekybinės normos nustatymo, kol nebus išnaudota nustatyta kiekybinė norma.8. Iki 9 straipsnio 6 dalyje nurodytos statistikos perdavimo, šio straipsnio 2 dalies nuostatos taikomos remiantis anksčiau Bendrijos perduota metine statistika.9 straipsnis1. Kroatija pateikia Komisijai tikslią statistinę informaciją apie visas eksporto licencijas, išduotas visų kategorijų tekstilės gaminiams, kuriems taikomos pagal šį Susitarimą nustatytos kiekybinės normos arba dvigubos patikros sistema, nurodant kiekius ir vertę bei išskirstant Bendrijos valstybėms narėms, taip pat apie visus sertifikatus, kuriuos Kroatijos kompetentingos institucijos išdavė 5 straipsnyje nurodytiems gaminiams, kuriems taikomos B priedėlio nuostatos.2. Taip pat ir Bendrija perduoda Kroatijos institucijoms tikslią statistinę informaciją apie Bendrijos institucijų išduotus importo leidimus ir statistiką, susijusią su gaminių, kuriems taikomos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos sistemos, importu.3. Pirmiau nurodyta informacija apie visų kategorijų gaminius perduodama iki mėnesio, einančio po to mėnesio, už kurį pateikiami statistiniai duomenys, pabaigos.4. Bendrijos prašymu Kroatija pateikia visą statistiką apie gaminius, kuriems taikomas I priedas.5. Jeigu analizuojant gautą informaciją pastebima, kad statistiniuose duomenyse apie eksporto ir importo pelną yra didelių neatitikimų, galima pradėti konsultacijas laikantis šio susitarimo 14 straipsnyje nurodytos tvarkos.6. Taikant 8 straipsnį Bendrija įsipareigoja iki kiekvienų metų balandžio 15 d. pateikti Kroatijos institucijoms praėjusių metų statistinius duomenis apie tekstilės gaminių, kuriems taikomas šis Susitarimas, importą pagal tiekiančią šalį ir Bendrijos valstybę narę.10 straipsnis1. Siekiant užtikrinti veiksmingą šio Susitarimo veikimą, Bendrija ir Kroatija susitaria visapusiškai bendradarbiauti, kad užkirstų kelią, ištirtų ir imtųsi visų reikiamų teisinių ir (arba) administracinių veiksmų, nukreiptų prieš apgaulę, padarytą perkraunant prekes į kitą transporto priemonę ar jas nukreipiant kitu maršrutu, pateikiant melagingą kilmės šalies ar vietos deklaraciją, klastojant dokumentus, neteisingai deklaruojant prekių pluoštų masę, kiekius, aprašymą ar klasifikaciją bei kitomis priemonėmis. Todėl Kroatija ir Bendrija susitaria numatyti būtinas teisines nuostatas ir administracines procedūras, kurios leistų imtis efektyvių, prieš apgaulę nukreiptų veiksmų, apimančių eksportuotojams ir (arba) importuotojams taikomas teisiškai įpareigojančias korekcines priemones.2. Jeigu Bendrija remdamasi turima informacija mano, kad nesilaikoma šio Susitarimo, Bendrija konsultuosis su Kroatija, kad pasiektų abi šalis tenkinantį sprendimą. Šios konsultacijos rengiamos kaip galima anksčiau, bet ne vėliau kaip per 30 dienų nuo prašymo dienos.3. Laukdamas 2 dalyje numatytų konsultacijų rezultatų, Kroatija Bendrijos prašymu, kaip atsargumo priemonės, imasi visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų, jog gavus pakankamai apgaulės įrodymų, bus galima koreguoti kvotos metų, kuriais buvo pateiktas prašymas pradėti 2 dalyje numatytas konsultacijas, arba kitų metų, jeigu esamų metų kvota baigėsi, kiekybines normas, nustatytas pagal 8 straipsnį, dėl kurių turi būti susitarta 2 dalyje numatytų konsultacijų metu.4. Jeigu 2 dalyje numatytų konsultacijų metu Susitariančiosioms Šalims nepavyksta pasiekti abipusiai priimtino sprendimo, Bendrija turi teisę:a) jeigu pakanka įrodymų, kad Kroatijos kilmės gaminiai buvo importuoti apeinant šį susitarimą, atitinkamam importo kiekiui atimti iš 8 straipsniu nustatytų kiekybinių normų;b) jei pakanka įrodymų, kad buvo pateiktos melagingos deklaracijos dėl Kroatijos kilmės gaminių pluoštų masės, kiekių, aprašymo ar klasifikacijos – neleisti importuoti atitinkamų gaminių;c) jeigu paaiškėtų, kad Kroatijos teritorijoje ne iš jos kilę gaminiai perkraunami į kitą transportą arba nukreipiami kitu maršrutu, taikyti tokiems patiems Kroatijos kilmės gaminiams kiekybines normas, jeigu jiems dar netaikomos kiekybinės normos, arba imtis kitų reikiamų priemonių.5. Susitariančiosios Šalys susitaria sukurti administracinio bendradarbiavimo sistemą, kad būtų užkirstas kelias ir kad būtų sėkmingai sprendžiamos visos dėl apgaulės kylančios problemos, laikantis šio Susitarimo A priedėlio.11 straipsnis1. Kroatija stebi savo gaminių, kuriems taikomi apribojimai ar priežiūros priemonės, eksportą į Bendriją. Atsiradus netikėtiems ir žalingiems įprastų prekybos srautų pokyčiams, Bendrija turi teisę prašyti konsultacijų, kad būtų rastas tinkamas šių problemų sprendimas. Tokios konsultacijos turi būti pradėtos per 15 darbo dienų po to, kai Bendrija jų paprašė.2. Kroatija siekia užtikrinti, kad tekstilės gaminių, kuriems taikomos kiekybinės normos, eksportas į Bendriją būtų vienodai paskirstytas per metus, skiriant deramą dėmesį sezoniniams veiksniams.12 straipsnisDenonsavus šį Susitarimą, kaip numatyta šio Susitarimo 17 straipsnio 3 dalyje, pagal šį Susitarimą nustatytos kiekybinės normos mažinamos pro rata temporis, jei Susitariančiosios Šalys bendru sutarimu nenusprendžia kitaip.13 straipsnisKroatija ir Bendrija įsipareigoja nediskriminuoti skirstant eksporto licencijas ir importo leidimus arba A ir B priedėliuose nurodytus dokumentus.14 straipsnis1. Išskyrus tuos atvejus, kai šiame Susitarime numatyta kitaip, šiame Susitarime nurodytoms konsultacijų procedūroms taikomos šios nuostatos:- apie bet kurį prašymą surengti konsultacijas raštu pranešama kitai Susitariančiajai Šaliai,- gavus prašymą, konsultacijos surengiamos per pagrįstą laikotarpį, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 15 dienų nuo pranešimo, kuriame nurodomos aplinkybės, kurios prašančiosios Šalies nuomone pateisina tokio prašymo pateikimą, dienos,- Susitariančiosios Šalys konsultacijas pradeda ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo pranešimo apie prašymą gavimo, siekiant susitarti ar padaryti abipusiai priimtiną išvadą ne vėliau kaip per kitą mėnesį,- pirmiau nurodytas vieno mėnesio laikotarpis, skirtas susitarti ar prieiti prie abipusiai priimtinos išvados, bendru sutarimu gali būti pratęstas.2. Bendrija gali prašyti surengti konsultacijas pagal 1 dalį, jei ji nustato, kad tam tikrais Susitarimo taikymo metais Bendrijoje kyla sunkumų dėl staigaus ir didelio I grupės tam tikros kategorijos importo padidėjimo palyginti su ankstesniais metais.3. Bet kurios Susitariančiosios Šalies prašymu konsultacijos rengiamos dėl bet kokių problemų, kylančių iš šio Susitarimo taikymo. Bet kokios konsultacijos pagal šį straipsnį vyksta vadovaujantis bendradarbiavimo dvasia ir siekiant išspręsti nesutarimus tarp Susitariančiųjų Šalių.II ANTRAŠTINĖ DALISBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS15 straipsnisŠio Susitarimo veikimas persvarstomas prieš Kroatijos įstojimą į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO).16 straipsnisŠis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis laikantis toje sutartyje nustatytų sąlygų, ir Kroatijos.17 straipsnis1. Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po tos dienos, kurią Susitariančiosios Šalys praneša viena kitai apie visų procedūrų, reikalingų šiam Susitarimui įsigalioti, užbaigimą, pirmą dieną. Susitarimas taikomas nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. Po to visų šio Susitarimo nuostatų taikymas savaime pratęsiamas dar vieneriems metams iki 2004 m. gruodžio 31 d., jeigu nei viena iš Susitariančiųjų Šalių ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki 2003 m. gruodžio 31 d. nepraneša kitai, kad nesutinka su šiuo pratęsimu.2. Bet kuri Susitariančioji Šalis gali bet kuriuo metu siūlyti šio Susitarimo pakeitimus.3. Bet kuri Susitariančioji Šalis gali bet kuriuo metu denonsuoti šį Susitarimą, pranešdama apie tai ne vėliau kaip prieš 60 dienų. Tokiu atveju Susitarimas netenka galios pasibaigus įspėjimo laikotarpiui.4. Susitariančiosios Šalys sutinka pradėti konsultacijas ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki šio Susitarimo galiojimo pabaigos, kad būtų galima sudaryti naują susitarimą.5. Priedai, priedėliai, suderinti posėdžių protokolai dėl rinkos prieinamumo ir laiškai, kuriais pasikeista ar kurie pridėti prie šio Susitarimo, yra neatskiriama jo dalis.18 straipsnisŠis Susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais kiekviena Susitariančiųjų Šalių oficialiąja kalba, visi tekstai yra autentiški.Europos bendrijos varduKroatijos Respublikos vardu--------------------------------------------------I PRIEDAS1 STRAIPSNYJE NURODYTI GAMINIAI1. Kai gaminių sudėtinė medžiaga, klasifikuojama 1–114 kategorijose, nėra specialiai minima, šie gaminiai laikomi pagamintais vien tik iš vilnos arba švelniavilnių plaukų, iš medvilnės arba cheminių pluoštų.2. Drabužiai, kurie nėra atpažįstami kaip vyriški arba berniukų drabužiai arba kaip moteriški ir mergaičių drabužiai, klasifikuojami su pastaraisiais.3. Kai vartojamas terminas "kūdikių drabužėliai", jis apima drabužėlius iki 86 prekybinio dydžio imtinai.I A GRUPĖKategorija | Aprašymas KN kodas 2000 | Atitikmenų lentelė |vnt./kg | g/vnt. |(1) | (2) | (3) | (4) |1 | Medvilnės verpalai, neskirti mažmeninei prekybai 52041100520419005205110052051200520513005205140052051510520515905205210052052200520523005205240052052600520527005205280052053100520532005205330052053400520535005205410052054200520543005205440052054600520547005205480052061100520612005206130052061400520615105206159052062100520622005206230052062400520625105206259052063100520632005206330052063400520635005206410052064200520643005206440052064500ex56049000 | | |2 | Medvilniniai audiniai, išskyrus marlę, kilpinius audinius, siauruosius audinius, pūkinius audinius, šenilinius audinius, tiulį ir kitas tinklines medžiagas 5208111052081190520812165208121952081296520812995208130052081900520821105208219052082216520822195208229652082299520823005208290052083100520832165208321952083296520832995208330052083900520841005208420052084300520849005208510052085210520852905208530052085900520911005209120052091900520921005209220052092900520931005209320052093900520941005209420052094300520949105209499052095100520952005209590052101110521011905210120052101900521021105210219052102200521029005210311052103190521032005210390052104100521042005210490052105100521052005210590052111100521112005211190052112100521122005211290052113100521132005211390052114100521142005211430052114910521149905211510052115200521159005212111052121190521212105212129052121310521213905212141052121490521215105212159052122110521221905212221052122290521223105212239052122410521224905212251052122590ex58110000ex63080000 | | |2 a | Iš jų: išskyrus nebalintus arba balintus 520831005208321652083219520832965208329952083300520839005208410052084200520843005208490052085100520852105208529052085300520859005209310052093200520939005209410052094200520943005209491052094990520951005209520052095900521031105210319052103200521039005210410052104200521049005210510052105200521059005211310052113200521139005211410052114200521143005211491052114990521151005211520052115900521213105212139052121410521214905212151052121590521223105212239052122410521224905212251052122590ex58110000ex63080000 | | |3 | Sintetinių pluoštų audiniai (sutraukyti arba atliekos) išskyrus siauruosius audinius, pūkinius audinius (įskaitant kilpelinius audinius) ir šenilinius audinius 551211005512191055121990551221005512291055122990551291005512991055129990551311205513119055131200551313005513190055132110551321305513219055132200551323005513290055133100551332005513330055133900551341005513420055134300551349005514110055141200551413005514190055142100551422005514230055142900551431005514320055143300551439005514410055144200551443005514490055151110551511305515119055151210551512305515129055151311551513195515139155151399551519105515193055151990551521105515213055152190551522115515221955152291551522995515291055152930551529905515911055159130551591905515921155159219551592915515929955159910551599305515999058039030ex59050070ex63080000 | | |3 a | Iš jų: išskyrus nebalintus arba balintus 55121910551219905512291055122990551299105512999055132110551321305513219055132200551323005513290055133100551332005513330055133900551341005513420055134300551349005514210055142200551423005514290055143100551432005514330055143900551441005514420055144300551449005515113055151190551512305515129055151319551513995515193055151990551521305515219055152219551522995515293055152990551591305515919055159219551592995515993055159990ex58039030ex59050070ex63080000 | | |I B GRUPĖ(1) | (2) | (3) | (4) |4 | Marškiniai, marškinėliai, lengvi ploni megztiniai (džemperiai ir puloveriai) su atverstinėmis, polo arba golfo apykaklėmis (išskyrus vilnonius arba švelniavilnių gyvūnų plaukų), apatiniai marškiniai ir panašūs gaminiai, megzti arba nerti 610510006105201061052090610590106109100061099010610990306110201061103010 | 6,48 | 154 |5 | Megztiniai, puloveriai, slipoveriai, liemenės, megztos palaidinukės ir megztinio komplektai, susagstomi megztiniai, naktinės palaidinės ir džemperiai (išskyrus striukes ir sportinius švarkus (bleizerius), striukės, neperpučiamos striukės (wind-cheaters), striukės be rankovių ir pan., megzti arba nerti 6101109061012090610130906102109061022090610230906110101061101031611010356110103861101091611010956110109861102091611020996110309161103099 | 4,53 | 221 |6 | Vyriški arba berniukų austi bridžai, šortai išskyrus maudymosi kostiumus ir kelnes (įskaitant ilgas laisvas kelnes (slacks); moteriškos arba mergaičių austos kelnės ir ilgos laisvos kelnės(slacks), iš vilnos, medvilnės arba cheminių pluoštų, apatinės sportinių kostiumų dalys su pamušalu, išskyrus kategorijų 16 arba 29, iš medvilnės arba cheminių pluoštų 6203411062034190620342316203423362034235620342906203431962034390620349196203495062046110620462316204623362046239620463186204691862113242621133426211424262114342 | 1,76 | 568 |7 | Moteriški arba mergaičių marškiniai, palaidinukės ir marškiniai-palaidinukės, megzti arba nerti arba nemegzti ir nenerti, iš vilnos, medvilnės arba cheminių pluoštų 610610006106200061069010620620006206300062064000 | 5,55 | 180 |8 | Vyriški arba berniukų marškiniai, išskyrus megztus arba nertus, iš vilnos, medvilnės arba cheminių pluoštų 620510006205200062053000 | 4,60 | 217 |II A GRUPĖ(1) | (2) | (3) | (4) |9 | Medvilniniai kilpiniai rankšluostiniai ir panašūs medvilniniai kilpiniai audiniai, kūno priežiūros ir virtuvės skalbiniai, išskyrus megztus arba nertus, iš kilpinių rankšluostinių ir kilpinių audinių, iš medvilnės 5802110058021900ex63026000 | | |20 | Lovos skalbiniai, išskyrus megztus arba nertus 63022100630222906302299063023110630231906302329063023990 | | |22 | Verpalai iš kuokštelinių pluoštų arba sintetinių pluoštų atliekų, neskirti mažmeninei prekybai 5508101155081019550911005509120055092110550921905509221055092290550931105509319055093210550932905509411055094190550942105509429055095100550952105509529055095300550959005509611055096190550962005509690055099110550991905509920055099900 | | |22 a | Iš jų akriliniai ex550810195509311055093190550932105509329055096110550961905509620055096900 | | |23 | Verpalai iš kuokštelinių arba dirbtinių pluoštų atliekų, neskirti mažmeninei prekybai 550820105510110055101200551020005510300055109000 | | |32 | Pūkiniai audiniai ir šeniliniai audiniai (išskyrus kilpinius rankšluostinius arba panašius kilpinius audinius iš medvilnės) taip pat kuokštuotos tekstilės paviršiai, iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių tekstilės pluoštų 580110005801210058012200580123005801240058012500580126005801310058013200580133005801340058013500580136005802200058023000 | | |32 a | Iš jų: Medvilninis velvetas 58012200 | | |39 | Stalo skalbiniai, kūno priežiūros ir virtuvės skalbiniai, išskyrus megztus arba nertus, išskyrus iš kilpinių rankšluostinių arba panašių kilpinių audinių iš medvilnės 630251106302519063025390ex63025900630291106302919063029390ex63029900 | | |II B GRUPĖ(1) | (2) | (3) | (4) |12 | Pėdkelnės ir triko, kojinės iki kelių, puskojinės, kojinės iki kulkšnių, kojinaitės ir panašūs gaminiai, megzti arba nerti, išskyrus skirtus kūdikiams, įskaitant kojines sergantiems varikoze, išskyrus 70 kategorijos gaminius 61151200611519006115201161152090611591006115920061159310611593306115939961159900 | 24,3 poros | 41 |13 | Vyriški arba berniukų apatinės kelnės ir trumpikės, moteriškos arba mergaičių kelnaitės ir trumpikės, megztos arba nertos, iš vilnos, medvilnės arba cheminių pluoštų 610711006107120061071900610821006108220061082900ex62121010 | 17 | 59 |14 | Vyriški arba berniukų austi paltai, lietpalčiai ir kiti paltai, apsiaustai ir pelerinos (apsiaustai su gobtuvu), iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių tekstilės pluoštų (išskyrus skrandas su gobtuvais) (21 kategorijos) 62011100ex62011210ex62011290ex62011310ex6201139062102000 | 0,72 | 1389 |15 | Moteriški ir mergaičių austi paltai, lietpalčiai ir kiti paltai, apsiaustai ir pelerinos (apsiaustai su gobtuvu), švarkai ir sportiniai švarkai (bleizeriai), iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių tekstilės pluoštų (išskyrus skrandas su gobtuvais) (21 kategorijos) 62021100ex62021210ex62021290ex62021310ex620213906204310062043290620433906204391962103000 | 0,84 | 1190 |16 | Vyriški arba berniukų kostiumai, ansambliai, išskyrus megztus arba nertus, iš vilnos, medvilnės arba iš cheminių pluoštų, išskyrus slidinėjimo kostiumus; vyriški arba berniukų šilti sportiniai kostiumai su pamušalu, kurių išorinis sluoksnis pasiūtas iš vieno ir tokio paties audinio, iš medvilnės arba cheminių pluoštų 62031100620312006203191062031930620321006203228062032380620329186211323162113331 | 0,80 | 1250 |17 | Vyriški arba berniukų švarkai ir sportiniai švarkai (bleizeriai), išskyrus megztus arba nertus, iš vilnos, medvilnės arba cheminių pluoštų 62033100620332906203339062033919 | 1,43 | 700 |18 | Vyriški arba berniukų apatiniai marškiniai (be rankovių) ir kiti apatiniai marškiniai, apatinės kelnės, trumpikės, naktiniai marškiniai, pižamos, maudymosi chalatai, kambariniai chalatai ir panašūs dirbiniai, išskyrus megztus arba nertus 620711006207190062072100620722006207290062079110620791906207920062079900 | | |Moteriški arba mergaičių apatiniai marškiniai (be rankovių) ir kiti apatiniai marškiniai, apatinukai, apatiniai sijonai, apatinės kelnės, kelnaitės, naktiniai marškiniai, pižamos, peniuarai, maudymosi chalatai, kambariniai chalatai ir panašūs dirbiniai, išskyrus megztus arba nertus 6208110062081910620819906208210062082200620829006208911162089119620891906208920062089900ex62121010 | | |19 | Nosinės, išskyrus megztas arba nertas 6213200062139000 | 59 | 17 |21 | Skrandos su gobtuvais, striukės su gobtuvais, neperpučiamos striukės (windcheaters), striukės be rankovių ir panašūs gaminiai, išskyrus megztus arba nertus, iš vilnos, iš medvilnės arba cheminių pluoštų, viršutinės sportinių kostiumų dalys su pamušalu, išskyrus 16 arba 29 kategoriją, iš medvilnės arba cheminių pluoštų ex62011210ex62011290ex62011310ex62011390620191006201920062019300ex62021210ex62021290ex62021310ex6202139062029100620292006202930062113241621133416211424162114341 | 2,3 | 435 |24 | Vyriški arba berniukų naktiniai marškiniai, pižamos, maudymosi chalatai, kambariniai chalatai ir panašūs dirbiniai, megzti arba nerti 610721006107220061072900610791106107919061079200ex61079900 | 3,9 | 257 |Moteriški arba mergaičių naktiniai marškiniai, pižamos, maudymosi chalatai, kambariniai chalatai ir panašūs gaminiai, megzti arba nerti 61083110610831906108321161083219610832906108390061089110610891906108920061089910 |26 | Moteriškos arba mergaičių suknelės, iš vilnos, iš medvilnės arba cheminių pluoštų 6104410061044200610443006104440062044100620442006204430062044400 | 3,1 | 323 |27 | Moteriški arba mergaičių sijonai, įskaitant sijonus-kelnes 6104510061045200610453006104590062045100620452006204530062045910 | 2,6 | 385 |28 | Kelnės, kombinezonai su antkrūtiniais ir petnešomis, bridžai ir šortai (išskyrus maudymosi kostiumus ar kelnaites), megzti arba nerti, iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių pluoštų 61034110610341906103421061034290610343106103439061034910610349916104611061046190610462106104629061046310610463906104691061046991 | 1,61 | 620 |29 | Moteriški ir mergaičių kostiumai, ansambliai, išskyrus megztus arba nertus, iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių pluoštų, išskyrus slidinėjimo kostiumus; moteriški ir mergaičių šilti sportiniai kostiumai su pamušalu, kurių išorinis sluoksnis pasiūtas iš vieno ir tokio paties audinio, iš medvilnės arba cheminių pluoštų 62041100620412006204130062041910620421006204228062042380620429186211423162114331 | 1,37 | 730 |31 | Liemenėlės, austos, megztos arba nertos ex6212101062121090 | 18,2 | 55 |68 | Kūdikių drabužėliai ir drabužių priedai, išskyrus 10 ir 87 kategorijų pirštuotas pirštines, kumštines pirštines ir puspirštines ir 88 kategorijos kūdikių pėdkelnes, kojines ir puskojines, išskyrus megztas arba nertas, 611110906111209061113090ex61119000ex62091000ex62092000ex62093000ex62099000 | | |73 | Sportiniai kostiumai iš megztinių arba nertinių