text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,24.4.2020
 COM(2020) 159 final
 2020/0064(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees transpordiühendusega seotud teatavate haldus- ja personaliküsimuste ning finantseeskirjade kehtestamise osas
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU SISU
 Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud piirkondlikus juhtimiskomitees võetav seisukoht seoses otsustega, mille piirkondlik juhtimiskomitee kavatseb võtta transpordiühenduse suhtes kohaldatavate reisi-, kuluhüvitus- ning finantseeskirjade ja -menetluste kohta.
 2.ETTEPANEKU TAUST
 2.1Transpordiühenduse asutamise leping
 Euroopa Liit on osaline transpordiühenduse asutamise lepingus, mida on kohaldatud ajutiselt alates 2017. aastast ja mis jõustus 1. mail 2019
 1
 .
 2.2Piirkondlik juhtimiskomitee
 Piirkondlik juhtimiskomitee on moodustatud transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 24 alusel ning see vastutab transpordiühenduse asutamise lepingu haldamise ja nõuetekohase rakendamise tagamise eest. Selleks annab piirkondlik juhtimiskomitee soovitusi ja võtab vastu otsuseid transpordiühenduse asutamise lepingus sätestatud juhtudel. Piirkondlik juhtimiskomitee teeb eelkõige järgmist:
 a) valmistab ette ministrite nõukogu töö;
 b) otsustab tehniliste komiteede moodustamise üle;
 c) annab soovitusi ja võtab vastu otsuseid vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingule;
 d) võtab uute ELi õigusaktide vastuvõtmise korral asjakohaseid meetmeid, eelkõige transpordiühenduse asutamise lepingu I lisa läbivaatamisega;
 e) määrab pärast ministrite nõukoguga konsulteerimist ametisse alalise sekretariaadi direktori;
 f) võib ametisse nimetada ühe või mitu alalise sekretariaadi asedirektorit;
 g) kehtestab alalise sekretariaadi suhtes kohaldatavad eeskirjad;
 h) võib teha otsuse eelarvesse tehtavate maksete läbivaatamise kohta;
 i) võtab vastu transpordiühenduse aastaeelarve;
 j) võtab vastu otsuse, milles täpsustatakse eelarve täitmise ning raamatupidamisarvestuse esitamise, auditeerimise ja kontrollimise menetlust;
 k) teeb otsuseid lepinguosaliste vahel tekkinud vaidluste kohta;
 l) võtab vastu üldpõhimõtted seoses transpordiühenduse asutamise lepingu alusel