audinių, iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių tekstilės pluoštų 611211006112120061121900 | 1,67 | 600 |76 | Vyriški arba berniukų darbo ir profesiniai drabužiai, išskyrus megztus arba nertus 6203221062032310620329116203321062033310620339116203421162034251620343116203433162034911620349316211321062113310 | | |Moteriški arba mergaičių prijuostės, darbinės palaidinės ir kiti darbo ir profesiniai drabužiai, išskyrus megztus arba nertus 6204221062042310620429116204321062043310620439116204621162046251620463116204633162046911620469316211421062114310 | | |77 | Slidinėjimo kostiumai, išskyrus megztus arba nertus ex62112000 | | |78 | Drabužiai, išskyrus megztus arba nertus, išskyrus 6, 7, 8, 14, 15, 16, 17, 18, 21, 26, 27, 29, 68, 72, 76 ir 77 kategorijų 6203413062034259620343396203493962046180620461906204625962046290620463396204639062046939620469506210400062105000621131006211329062113390621141006211429062114390 | | |83 | Paltai, švarkai, sportiniai švarkai (bleizeriai) ir kiti drabužiai, įskaitant slidinėjimo kostiumus, megztus arba nertus, išskyrus 4, 5, 7, 13, 24, 26, 27, 28, 68, 69, 72, 73, 74, 75 kategorijų drabužius 610110106101201061013010610210106102201061023010610331006103320061033300ex61033900610431006104320061043300ex610439006112200061130090611410006114200061143000 | | |III A GRUPĖ(1) | (2) | (3) | (4) |33 | Audiniai iš sintetinių gijinių siūlų, pagaminti iš juostelių arba panašių dirbinių iš polietileno arba polipropileno, mažesnio kaip 3 m pločio 54072011 | | |Maišai ir krepšiai, naudojami prekėms pakuoti, nemegzti arba nenerti, pagaminti iš juostelių arba iš panašių dirbinių 63053281630532896305339163053399 | | |34 | Audiniai iš sintetinių gijinių siūlų, pagaminti iš juostelių arba panašių dirbinių iš polietileno arba polipropileno, 3 m ar didesnio pločio 54072019 | | |35 | Audiniai iš sintetinių pluoštų (ištisiniai), išskyrus144 kategorijos, skirtus padangoms 5407100054072090540730005407410054074200540743005407440054075100540752005407530054075400540761105407613054076150540761905407691054076990540771005407720054077300540774005407810054078200540783005407840054079100540792005407930054079400ex58110000ex59050070 | | |35 a | Iš jų: išskyrus nebalintus arba balintus ex54071000ex54072090ex5407300054074200540743005407440054075200540753005407540054076130540761505407619054076990540772005407730054077400540782005407830054078400540792005407930054079400ex58110000ex59050070 | | |36 | Audiniai iš ištisinių dirbtinių pluoštų, išskyrus144 kategorijos, skirtus padangoms 5408100054082100540822105408229054082310540823905408240054083100540832005408330054083400ex58110000ex59050070 | | |36 a | Iš jų: išskyrus nebalintus arba balintus ex540810005408221054082290540823105408239054082400540832005408330054083400ex58110000ex59050070 | | |37 | Audiniai iš dirbtinių kuokštelinių pluoštų 55161100551612005516130055161400551621005516220055162310551623905516240055163100551632005516330055163400551641005516420055164300551644005516910055169200551693005516940058039050ex59050070 | | |37 a | Iš jų: išskyrus nebalintus arba balintus 55161200551613005516140055162200551623105516239055162400551632005516330055163400551642005516430055164400551692005516930055169400ex58039050ex59050070 | | |38 A | Megztas arba nertas sintetinis užuolaidų audinys, įskaitant tinklinį užuolaidų audinį 6002431160029310 | | |38 B | Tinklinės užuolaidos, išskyrus megztas arba nertas ex63039100ex63039290ex63039990 | | |40 | Austos užuolaidos (įskaitant portjeras, vidines uždangas; užuolaidų arba lovų lambrekenus ir kitus baldams ir būstui dekoruoti naudojamus dirbinius), išskyrus megztus arba nertus, iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių pluoštų ex63039100ex63039290ex6303999063041910ex6304199063049200ex63049300ex63049900 | | |41 | Sintetiniai gijiniai siūlai (ištisiniai), neskirti mažmeninei prekybai, išskyrus tekstūruotuosius vienagijus nesusuktuosius arba suktuosius, kurių sukrumas ne didesnis kaip 50 sūkių/m 540110115401101954021010540210905402200054023100540232005402330054023910540239905402491054024991540249995402510054025200540259105402599054026100540262005402691054026990ex56042000ex56049000 | | |42 | Verpalai iš ištisinių cheminių pluoštų, neskirti mažmeninei prekybai 54012010 | | |Verpalai iš dirbtinių pluoštų, verpalai iš dirbtinių gijinių siūlų, neskirti mažmeninei prekybai, išskyrus pirminius siūlus iš viskozės verpalų, nesusuktųjų arba suktųjų, kurių suktumas ne didesnis kaip 250 sūkių/m ir pirminius, netekstūrizuotus verpalus iš celiuliozės acetato 540310005403201054032090ex540332005403339054033900540341005403420054034900ex56042000 | | |43 | Verpalai iš cheminių gijinių siūlų, verpalai iš dirbtinių kuokštelinių pluoštų, medvilnės verpalai, skirti mažmeninei prekybai 520420005207100052079000540110905401209054061000540620005508209055113000 | | |46 | Karšta arba šukuota avių arba ėriukų vilna arba kiti švelniavilnių gyvūnų plaukai 5105100051052100510529005105301051053090 | | |47 | Sukarštos avių arba ėriukų vilnos verpalai (vilnoniai verpalai) arba karštų švelniavilnių gyvūnų plaukų verpalai, neskirti mažmeninei prekybai 51061010510610905106201051062091510620995108101051081090 | | |48 | Sukarštos avių arba ėriukų vilnos verpalai (vilnoniai verpalai) arba karštų švelniavilnių gyvūnų plaukų verpalai, neskirti mažmeninei prekybai 51071010510710905107201051072030510720515107205951072091510720995108201051082090 | | |49 | Avių arba ėriukų vilnos arba švelniavilnių gyvūnų plaukų verpalai, skirti mažmeninei prekybai 51091010510910905109901051099090 | | |50 | Audiniai iš avių arba ėriukų vilnos arba iš kitų švelniavilnių gyvūnų plaukų 5111111151111119511111915111119951111911511119195111193151111939511119915111199951112000511130105111303051113090511190105111909151119093511190995112111051121190511219115112191951121991511219995112200051123010511230305112309051129010511290915112909351129099 | | |51 | Karšta arba šukuota medvilnė 52030000 | | |53 | Medvilninė marlė 58031000 | | |54 | Dirbtiniai kuokšteliniai pluoštai, įskaitant atliekas, karšti, šukuoti kitu būdu paruošti verpimui 55070000 | | |55 | Sintetiniai kuokšteliniai pluoštai, įskaitant atliekas, karšti, šukuoti kitu būdu paruošti verpimui 5506100055062000550630005506901055069090 | | |56 | Verpalai iš sintetinių kuokštelinių pluoštų (įskaitant atliekas), skirti mažmeninei prekybai 550810905511100055112000 | | |58 | Kilimai, kiliminės dangos, kilimėliai, rišti (gatavi arba negatavi) 570110105701109157011093570110995701901057019090 | | |59 | Kiti kilimai ir kita tekstilinė grindų danga, išskyrus 58 kategorijos kilimus 570210005702310057023200570239105702410057024200570249105702510057025200ex570259005702910057029200ex5702990057031000570320115703201957032091570320995703301157033019570330515703305957033091570330995703900057041000570490005705001057050030ex57050090 | | |60 | Gobelenai, rankų darbo, Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais ir panašių rūšių gobelenai, taip pat siuvinėti (pavyzdžiui, mažu dygsneliu, kryželiu) pagaminti įrėminus arba panašiais būdais rankomis 58050000 | | |61 | Siaurieji audiniai ir siaurieji audiniai (bolduc), kuriuos sudaro tik metmenys be ataudų, surišti adhezyvais, išskyrus etiketes ir panašius dirbinius iš 62 kategorijos. Elastiniai audiniai ir papuošimai pagaminti iš tekstilinių medžiagų, gautų iš guminių siūlų ex58061000580620005806310058063210580632905806390058064000 | | |62 | Šeniliniai siūlai (įskaitant plaušelių šenilinius (flock chenille) siūlus, apvytiniai siūlai (išskyrus metalizuotuosius siūlus ir apvytinius ašutų siūlus) 5606009156060099 | | |Tiulis ir kitos tinklinės medžiagos, išskyrus austas, megztines arba nertines medžiagas, rankų darbo arba mechaniniu būdu pagamintus nėrinius, rietime, juostelėmis arba atskirais fragmentais 58041011580410195804109058042110 | | |Austos etiketės, emblemos ir panašūs dirbiniai, rietime, juostelėmis arba iškirpti tam tikromis formomis ar dydžiais, austi 5807101058071090 | | |Pintinės juostelės ir pintinės virvelės ir dekoratyviniai apsiuvai rietime; kutai, pomponai ir panašūs dirbiniai 5808100058089000 | | |Siuvinėjimai rietime, juostelėmis arba atskirais fragmentais 5810101058101090581091105810919058109210581092905810991058109990 | | |63 | Megztinės arba nertinės medžiagos iš sintetinių pluoštų, kuriose elastomeriniai siūlai sudaro ne mažiau kaip 5 % masės, ir megztinės arba nertinės medžiagos kuriose guminiai siūlai sudaro ne mažiau kaip 5 % masės 59069100ex6002101060021090ex6002301060023090 | | |Rachel nėriniai ir pilotinė medžiaga iš sintetinių pluoštų ex600110006002203160024319 | | |65 | Megztinės arba nertinės medžiagos, išskyrus 38 A ir 63 kategorijų, iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių pluoštų 56060010ex60011000600121006001220060012910600191106001913060019150600191906001921060019230600192506001929060019910ex6002101060022010600220396002205060022070ex6002301060024100600242106002423060024250600242906002433160024333600243356002433960024350600243916002439360024395600243996002910060029210600292306002925060029290600293316002933360029335600293396002939160029399 | | |66 | Kelioniniai pledai ir antklodės, išskyrus megztus arba nertus, iš vilnos, medvilnės arba cheminių pluoštų 63011000630120916301209963013090ex63014090ex63019090 | | |III B GRUPĖ(1) | (2) | (3) | (4) |10 | Pirštuotos pirštinės, kumštinės pirštinės ir puspirštinės, megztos arba nertos 611110106111201061113010ex61119000611610206116108061169100611692006116930061169900 | 17 poros | 59 |67 | Megzti arba nerti drabužių priedai, išskyrus skirtus kūdikiams; visų rūšių namų ūkio skalbiniai, megzti arba nerti, užuolaidos (įskaitant portjeras), vidinės uždangos; užuolaidų arba lovų lambrekenai ir kiti baldams ir būstui dekoruoti naudojami dirbiniai megzti arba nerti, megztos arba nertos antklodės ir kelioniniai pledai, kiti megzti arba nerti dirbiniai, įskaitant drabužių arba drabužių priedų dalis 5807909061130010611710006117200061178010611780906117900063012010630130106301401063019010630210106302109063024000ex630260006303110063031200630319006304110063049100ex6305200063053211ex6305329063053310ex63053900ex630590006307101063079010 | | |67 a | Iš jų: maišai ir krepšiai, skirti prekėms pakuoti, pagaminti iš polietileno arba polipropileno juostelių 6305321163053310 | | |69 | Moteriški arba mergaičių apatinukai ir apatiniai sijonai, megzti arba nerti 6108110061081900 | 7,8 | 128 |70 | Pėdkelnės ir triko iš sintetinių pluoštų, kurių atskiro vienasiūlio verpalo ilginis tankis mažesnis kaip 67 decitekso (6,7 tex) 6115110061152019 | 30,4 poros | 33 |Moteriškos ilgos kojinės iš sintetinių pluoštų 61159391 |72 | Maudymosi kostiumai, iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių pluoštų 61123110611231906112391061123990611241106112419061124910611249906211110062111200 | 9,7 | 103 |74 | Moteriški arba mergaičių megzti arba nerti kostiumai ir ansambliai iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių pluoštų, išskyrus slidinėjimo kostiumus 610411006104120061041300ex61041900610421006104220061042300ex61042900 | 1,54 | 650 |75 | Vyriški arba berniukų megzti arba nerti kostiumai ir ansambliai iš vilnos, iš medvilnės arba iš cheminių pluoštų, išskyrus slidinėjimo kostiumus 61031100610312006103190061032100610322006103230061032900 | 0,80 | 1250 |84 | Šaliai, kaklaskarės, šalikai, skraistės, vualiai ir panašūs dirbiniai, išskyrus megztus arba nertus, iš vilnos, medvilnės arba cheminių pluoštų 62142000621430006214400062149010 | | |85 | Kaklajuostės, peteliškės ir kaklaraiščiai, išskyrus megztus arba nertus, iš vilnos, medvilnės arba cheminių pluoštų 6215200062159000 | 17,9 | 56 |86 | Liemenėlės, juosmenėlės, korsetai, petnešos, keliaraiščiai ir panašūs dirbiniai bei jų dalys, megzti ar nerti arba nemegzti ir nenerti 621220006212300062129000 | 8,8 | 114 |87 | Pirštuotos pirštinės, kumštinės pirštinės ir puspirštinės, nemegztos arba nenertos ex62091000ex62092000ex62093000ex6209900062160000 | | |88 | Pėdkelnės, kojinės ir puskojinės, nemegztos ir nenertos; kiti drabužių priedai, drabužių ir drabužių priedų dalys, išskyrus skirtus kūdikiams, išskyrus megztus arba nertus ex62091000ex62092000ex62093000ex620990006217100062179000 | | |90 | Virvės, virvelės, lynai ir trosai iš sintetinių pluoštų padengti arba nepadengti 5607410056074911560749195607499056075011560750195607503056075090 | | |91 | Palapinės 630621006306220063062900 | | |93 | Maišai ir krepšiai, skirti prekėms pakuoti iš audinių, išskyrus pagamintus iš polietileno arba polipropileno juostelių ex63052000ex63053290ex63053900 | | |94 | Vata iš tekstilės medžiagų ir jos dirbiniai; tekstilės plaušeliai, kurių ilgis ne didesnis kaip 5 mm (flock), tekstilės dulkės ir gumuliukai 560110105601109056012110560121905601221056012291560122995601290056013000 | | |95 | Veltinis ir jo gaminiai, įmirkytas arba neįmirkytas, padengtas arba nepadengtas, išskyrus grindų dangas 56021019560210315602103956021090560221005602299056029000ex58079010ex590500706210101063079091 | | |96 | Neaustinės medžiagos ir dirbiniai iš tokių medžiagų, įmirkytos arba neįmirkytos, aptrauktos arba neaptrauktos, padengtos arba nepadengtos, laminuotos arba nelaminuotos 56031110560311905603121056031290560313105603139056031410560314905603911056039190560392105603929056039310560393905603941056039490ex58079010ex590500706210109162101099ex63014090ex63019090630222106302321063025310630293106303921063039910ex63041990ex63049300ex63049900ex63053290ex6305390063071030ex63079099 | | |97 | Tinklai, rišti iš virvių, virvelių arba lynų ir gatavi žvejybos tinklai iš siūlų, virvių, virvelių arba lynų 560811115608111956081191560811995608191156081919560819305608199056089000 | | |98 | Kiti dirbiniai, pagaminti iš siūlų, virvių, virvelių, lynų arba kabelių, išskyrus tekstilines medžiagas, dirbinius pagamintus iš tokių medžiagų ir 97 kategorijos dirbinius 5609000059050010 | | |99 | Tekstilės audiniai, padengti dervomis (gum) arba krakmolingomis medžiagomis, naudojami knygoms įrišti arba turintys panašią paskirtį; techninė audinio kalkė; paruoštos tapybai gruntuotos drobės; klijuotės, kolenkorai ir panašūs sustandinantys tekstilės audiniai, tokie kaip naudojami skrybėlių pagrindams 5901100059019000 | | |Linoleumas, supjaustytas arba nesupjaustytas reikiamų formų gabalais; grindų dangos, sudarytos iš apvalkalo arba iš dangos ir iš tekstilės medžiagos pagrindo, supjaustytos arba nesupjaustytos reikiamų formų gabalais 59041000590491105904919059049200 | | |Gumuotos tekstilės audiniai, nemegzti arba nenerti, išskyrus skirtus padangoms 590610005906991059069990 | | |Kitu būdu įmirkytos, aptrauktos arba padengtos tekstilinės medžiagos; tapybos būdu dekoruotos drobės, naudojamos kaip teatro dekoracijos, studijų fonai arba panašūs dirbiniai, išskyrus100 kategorijos 5907001059070090 | | |100 | Tekstilės gaminiai, įmirkyti, aptraukti, padengti arba laminuoti celiuliozės dariniais arba kitomis dirbtiniais plastikais 59031010590310905903201059032090590390105903909159039099 | | |101 | Virvės, virvelės, lynai ir trosai, padengti arba nepadengti, išskyrus iš sintetinių pluoštų ex56079000 | | |109 | Dirbiniai iš brezento, burės, tentai ir markizės 6306110063061200630619006306310063063900 | | |110 | Austi pripučiami čiužiniai 6306410063064900 | | |111 | Kempingų įranga, austa, išskyrus pripučiamus čiužinius ir palapines 6306910063069900 | | |112 | Kiti gatavi tekstilės dirbiniai, austi, išskyrus113 ir 114 kategorijų 63072000ex63079099 | | |113 | Grindų šluostės, indų pašluostės, dulkių šluostės, išskyrus megztas arba nertas 63071090 | | |114 | Tekstilės gaminiai ir dirbiniai, skirti techniniam naudojimui 5902101059021090590220105902209059029010590290905908000059090010590900905910000059111000ex591120005911311159113119591131905911321059113290591140005911901059119090 | | |IV GRUPĖ(1) | (2) | (3) | (4) |115 | Linų arba ramės (kiniškosios dilgėlės) verpalai 5306101053061030530610505306109053062010530620905308901253089019 | | |117 | Linų arba ramės (kiniškosios dilgėlės) audiniai 530911105309119053091900530921105309219053092900531100105803909059050030 | | |118 | Stalo skalbiniai, tualeto skalbiniai ir virtuvės skalbiniai iš lino arba iš ramės (kiniškosios dilgėlės), išskyrus megztus arba nertus 63022910630239106302393063025200ex6302590063029200ex63029900 | | |120 | Užuolaidos (įskaitant portjeras), vidinės uždangos; užuolaidų arba lovų lambrekenai ir kiti baldams ir būstui dekoruoti naudojami dirbiniai), išskyrus megztus arba nertus, iš lino arba iš ramės (kiniškosios dilgėlės) ex6303999063041930ex63049900 | | |121 | Virvės, virvelės, lynai ir trosai padengti arba nepadengti, iš lino arba iš ramės (kiniškosios dilgėlės) ex63059000 | | |122 | Maišai ir krepšiai, naudojami prekėms pakuoti, iš lino arba iš ramės (kiniškosios dilgėlės), išskyrus megztus arba nertus ex63059000 | | |123 | Pūkiniai audiniai ir šeniliniai audiniai iš lino arba iš ramės (kiniškosios dilgėlės), išskyrus megztus arba nertus 58019010ex58019090 | | |Šaliai, kaklaskarės, šalikai, skraistės, vualiai ir panašūs dirbiniai, iš lino arba iš ramės (kiniškosios dilgėlės), išskyrus megztus arba nertus 62149090 | | |--------------------------------------------------II PRIEDASGaminiai, kuriems netaikomos kiekybinės normos, bet kuriems taikoma dvigubos patikros sistema, nurodyta šio Susitarimo 3 straipsnio 3 dalyje.(Išsamus gaminių kategorijų, išvardytų šiame priede, aprašymas pateiktas šio Susitarimo I priede).Kategorijos:1, 2, 2 A, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16, 67.--------------------------------------------------III PRIEDASReimportui į Bendriją, kaip apibrėžta šio Susitarimo 4 straipsnyje, šio Susitarimo nuostatos yra taikomos, jeigu toliau išdėstytose specialiosiose nuostatose nenumatyta kitaip.1. Reimportui į Bendriją, kaip apibrėžta 4 straipsnyje, po konsultacijų, surengtų laikantis šio Susitarimo 14 straipsnyje išdėstytos tvarkos, gali būti taikomos konkrečios kiekybinės normos, jei atitinkamiems gaminiams pagal šį Susitarimą yra taikomos kiekybinės normos, dvigubos patikros sistema arba priežiūros priemonės.2. Atsižvelgdama į abiejų Šalių interesus, Bendrija savo nuožiūra arba atsakydama į prašymą, pateiktą pagal šio Susitarimo 14 straipsnį, gali:a) išnagrinėti galimybę perkelti konkrečių kiekybinių normų dalis iš vienos kategorijos į kitą, naudoti jas iš anksto arba perkelti iš vienų metų į kitus;b) apsvarstyti galimybę padidinti konkrečias kiekybines normas.3. Tačiau Bendrija gali automatiškai taikyti 2 dalyje išdėstytas lankstumo taisykles, atsižvelgdama į šiuos apribojimus:a) perkėlimai iš vienos kategorijos į kitą negali viršyti 25 % kategorijos, į kurią perkeliama, kiekio;b) konkrečios kiekybinės normos perkėlimas iš vienų metų į kitus negali viršyti 13,5 % faktinio naudojimo metams nustatyto kiekio;c) konkrečios kiekybinės normos išankstinis panaudojimas perkeliant iš vienų metų į kitus negali viršyti 7,5 % faktinio naudojimo metams nustatyto kiekio.4. Bendrija praneša Kroatijai apie visas priemones, kurių imamasi pagal pirmesnes dalis.5. Bendrijos kompetentingos institucijos atima 1 dalyje nurodytas konkrečias kiekybines normas tuo metu, kai išduodami išankstiniai leidimai, privalomi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3036/94 [1], kuris reglamentuoja ekonominio laikino išvežimo perdirbti tvarką. Konkreti kiekybinė norma debetuojama iš tų metų, kuriems išduodamas išankstinis leidimas.6. Prekių kilmės sertifikatas, kurį išrašo organizacijos, pagal Kroatijos teisę turinčios teisę tai daryti, visiems gaminiams, kuriems taikomas šis priedas, išduodamas laikantis šio Susitarimo A priedėlio. Šiame sertifikate daroma nuoroda į 5 dalyje minimą išankstinį leidimą, kuris laikomas įrodymu, kad jame apibūdinta perdirbimo operacija buvo atlikta Kroatijoje.7. Bendrija pateikia Kroatijai 5 dalyje nurodytus išankstinius leidimus išduodančių Bendrijos kompetentingų institucijų pavadinimus ir adresus, taip pat jų naudojamų antspaudų pavyzdžius.[1] OL L 322, 1994 12 15, p. 1.--------------------------------------------------A priedėlisI ANTRAŠTINĖ DALISKLASIFIKACIJA1 straipsnis1. Bendrijos kompetentingos institucijos įsipareigoja informuoti Kroatiją apie bet kokius Kombinuotosios nomenklatūros (KN) pakeitimus prieš jiems įsigaliojant Bendrijoje.2. Bendrijos kompetentingos institucijos įsipareigoja pranešti kompetentingas Kroatijos institucijas apie bet kokius sprendimus, susijusius su gaminių, kuriems taikomas šis Susitarimas, klasifikavimu. Tokiame pranešime pateikiamas:a) atitinkamų produktų aprašymas;b) atitinkama kategorija ir susiję KN kodai;c) priežastis, dėl kurių buvo priimtas sprendimas.3. Jeigu sprendimas dėl klasifikavimo, dėl kurio keičiasi klasifikavimo praktika arba bet kurio gaminio, kuriam taikomas šis Susitarimas, kategorija, Bendrijos kompetentingos institucijos, numato 30 dienų laikotarpį nuo Bendrijos pranešimo dienos prieš įgyvendindamos šį sprendimą.Gaminiams, išsiųstiems iki sprendimo įsigaliojimo dienos, galioja ankstesnė klasifikavimo praktika, jeigu tos prekės pateikiamos importuoti į Bendriją per 60 dienų nuo tos dienos.4. Kai Bendrijos sprendimas dėl klasifikavimo, dėl kurio pasikeičia klasifikavimo praktika arba bet kurio gaminio, kuriam taikomas šis Susitarimas, priskyrimas kategorijai, turi poveikį kategorijai, kuriai taikomos kiekybinės normos, Susitariančiosios Šalys susitaria konsultuotis pagal šio Susitarimo 14 straipsnyje nustatytas procedūras, siekdamos laikytis įsipareigojimo pagal šio Susitarimo 2 straipsnio 1 dalies trečiąją pastraipą.5. Tuo atveju, jei Kroatijos ir Bendrijos kompetentingų institucijų įvežimo į Bendriją vietoje nuomonės dėl gaminių, kuriems taikomas šis Susitarimas, klasifikavimo skiriasi, klasifikavimas laikinai grindžiamas Bendrijos pateiktais nurodymais, kol surengiamos konsultacijos pagal 14 straipsnį siekiant susitarti dėl atitinkamo gaminio galutinio klasifikavimo.II ANTRAŠTINĖ DALISKILMĖ2 straipsnis1. Prie Kroatijos kilmės gaminių, skirtų eksportuoti į Bendriją laikantis Susitarimo I antraštinėje dalyje išdėstytos tvarkos, pridedamas Kroatijos išduotas prekių kilmės sertifikatas, atitinkantis prie šio priedėlio pridedamą pavyzdį.2. Prekių kilmės sertifikatą patvirtina kompetentingos Kroatijos valdžios institucijos, jei gaminiai gali būti laikomi toje šalyje kilusiais gaminiais pagal Bendrijoje galiojančias taisykles.3. Tačiau III grupės gaminiai gali būti importuojami į Bendriją šiuo Susitarimu nustatyta tvarka pateikus eksportuotojo deklaraciją sąskaitoje faktūroje ar kitame su gaminiais susijusiame prekybos dokumente, kurioje nurodoma, kad atitinkami gaminiai yra kilę iš Kroatijos, kaip apibrėžta Bendrijoje galiojančiose atitinkamose taisyklėse.4. 1 dalyje nurodytas prekių kilmės sertifikatas neprivalomas importuojant prekes, kurioms taikomas judėjimo sertifikatas EUR.1, išduotas laikantis atitinkamų Bendrijos Kroatijai suteikto autonominio tarifų režimo nuostatų Tarybos reglamente (EB) Nr. 2007/2000 [1].3 straipsnisPrekių kilmės sertifikatas išduodamas tik eksportuotojui arba eksportuotojo atsakomybe jo įgaliotam atstovui pateikus rašytinę paraišką. Kompetentingos Kroatijos institucijos užtikrina, kad kilmės sertifikatas būtų deramai užpildytas ir šiuo tikslu jos paprašo pateikti visą būtiną kilmės įrodymui dokumentaciją arba atlieka patikrinimą, kuris jų manymu yra reikalingas.4 straipsnisJeigu nustatant tos pačios kategorijos gaminių kilmę taikomi skirtingi kriterijai, prekių kilmės sertifikatuose ar deklaracijose turi būti pateikiamas pakankamai išsamus tų prekių aprašymas, kuriuo remiantis buvo išduotas sertifikatas ar įforminta deklaracija.5 straipsnisNedideli neatitikimai, pastebėti prekių kilmės sertifikate ir muitinei pateiktuose dokumentuose gaminių importo formalumams atlikti, savaime nėra priežastis suabejoti sertifikate pateiktais pareiškimais.III ANTRAŠTINĖ DALISDVIGUBOS PATIKROS SISTEMA1 skirsnisEksportavimas6 straipsnisKompetentingos Kroatijos institucijos išduoda eksporto licenciją visoms tekstilės gaminių, kuriems taikomos galutinės arba laikinos kiekybinės normos, nustatytos pagal Susitarimo 8 straipsnį iki atitinkamų kiekybinių normų, kurios gali būti pakeistos Susitarimo 7, 10 ir 12 straipsniais, siuntoms iš Kroatijos, taip pat visoms tekstilės gaminių, kuriems taikoma dviguba patikros sistema, bet netaikomos šio Susitarimo 3 straipsnio 4 ir 5 dalyse numatytos kiekybinės normos, siuntoms.7 straipsnis1. Gaminiams, kuriems taikomos kiekybinės normos pagal šį Susitarimą, eksporto licencija turi atitikti 1 pavyzdį, pridėtą prie šio priedėlio, ir ji galioja eksportui per muitinės teritoriją, kuriai taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis.2. Kai kiekybinės normos buvo įvestos pagal šį Susitarimą, kiekviena eksporto licencija turi patvirtinti, inter alia, kad tam tikro gaminio kiekis atimtas iš tai gaminių kategorijai nustatytų kiekybinių normų, ir išduodama tik vienos kategorijos gaminiams, kuriems taikomos kiekybinės normos. Ji gali būti naudojama vienai ar kelioms atitinkamų gaminių siuntoms.3. Gaminiams, kuriems taikoma dvigubos patikros sistema, bet netaikomos kiekybinės normos, eksporto licencija turi atitikti prie šio priedėlio pridėtą 2 pavyzdį. Ji gali būti naudojama tik vienai gaminių kategorijai ir gali būti naudojama vienai ar daugiau tokių gaminių siuntoms.8 straipsnisKompetentingos Bendrijos institucijos turi būti nedelsiant informuojamos apie jau išduotų eksporto licencijų panaikinimą ar pakeitimą.9 straipsnis1. Tekstilės gaminių, kuriems pagal šį Susitarimą taikomos kiekybinės normos, eksportas atimamas iš kiekybinių normų, nustatytų tiems metams, kuriais prekės buvo išsiųstos, net jeigu eksporto licencija yra išduodama jau išsiuntus šias prekes.2. Taikant 1 dalį, prekių išsiuntimo diena laikoma ta diena, kai prekės pakraunamos į eksportuojantį orlaivį, automobilį ar laivą.10 straipsnisTaikant toliau esantį 12 straipsnį, eksporto licencija turi būti pateikta ne vėliau kaip kovo 31 d. tų metų, kurie eina po metų, kuriais buvo išsiųstos prekės, kurioms išduota licencija.II skirsnisImportavimas11 straipsnisImportuojant į Bendriją tekstilės gaminius, kuriems pagal šį Susitarimą taikomos kiekybinės normos arba dvigubos patikros sistema, turi būti pateikiamas importo leidimas.12 straipsnis1. Kompetentingos Bendrijos institucijos automatiškai išduoda 11 straipsnyje numatytą importo leidimą per penkias darbo dienas po to, kai importuotojas pateikia atitinkamos eksporto licencijos originalą.2. Importo leidimai gaminiams, kuriems taikomos kiekybinės normos pagal Susitarimą, galioja šešis mėnesius nuo jų išdavimo dienos importui visoje muitų teritorijoje, kuriai taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis.3. Importo leidimai gaminiams, kuriems taikoma dvigubos patikros sistema, bet netaikomos kiekybinės normos, galioja šešis mėnesius nuo jų išdavimo dienos importui visoje muitų teritorijoje, kuriai taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis.4. Kompetentingos Bendrijos institucijos atšaukia išduotą importo leidimą, kai tik panaikinama atitinkama eksporto licencija.Tačiau jeigu kompetentingoms Bendrijos institucijoms pranešama apie eksporto licencijos panaikinimą arba atšaukimą po to, kai gaminiai jau importuoti į Bendriją, atitinkamas tokių prekių kiekis atimamas iš kiekybinės normos, nustatytos tai kategorijai ir atitinkamiems kvotos metams.13 straipsnis1. Jeigu kompetentingos Bendrijos institucijos nustato, kad bendras kiekis, kuriam kompetentingos Kroatijos institucijos yra išdavusios eksporto licencijas tam tikrai kategorijai bet kuriais metais, viršija kiekybinę normą, nustatytą remiantis Susitarimo 8 straipsniu, kaip kad ji gali būti pakeista Susitarimo 7, 10 ar 12 straipsniais, minėtos institucijos gali sustabdyti tolesnį importo leidimų išdavimą. Tokiu atveju kompetentingos Bendrijos institucijos nedelsdamos informuoja Kroatijos institucijas, ir nedelsiant pradedama konsultacijų procedūra, numatyta šio Susitarimo 14 straipsnyje.2. Kroatijos kilmės gaminių, kuriems taikoma kiekybinė norma arba dvigubos patikros sistema, eksportui, kurio neapima Kroatijos eksporto licencijos, išduotos pagal šį priedėlį, kompetentingos Bendrijos institucijos gali atsisakyti išduoti importo leidimą.Tačiau nepažeidžiant Susitarimo 10 straipsnio, jeigu tokių gaminių importą į Bendriją leidžia kompetentingos Bendrijos institucijos, atitinkami kiekiai neatimami iš kiekybinių normų, nustatytų pagal Susitarimą, be aiškaus kompetentingų Kroatijos institucijų sutikimo.IV ANTRAŠTINĖ DALISEKSPORTO SERTIFIKATŲ IR PREKIŲ KILMĖS SERTIFIKATŲ FORMA IR PATEIKIMAS BEI BENDROS NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU EKSPORTU Į BENDRIJĄ14 straipsnis1. Gali būti daugiau eksporto licencijų ir prekių kilmės sertifikatų egzempliorių, bet turi būti aiškiai nurodyta, kad tai kopijos. Jie sudaromi anglų arba prancūzų kalbomis. Jeigu jie pildomi ranka, įrašai turi būti daromi rašalu ir spausdintinėmis raidėmis.Šių dokumentų matmenys yra 210 x 297 mm. Jiems naudojamas baltas rašomasis mechaninės plaušienos neturintis popierius, kurio svoris yra ne mažesnis kaip 25 g/m2. Jei dokumentas sudaromas keliais egzemplioriais, tik viršutinis egzempliorius, kuris yra originalas, spausdinamas rėminio ornamentinio modelio fone. Šis egzempliorius aiškiai žymimas kaip originalas, o kiti egzemplioriai – kaip kopijos. Kompetentingos Bendrijos institucijos tik originalą priima kaip dokumentą, tinkamą eksportui į Bendriją pagal šio Susitarimo nuostatas.2. Kiekvienam dokumente taip pat nurodomas standartinis serijos numeris, spausdintas arba nespausdintas, pagal kurį jį galima identifikuoti.Tą numerį sudaro šie elementai:- šios dvi raidės, identifikuojančios eksportuojančią šalį: HR- dvi raidės, nurodančios valstybę narę, kurioje ketinama atlikti muitinės formalumus:— AT = Austrija— BL = Beniliuksas— DE = Vokietija— DK = Danija— EL = Graikija— ES = Ispanija— FI = Suomija— FR = Prancūzija— GB = Jungtinė Karalystė— IE = Airija— IT = Italija— PT = Portugalija— SE = Švedija- kvotos metus nurodantis vienženklis skaičius, atitinkantis paskutinį atitinkamų metų skaitmenį, pvz. 2001 m. – 1,- dviženklis skaičius nuo 01 iki 99, nurodantis konkrečią dokumentą išduodančią eksportuojančios šalies instituciją,- penkiaženklis skaičius nuo 00001 iki 99999, skirtas valstybei narei, kurioje ketinama atlikti muitinės formalumus.15 straipsnisEksporto licencija ir prekių kilmės sertifikatas gali būti išduoti išsiuntus gaminius, su kuriais jie yra susiję. Tokiais atvejais juose turi būti įrašyta žymaarba žyma ..16 straipsnis1. Eksporto licencijos arba kilmės sertifikato vagystės, pametimo ar sunaikinimo atveju eksportuotojas gali kreiptis į jį išdavusią kompetentingą Kroatijos instituciją, kad pagal joje saugomus eksporto dokumentus būtų išduotas dublikatas. Taip išduotame bet kurio sertifikato ar licencijos dublikate turi būti žymaarba.2. Dublikate nurodoma eksporto licencijos ar prekių kilmės sertifikato originalo data.V ANTRAŠTINĖ DALISADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS17 straipsnisBendrija ir Kroatija glaudžiai bendradarbiauja įgyvendindami šio priedėlio. Šiuo tikslu abi Šalys sudaro sąlygas kontaktams ir keitimuisi nuomonėmis, įskaitant techninius klausimus.18 straipsnisSiekdamos, kad šis priedėlis būtų taikomas teisingai, Bendrija ir Kroatija teikia savitarpio pagalbą tikrinant pagal šio priedėlio sąlygas išduotų eksporto licencijų ir prekių kilmės sertifikatų ir pagal jas parengtų deklaracijų autentiškumą ir tikslumą.19 straipsnisKroatija persiunčia Europos Bendrijų Komisijai pavadinimus ir adresus institucijų, kurios turi teisę išduoti ir tikrinti eksporto licencijas bei prekių kilmės sertifikatus, kartu su šių institucijų naudojamų antspaudų pavyzdžiais ir pareigūnų, atsakingų už eksporto licencijų pasirašymą, parašų pavyzdžiais. Kroatija informuoja Bendriją apie bet kokius šios informacijos pasikeitimus.20 straipsnis1. Paskesnė prekių kilmės sertifikatų ir eksporto licencijų patikra vykdoma atsitiktinės atrankos principu arba kai kompetentingos Bendrijos institucijos pagrįstai abejoja dėl sertifikato ar licencijos autentiškumo ar dėl informacijos, susijusios su tikrąja tam tikrų gaminių kilme, tikslumo.2. Tokiais atvejais kompetentingos Bendrijos institucijos grąžina prekių kilmės sertifikatą, eksporto licenciją ar jų kopijas kompetentingoms Kroatijos institucijoms, jei įmanoma, nurodžiusios tyrimą pateisinančias formos ar turinio priežastis. Jeigu buvo pateikta sąskaita-faktūra, ji ar jos kopija pridedama prie sertifikato, licencijos ar jų kopijų. Kompetentingos institucijos taip pat persiunčia bet kokią gautą informaciją, liudijančią, kad minėtame sertifikate ar licencijoje nurodyti duomenys yra netikslūs.3. 1 dalies nuostatos taikomos ir atliekant paskesnes šio priedėlio 2 straipsnyje numatytas prekių kilmės deklaracijų patikras.4. Paskesnių patikrų, atliktų vadovaujantis 1 ir 2 dalimis, rezultatai perduodami kompetentingoms Bendrijos institucijoms ne vėliau kaip per tris mėnesius. Perduodamoje informacijoje nurodoma, ar abejones keliantis sertifikatas, licencija ar deklaracija yra susijusi su faktiškai eksportuojamomis prekėmis ir ar tos prekės gali būti eksportuojamos remiantis šiame susitarime numatyta tvarka. Pateikiant šią informaciją Bendrijos prašymu taip pat pateikiamos kopijos visų dokumentų, būtinų išsamiai aiškinantis faktus, ypač tikrąją prekių kilmę.Jeigu toks patikrinimas atskleidžia nuolatinius neatitikimus prekių kilmės deklaracijose, Bendrija atitinkamiems gaminiams gali taikyti šio priedėlio 2 straipsnio 1 dalies nuostatas.5. Kad būtų galima atlikti paskesnes prekių kilmės sertifikatų patikras, kompetentingos Kroatijos institucijos ne trumpiau kaip trejus metus saugo sertifikatų ir kitų su jais susijusių eksporto dokumentų kopijas.6. Taikoma atsitiktinio patikrinimo tvarka, numatyta šiame straipsnyje, neturi trukdyti išleisti susijusių prekių vidaus vartojimui.21 straipsnis1. Jeigu šio priedėlio 20 straipsnyje nurodytas patikrinimas arba Bendrijos ar Kroatijos kompetentingų institucijų turima informacija rodo arba aiškėja, jog parodys, kad apeinamos ar pažeidžiamos šio Susitarimo nuostatos, abi Susitariančiosios Šalys neatidėliodamos pradeda glaudžiai bendradarbiauti, kad užkirstų kelią bet kokiems pažeidimams.2. Šiuo tikslu kompetentingos Kroatijos institucijos savo iniciatyva ar Bendrijos prašymu tiria arba pasirūpina, kad būtų tiriama veikla, kuria apeinamas ar pažeidžiamas arba Bendrija mano, jog apeinamas ar pažeidžiamas, šis priedėlis. Kroatija perduoda Bendrijai šio tyrimo rezultatus, taip pat ir bet kurią su juo susijusią informaciją, leidžiančią nustatyti pažeidimų, taip pat ir susijusių su tikrąja prekių kilme, priežastis.3. Bendrijos ir Kroatijos susitarimu Bendrijos paskirti pareigūnai gali dalyvauti 2 dalyje numatytuose tyrimuose.4. Bendradarbiaudamos, kaip nurodyta 1 dalyje, Bendrijos ir Kroatijos kompetentingos institucijos keičiasi visa informacija, kuri kurios nors Susitariančiosios Šalies nuomone yra naudinga užkertant kelią bandymams apeiti ar pažeisti šio Susitarimo nuostatas. Gali būti keičiamasi informacija apie tekstilės gaminių gamybą Kroatijoje ir apie Kroatijos vykdomą prekybą gaminiais, numatytais šiame Susitarime, su trečiosiomis šalimis, ypač jeigu Bendrija turi rimtų priežasčių manyti, kad tam tikri gaminiai gali būti gabenami per Kroatijos teritoriją tranzitu prieš importuojant juos į Bendriją. Pateikiant šią informaciją Bendrijos prašymu gali būti pateikiamos visų atitinkamų dokumentų kopijos.5. Jeigu pakanka įrodymų, kad buvo apeitos ar pažeistos šio Protokolo nuostatos, kompetentingos Kroatijos ar Bendrijos institucijos gali imtis Susitarimo 10 straipsnio 4 dalyje numatytų priemonių ar bet kokių kitų priemonių, kurios būtinos, kad tokie pažeidimai nesikartotų.[1] OL L 240, 2000 9 23, p. 1.--------------------------------------------------Prekių kilmės sertifikato pavyzdys, nurodytas A priedėlio 2 straipsnio 1 dalyje+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Eksporto licencijos 1 pavyzdys, nurodytas A priedėlio 7 straipsnio 1 dalyje+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Eksporto licencijos 2 pavyzdys, nurodytas A priedėlio 7 straipsnio 3 dalyje+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------B priedėlisKroatijos kilmės namudinės pramonės ir liaudies meno gaminiai1. Šio Susitarimo 5 straipsnyje namudinės pramonės gaminiams numatyta išimtis taikoma tik šių rūšių gaminiams:a) audiniams, išaustiems rankomis ar kojomis valdomomis audimo staklėmis, kurie tradiciškai gaminami Kroatijos namudininkų;b) drabužiams ar kitiems tekstilės gaminiams, kurie tradiciškai gaminami Kroatijos namudininkų, gaunami rankomis iš pirmiau minėtų audinių ir siuvami tik rankomis, nenaudojant jokių mechanizmų;c) tradiciniams Kroatijos liaudies meno dirbiniams, pagamintiems rankomis, kurių sąrašas bus sudarytas Bendrijos ir Kroatijos susitarimu.Išimtis taikoma tik gaminiams, turintiems sertifikatus, kurie atitinka prie šio priedėlio pridėtą pavyzdį ir kurie išduoti Kroatijos kompetentingų institucijų. Šiuose sertifikatuose turi būti nurodytos jų išdavimą pateisinančios priežastys. Bendrijos kompetentingos institucijos priima juos patikrinusios, ar atitinkami gaminiai atitinka šiuo priedėliu nustatytus reikalavimus. c punkte nurodytų gaminių sertifikatuose turi būti aiškiai įspaustas antspaudas "LIAUDIES MENAS". Jeigu Šalių nuomonės dėl tų gaminių pobūdžio skiriasi, per vieną mėnesį pradedamos konsultacijos, kad šis klausimas būtų išspręstas.Jeigu bet kurio šiame priedėlyje numatyto gaminio importas pasiekia mastą, kuris gali sukelti problemų Bendrijoje, siekiant išspręsti tokią padėtį kaip galima greičiau pradedamos konsultacijos su Kroatija, jeigu reikia, šio Susitarimo 14 straipsnyje numatyta tvarka įvedant kiekybines normas.2. A priedėlio IV ir V antraštinių dalių nuostatos mutatis mutandis taikomos gaminiams, kuriems taikoma šio priedėlio 1 dalis.--------------------------------------------------B priedėlio priedas+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------C priedėlisKiekybinių normų, kurios pagal šio Susitarimo 8 straipsnį gali būti įvestos gaminiams, kuriems taikomas šis Susitarimas, metinė augimo norma nustatoma abiejų Šalių susitarimu taikant konsultacijų tvarką, nustatytą šio Susitarimo 14 straipsnyje.--------------------------------------------------Suderintas posėdžio protokolas dėl rinkos prieinamumoTaikant Europos bendrijos ir Kroatijos susitarimą dėl prekybos tekstilės gaminiais, parafuotą 2000 m. lapkričio 8 d. Briuselyje, Šalys fiksuoja tarpusavio susitarimą dėl šių klausimų:1. Šio Susitarimo galiojimo metu muitai, taikomi Kroatijoje tekstilės ir aprangos gaminiams, nedidinami.2. Šalys susitaria šio Susitarimo galiojimo laikotarpiu neįvesti ar nepalikti galioti jokių netarifinių kliūčių. Kroatija įsipareigoja prioritetine tvarka suderinti savo techninius reglamentus ir standartus su ES techniniais reglamentais ir standartais, pirmiausia, reglamentuojančių sertifikavimą ir ženklinimą.3. Derybų dėl Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo atveju Kroatija sutinka I priede išvardytiems produktams dėl tarifų mažinimo taikyti ne mažiau palankų režimą nei bet kuriems kitiems pramonės produktams.--------------------------------------------------


type: other

text:
Københavns Politis crowd control i form af et optisk følge af personer fra gadefesten Reclaim the Streets var efter politiloven en lovlig frihedsberøvelse og efter EMRK end ikke en frihedsberøvelse.
 8. februar 2018 Af Henrik Nedergaard Thomsen og Regitze Aalykke Hansen
 Gadefesten Reclaim the Streets natten mellem den 17. og 18. oktober 2014 på Amagertorv i Københavns indre by udviklede sig til et opløb, da personer i ly af festdeltagerne kunne udøve hærværk mod bygninger samt kaste med kanonslag, nødblus og flasker og skyde med laserlys mod politiet.
 Københavns Politi greb ind mod disse uroligheder. Festdeltagerne blev først omsluttet omkring Amagertorv, og efter overfladisk visitation og en vis sortering blev de ført til Nørrebro ved hjælp af et optisk følge i stedet for at blive spredt med f.eks. diversion. Sagen angik lovligheden af dette indgreb.
 Højesterets dom af 7. februar 2018
 Højesteret skulle tage stilling til to principielle spørgsmål angående politiets behov for crowd control.
 Højesteret tiltrådte, at hele forløbet med omslutningen af festdeltagerne omkring Amagertorv, den overfladiske visitation og grovsortering samt det optiske følge til Nørrebro, skulle bedømmes som ét samlet indgreb, idet de tilstedeværende under hele dette forløb var omsluttet af politifolk og afskåret fra at forlade området eller det optiske følge.
 Højesteret fandt ikke grundlag for at tilsidesætte politiets vurdering af, at det var nødvendigt at gribe ind over for gruppen af personer, der blev tilbageholdt, herunder de erstatningssøgende, at spredning af opløbet ved diversion var utilstrækkeligt under hensyn til risikoen for hærværk og uro andre steder i indre by. Højesteret fandt heller ikke grundlag for at tilsidesætte politiets valg af fremgangsmåde, herunder det optiske følge fra Amagertorv til Nørrebro.
 Højesteret lagde vægt på, at gadefesten udviklede sig til et opløb med reel risiko for alvorlig skade på personer og bygninger mv, hvis der ikke blev grebet ind over for festdeltagerne samt at indgrebet havde en forholdsvis begrænset intensitet og varighed.
 Højesteret fandt, at politiets indgreb mod festdeltagerne ikke havde karakter af en frihedsberøvelse efter EMRK artikel 5, men var ikke desto mindre en frihedsberøvelse efter politiloven. Højesteret fandt samtidig, at denne frihedsberøvelse var lovlig, fordi den ikke havde varet længere end nødvendigt, og det støttedes af, at der opstod nye uroligheder ved politiets forsøgsvise åbninger af følget inden ankomsten til Nørrebro, og at en grundigere sortering og registrering ville have medført en frihedsberøvelse af en længere varighed end det tidsrum på ca. 11⁄2 time, som den faktisk varede.
 Københavns Politis interesser under sagen blev varetaget af advokat Henrik Nedergaard Thomsen og advokat Regitze Aalykke Hansen.
 Læs Højesterets dom af 7. februar 2018.


type: wikipedia

text:
Slovo troll má více významů.
 Fiktivní bytost:
 Troll (severská mytologie) – bytost ze severských bájí
 Troll (Středozemě) – literární postavy v díle J.R.R. Tolkiena
 Troll (Zeměplocha) – literární postavy v díle T. Pratchetta
 Troll (Warcraft) – postava v sérii počítačových her a knih
 Příjmení:
 Karl Troll – rakouský architekt
 Walter Troll – rakouský statkář a politik (1856–1937)
 Další použití slova:
 Troll (internet) – provokatér v internetové diskusi
 Troll (počítače) – programovací jazyk
 Troll (skupina) – norská black metalová kapela
 Troll metal – druh hudebního směru black metal, který je poddruhem metalu
 Troll (automobil) – malá norská továrna na výrobu automobilů
 Trollech – plzeňská blackmetalová skupina založená v roce 1999
 Trolltech – norská softwarová firma vyrábějící mimo jiné Qt (knihovna)
 Trollí most – fantasy povídka Terryho Pratchetta
 Trollové (film) - film
 Místa:
 Trollhättan, Švédsko – sídlo automobilek Saab Automobile a Volvo; filmového studia Trollywood
 Troll (polární stanice)
 Fremontský troll – plastika ve čtvrti Fremont v americkém městě Seattle
 Externí odkazy


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles,22.11.2017.
 COM(2017) 677 final
 2017/0305(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o smjernicama politika zapošljavanja država članica
 OBRAZLOŽENJE
 Ugovorom o funkcioniranju Europske unije predviđa se da države članice svoje ekonomske politike i promicanje zapošljavanja trebaju smatrati pitanjima od zajedničkog interesa te usklađuju svoje djelovanje u okviru Vijeća. Njime se predviđa da Vijeće treba donositi smjernice za zapošljavanje (članak 148.) pri čemu se utvrđuje da one moraju biti u skladu s općim smjernicama ekonomskih politika (članak 121.).
 Dok opće smjernice ekonomskih politika ostaju trajno važeće, smjernice za zapošljavanje moraju se sastavljati svake godine. Smjernice, kojima se podupire strategija Europa 2020., prvi su put zajedno donesene („integrirani paket”) 2010. Integrirane se smjernice nisu smjele znatno mijenjati do 2014. Revidirane integrirane smjernice donesene su 2015. U smjernicama se osim formuliranja područja primjene i smjera usklađivanja politika država članica određuje i osnova preporuka za pojedine zemlje u odgovarajućim područjima.
 Trenutačnim skupom „integriranih smjernica” nastoji se poduprijeti strategija Europa 2020. u kontekstu pristupa donošenju ekonomskih politika koji se temelji na ulaganju, strukturnim reformama i fiskalnoj odgovornosti. Unutar tog okvira integriranim se smjernicama istodobno treba poduprijeti postizanje pametnog, održivog i uključivog rasta te ciljeve Europskog semestra za usklađivanje gospodarskih politika.
 Smjernice za politike zapošljavanja država članica predstavljene su kao Odluka Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica – II. dio integriranih smjernica. Revidirane smjernice za politike zapošljavanja država članica izmijenjene su kako bi se tekst uskladio s načelima europskog stupa socijalnih prava radi poboljšanja konkurentnosti Europe te kako bi Europa postala privlačnija za ulaganja, stvaranje radnih mjesta i poticanje socijalne kohezije.
 Revidirane su ove „Smjernice za zapošljavanje”:
 Smjernica br. 5:
 Povećanje potražnje za radnom snagom
 Smjernica br. 6:
 Poboljšanje ponude radne snage: pristup zapošljavanju, vještine i kompetencije
 Smjernica br. 7:
 Poboljšanje funkcioniranja tržišta rada i djelotvornosti socijalnog dijaloga
 Smjernica br. 8:
 Promicanje jednakih prilika za sve, poticanje socijalne uključenosti te suzbijanje siromaštva
 2017/0305 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o smjernicama politika zapošljavanja država članica
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 148. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
 budući da:
 (1)Države članice i Unija rade na razvoju usklađene strategije zapošljavanja te, posebice, na promicanju kvalificirane, obrazovane i prilagodljive radne snage i tržištâ rada koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama kako bi se ostvarili ciljevi pune zaposlenosti i društvenog napretka utvrđeni u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji. Države članice, uzimajući u obzir nacionalnu praksu povezanu s odgovornošću poslodavaca i radnika, trebaju promicanje zapošljavanja smatrati pitanjem od zajedničkog interesa i u okviru Vijeća usklađivati svoje djelovanje u tom pogledu.
 (2)Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju, promicati socijalnu pravdu i zaštitu te ravnopravnost žena i muškaraca. Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba u obzir uzeti zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv siromaštva i socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja i osposobljavanja.
 (3)U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Unija je razvila i provela instrumente za usklađivanje politika za fiskalne, makroekonomske i strukturne politike. U okviru tih instrumenata važeće smjernice za politike zapošljavanja država članica, zajedno s općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Unije utvrđenima u Preporuci Vijeća (EU) 2015/1184, čine integrirane smjernice za provedbu strategije Europa 2020. Provedba politika u državama članicama i Uniji uskladit će se sa smjernicama kako bi se odrazila međuovisnost država članica. Skup usklađenih europskih i nacionalnih politika i reformi koji iz toga proizlazi činit će primjerenu kombinaciju općih gospodarskih i socijalnih politika kojima bi se trebali ostvariti pozitivni učinci prelijevanja.
 (4)Smjernice za politike zapošljavanja u skladu su s Paktom o stabilnosti i rastu, postojećim zakonodavstvom Europske unije i raznim inicijativama EU-a, uključujući preporuku Vijeća o uspostavi Jamstva za mlade
 1
 , preporuku Vijeća o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada
 2
 , preporuku Vijeća o oblicima usavršavanja
 3
 i prijedlogom preporuke Vijeća o Europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja
 4
 .
 (5)U okviru europskog semestra različiti se instrumenti kombiniraju unutar krovnog okvira za integrirani multilateralni nadzor ekonomskih, proračunskih i socijalnih politika, kao i politika zapošljavanja, te se njime nastoje ostvariti ciljevi strategije Europa 2020., uključujući one koji se odnose na zapošljavanje, obrazovanje i smanjenje siromaštva, kako je utvrđeno u Odluci Vijeća 2010/707/EU
 5
 . Europski semestar od 2015. neprekidno se jača i usmjerava, posebno kako bi se ojačao njegov fokus na zapošljavanje i socijalna pitanja te kako bi se pospješio dijalog s državama članicama, socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva.
 (6)Oporavak Europske unije od gospodarske krize dovodi do pozitivnih kretanja na tržištu rada, no između država članica i unutar pojedinih država članica i dalje postoje važni izazovi i nejednakosti u pogledu gospodarskih i socijalnih rezultata. Tijekom krize došla je do izražaja i uska međuovisnost gospodarstava i tržišta rada država članica. Osiguravanje napretka Unije prema pametnom, održivom i uključivom rastu te stvaranju radnih mjesta ključan je izazov s kojim smo danas suočeni. Za to je potrebno usklađeno, ambiciozno i djelotvorno političko djelovanje i na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om i s odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Tim bi mjerama politike, u okviru kojih se kombiniraju mjere sa strane ponude i potražnje, trebalo obuhvatiti poticanje ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme kojima se poboljšavaju produktivnost, rast, socijalna kohezija i gospodarska otpornost na šokove te provedbu fiskalne odgovornosti, istodobno uzimajući u obzir njihov učinak na zapošljavanje i društvo.
 (7)Reforme tržišta rada, uključujući reforme nacionalnih mehanizama određivanja plaća, trebale bi slijediti nacionalnu praksu socijalnog dijaloga i omogućiti potrebnu priliku za široko razmatranje društveno-ekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja konkurentnosti, stvaranja radnih mjesta, cjeloživotnog učenja i politika osposobljavanja, kao i stvarnih prihoda.
 (8)Države članice i Unija trebale bi razmotriti i pitanje učinka gospodarske i financijske krize na društvo te nastojati izgraditi uključivo društvo u kojem se ljudima daje pravo da predviđaju promjene i upravljaju njima te u čijem društvenom i gospodarskom životu mogu aktivno sudjelovati, kao što je navedeno u preporuci Komisije o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada
 6
 . Trebalo bi suzbiti nejednakosti, osigurati pristup i mogućnosti za sve te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost (uključujući djece), posebno osiguravanjem djelotvornog funkcioniranja tržišta rada i sustava socijalne zaštite te uklanjanjem prepreka obrazovanju/osposobljavanju i sudjelovanju na tržištu rada. Usvajanjem novih gospodarskih i poslovnih modela na radnim mjestima u EU-u mijenjaju se i radni odnosi. Države članice trebale bi osigurati da novi radni odnosi pridonose održavanju i jačanju europskog socijalnog modela.
 (9)Nakon opsežnog i širokog javnog savjetovanja Europski parlament, Vijeće i Komisija 17. studenoga 2017. potpisali su međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava
 7
 . U okviru tog stupa utvrđeno je 20 načela i prava kojima će se podupirati pravedna tržišta rada i sustavi socijalne skrbi i njihovo dobro funkcioniranje. Organizirani su u sljedeće kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključenost. Stup je referentni okvir za praćenje zapošljavanja i socijalne uspješnosti država članica, pokretanje reformi na nacionalnoj razini te posebice za pružanje smjernica za ponovnu uspostavu konvergencije u cijeloj Europi. S obzirom na važnost tih načela za koordinaciju strukturnih politika, smjernice za zapošljavanje usklađene su s načelima europskog stupa socijalnih prava.
 (10)Europskom stupu socijalnih prava priložen je pregled stanja u okviru kojeg se prate kretanja i rezultati u državama članicama EU-a i procjenjuje napredak ka povećanoj sociogospodarskoj konvergenciji te se tako prati provedba i napredak stupa. Ta analiza uključit će se u Europski semestar za usklađivanje ekonomske politike.
 (11)Integrirane smjernice trebale bi biti osnova preporuka za pojedine zemlje koje Vijeće može uputiti državama članicama. Države članice trebale bi se u potpunosti koristiti potporom Europskog socijalnog fonda te drugih fondova Unije kako bi promicale zapošljavanje, socijalnu uključenost, cjeloživotno učenje, obrazovanje i poboljšale javnu upravu. Iako su integrirane smjernice upućene državama članicama i Uniji, treba ih provesti u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima, kao i sa socijalnim partnerima te predstavnicima civilnog društva.
 (12)Odbor za zapošljavanje i Odbor za socijalnu zaštitu trebali bi pratiti kako se odgovarajuće politike provode s obzirom na smjernice za politike zapošljavanja, u skladu sa svojim ovlastima na temelju Ugovora. Ti odbori i druga pripremna tijela Vijeća koji su uključeni u usklađivanje ekonomskih i socijalnih politika trebali bi blisko surađivati,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Donose se smjernice za politike zapošljavanja država članica, kako su navedene u Prilogu. Te smjernice čine dio integriranih smjernica strategije Europa 2020.
 Članak 2.
 Države članice u svojim politikama zapošljavanja i programima reformi uzimaju u obzir smjernice navedene u Prilogu, o čemu se izvješćuje u skladu s člankom 148. stavkom 3. UFEU-a.
 Članak 3.
 Ova je Odluka upućena državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL C 120, 26.4.2013, p. 1–6
 (2)
 SL C 67, 20.2.2016, p. 1-5
 (3)
 SL C 484, 24.12.2016, p. 1-6
 (4)
 COM/2017/0563 final - 2017/0244 (NLE)
 (5)
 SL L 308, 24.11.2010., str. 46-5.
 (6)
 COM/2008/0639 final
 (7)
 xxx
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles,22.11.2017.
 COM(2017) 677 final
 PRILOG
 PrijedloguODLUKE VIJEĆA o smjernicama politika zapošljavanja država članica
 PRILOG
 Smjernica br. 5: Povećanje potražnje za radnom snagom
 Države članice trebale bi olakšavati stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, među ostalim smanjenjem prepreka s kojima se poduzeća susreću pri zapošljavanju, promicanjem poduzetništva i samozapošljavanja i, posebno, podupiranjem osnivanja i rasta mikropoduzeća i malih poduzeća. Države članice trebale bi aktivno promicati socijalnu ekonomiju te poticati socijalne inovacije.
 Države članice trebale bi poticati inovativne oblike rada kojima se na odgovoran način stvaraju mogućnosti zapošljavanja za sve.
 Porezno opterećenje trebalo bi preusmjeriti s rada na druge izvore oporezivanja kojima se u manjoj mjeri ometaju zapošljavanje i rast, uzimajući u obzir učinak preraspodjele poreznog sustava te istodobno štiteći prihode potrebne za primjerenu socijalnu zaštitu i rashode kojima se potiče rast.
 Države članice trebale bi, u skladu s nacionalnom praksom i poštujući autonomiju socijalnih partnera, poticati transparentne i predvidive mehanizme određivanja plaća kojima se omogućuje prilagodba plaća kretanjima u kontekstu produktivnosti, uz istodobno osiguravanje pravedne plaće za pristojan životni standard. U okviru tih mehanizama trebalo bi uvažiti razlike u vještinama i odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i poduzećima. Poštujući nacionalne prakse, države članice i socijalni partneri trebali bi osigurati odgovarajuće razine minimalne plaće, uzimajući u obzir njihov utjecaj na konkurentnost, stvaranje radnih mjesta i siromaštvo zaposlenih.
 Smjernica br. 6: Poboljšanje ponude radne snage: pristup zapošljavanju, vještine i kompetencije
 U kontekstu tehnoloških i demografskih promjena i promjena u okolišu, države članice, u suradnji sa socijalnim partnerima, trebaju promicati produktivnost i zapošljivost odgovarajućom ponudom relevantnih znanja, vještina i kompetencija tijekom cijelog radnog vijeka kako bi se odgovorilo na sadašnje i buduće potrebe tržišta rada. Države članice trebale bi dovoljno ulagati u početno i kontinuirano obrazovanje i osposobljavanje. One bi trebale surađivati sa socijalnim partnerima, ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje i drugim dionicima kako bi se riješile strukturne slabosti u sustavima obrazovanja i osposobljavanja, pružalo kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje. Države članice trebale bi osigurati prijenos prava na osposobljavanje pri promjeni radnog mjesta i karijere. To bi trebalo omogućiti svima da bolje predvide potrebe tržišta rada, da im se bolje prilagode te da uspješno upravljaju promjenama, čime se jača opća otpornost gospodarstva na šokove.
 Države članice trebale bi poticati jednake mogućnosti u obrazovanju i podizati opću razinu obrazovanja, posebno za osobe s najnižim kvalifikacijama. Trebale bi osigurati kvalitetne ishode učenja, jačati osnovne vještine, smanjiti broj mladih koji rano napuštaju školovanje, povećati relevantnost tercijarnog obrazovanja za tržište rada, poboljšati praćenje vještina i predviđanja te povećati sudjelovanje odraslih u stalnom obrazovanju i osposobljavanju. Države članice trebale bi osnažiti učenje kroz rad u okviru strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim s pomoću kvalitetnih i učinkovitih programa naukovanja, učiniti vještine vidljivijima i omogućiti njihovu usporedbu te povećati prilike za priznavanje i vrednovanje vještina i kompetencija stečenih izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja. One bi trebale modernizirati i povećati ponudu i korištenje fleksibilnog kontinuiranog strukovnog osposobljavanja. Države članice također bi trebale pomoći niskokvalificiranim odraslim osobama da održe ili unaprijede svoju dugoročnu zapošljivost poboljšanjem pristupa kvalitetnim prilikama za učenje i većim iskorištavanjem tih prilika, uspostavom inicijative oblika usavršavanja, uključujući ocjenjivanje vještina, usklađenu ponudu obrazovanja i osposobljavanja te vrednovanje i priznavanje stečenih vještina.
 Trebalo bi riješiti problem visoke nezaposlenosti i neaktivnosti, uključujući kroz pravovremenu i prilagođenu pomoć na temelju potpora za traženje posla, osposobljavanje i prekvalifikaciju. Kako bi se znatno smanjila i spriječila strukturna nezaposlenost, trebalo bi provoditi sveobuhvatne strategije koje uključuju opsežne pojedinačne ocjene najkasnije nakon 18 mjeseci nezaposlenosti. Pitanje nezaposlenosti mladih i velikog broja mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (NEET) trebalo bi i dalje rješavati strukturnim poboljšanjem prelaska iz škole na posao, među ostalim potpunom provedbom Jamstva za mlade
 1
 .
 Cilj poreznih reformi za smanjenje oporezivanja rada trebalo bi biti uklanjanje prepreka sudjelovanju na tržištu rada i faktora koji odvraćaju od sudjelovanja na tržištu rada, posebno za one koji su od njega najudaljeniji. Države članice trebale bi podupirati prilagođeno radno okruženje za osobe s invaliditetom, uključujući ciljane aktivnosti financijske potpore i usluge koje im omogućuju da sudjeluju na tržištu rada i u društvu.
 Prepreke za sudjelovanje i napredovanje u karijeri treba ukloniti kako bi se osigurali rodna ravnopravnost i veće sudjelovanje žena na tržištu rada, među ostalim jednakom plaćom za jednak rad. Potrebno je promicati usklađivanje poslovnog i obiteljskog života, osobito putem pristupa dugoročnoj skrbi i povoljnom i kvalitetnom ranom predškolskom odgoju i obrazovanju. Države članice trebale bi osigurati da se roditeljima i svim osobama koje moraju skrbiti o drugima omogući pristup primjerenom obiteljskom dopustu i fleksibilnim radnim uvjetima kako bi ostvarili ravnotežu između poslovnog i privatnog života te kako bi i žene i muškarci ravnopravno ostvarivali ta prava.
 Smjernica br. 7: Poboljšanje funkcioniranja tržišta rada i djelotvornosti socijalnog dijaloga
 Kako bi države članice na najbolji način iskoristile dinamičnu i produktivnu radnu snagu i nove obrasce rada te poslovne modele, trebale bi surađivati sa socijalnim partnerima na provedbi načela fleksibilnosti i sigurnosti. One bi trebale smanjiti i sprječavati segmentaciju tržišta rada, suzbijati neprijavljeni rad i poticati prijelaz na otvorene oblike zapošljavanja. Propisima o zaštiti prava radnika, radnim pravom i djelovanjem institucija trebalo bi se osigurati prikladno okruženje za zapošljavanje. Trebalo bi osigurati potrebnu fleksibilnost poslodavaca da se brzo prilagode promjenama u gospodarskom kontekstu uz istovremeno očuvanje zdravog, sigurnog i dobro prilagođenog radnog okruženja za radnike. Trebalo bi sprječavati sklapanje radnih odnosa s nesigurnim radnim uvjetima, što obuhvaća zabranu zlouporabe nestandardnih ugovora. U slučaju neopravdanog otkaza trebalo bi osigurati pristup djelotvornom i nepristranom rješavanju sporova i pravo na pravnu zaštitu, što uključuje primjerenu naknadu.
 Politikama bi se trebalo nastojati poboljšati i poduprijeti usklađivanje s potrebama tržišta rada te promjene radnog statusa. Države članice trebale bi učinkovito aktivirati i osposobiti osobe koje mogu sudjelovati na tržištu rada. Države članice trebale bi ojačati učinkovitost aktivnih politika tržišta rada tako da poboljšaju njihov fokus, doseg i područje primjene i bolje ih povežu s potporom dohotku na temelju prava i odgovornosti nezaposlenih da aktivno traže posao. Države članice trebale bi nastojati ostvariti veću učinkovitost javnih službi za zapošljavanje tako što će osigurati pravovremenu i prilagođenu pomoć tražiteljima zaposlenja, podupirući potražnju na tržištu rada i upravljanje na temelju rezultata.
 Države članice trebale bi nezaposlenim osobama osigurati primjerenu naknadu za nezaposlenost tijekom razumno dugog razdoblja, u skladu s njihovim doprinosima i nacionalnim pravilima o ispunjavanju uvjeta za primanje naknade. Tim naknadama ne smije se destimulirati brz povratak na tržište rada.
 Trebalo bi promicati mobilnost učenika i radnika kako bi se poboljšale vještine nužne za zapošljavanje i kako bi se iskoristio puni potencijal europskog tržišta rada. Trebalo bi ukloniti prepreke mobilnosti u obrazovanju i osposobljavanju, u strukovnim i osobnim mirovinama i u priznavanju kvalifikacija. Države članice trebale bi poduzeti mjere kako bi se osiguralo da se administrativnim postupcima radnicima iz drugih država članica ne blokira ili otežava zapošljavanje. Države članice trebale bi spriječiti zlouporabe postojećih pravila i poraditi na problemu potencijalnog „odljeva mozgova” iz određenih regija.
 U skladu s nacionalnim praksama i kako bi se ostvarili djelotvorniji socijalni dijalog i bolji društveno-gospodarski ishodi, države članice trebale bi osigurati pravodobno i smisleno sudjelovanje socijalnih partnera u osmišljavanju i provedbi gospodarskih politika, politika zapošljavanja i društvenih reformi i politika, među ostalim pružanjem potpore povećanju kapaciteta socijalnih partnera. Socijalne partnere trebalo bi poticati da pregovaraju o kolektivnim ugovorima i sklapaju ih u svim područjima koja su im relevantna, poštujući u potpunosti njihovu neovisnost i pravo na kolektivno djelovanje.
 Smjernica br. 8: Promicanje jednakih prilika za sve, poticanje socijalne uključenosti te suzbijanje siromaštva
 Države članice trebale bi promicati uključiva tržišta rada otvorena svim građanima uspostavom učinkovitih mjera za promicanje jednakih mogućnosti nedovoljno zastupljenih skupina na tržištu rada. Trebale bi osigurati jednako postupanje u pogledu zapošljavanja, socijalne zaštite, obrazovanja te pristupa robi i uslugama, bez obzira na spol, rasnu ili etničku pripadnost, vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju.
 Države članice trebale bi osuvremeniti sustave socijalne zaštite kako bi pružali djelotvornu, učinkovitu i odgovarajuću socijalnu zaštitu tijekom svih faza ljudskog života, promičući socijalnu uključenost i uzlaznu društvenu mobilnost, potičući sudjelovanje na tržištu rada i rješavajući nejednakosti, među ostalim osmišljavanjem poreznog sustava i sustava naknada. Modernizacijom sustava socijalne zaštite trebale bi se poboljšati njihova dostupnost, održivost, prikladnost i kvaliteta.
 Države članice trebale bi razviti i provesti preventivne i integrirane strategije s pomoću tri sastavnice aktivnog uključivanja: odgovarajućom potporom dohotku, uključivim tržištima rada i pristupom kvalitetnim uslugama. U okviru sustava socijalne zaštite trebalo bi osigurati pravo na primjeren minimalni dohodak za sve osobe koje nemaju dovoljno sredstava i promicati socijalnu uključenost poticanjem aktivnog sudjelovanja u društvu i na tržištu rada.
 Povoljne, pristupačne i kvalitetne usluge kao što su skrb za djecu, izvanškolska skrb, obrazovanje, osposobljavanje, stanovanje, zdravstvene usluge i dugotrajna skrb od ključne su važnosti za osiguravanje jednakih mogućnosti, uključujući za djecu i mlade. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti borbi protiv siromaštva, socijalne isključenosti, uključujući smanjenje siromaštva zaposlenih. Države članice trebale bi svim građanima osigurati pristup osnovnim uslugama, uključujući vodu, kanalizaciju, energiju, prijevoz, financijske usluge i digitalne komunikacije. Države članice trebale bi osigurati osobama kojima je potrebna pomoć i ugroženim osobama pristup primjerenom socijalnom stanovanju i pravo na primjerenu pomoć i zaštitu od deložacije. Beskućništvo treba zasebno razmotriti. Trebalo bi uzeti u obzir posebne potrebe osoba s invaliditetom.
 Države članice trebale bi osigurati pravo na pravovremen pristup cjenovno dostupnoj zdravstvenoj skrbi i dugotrajnoj skrbi dobre kvalitete, uz zadržavanje dugoročne održivosti.
 U kontekstu sve duljeg životnog vijeka i demografskih promjena, države članice trebale bi osigurati održivost i prikladnost mirovinskih sustava za žene i muškarce, jednake prilike za radnike i samozaposlene osobe oba spola u kontekstu stjecanja mirovinskih prava, među ostalim sustavima dopunskog mirovinskog osiguranja kako bi se osigurao dostojan život. Mirovinske reforme trebalo bi poduprijeti mjerama za produljenje radnog vijeka i pomicanje stvarne dobne granice za umirovljenje, kao što su ograničavanje ranog napuštanja tržišta rada i povećanje zakonske dobi za umirovljenje kako bi se uskladilo s očekivanim produljenjem životnog vijeka. Države članice trebale bi uspostaviti konstruktivan dijalog s relevantnim dionicima i omogućiti odgovarajuće postupno uvođenje reformi.
 (1)
 SL C 120, 26.4.2013, p. 1–6.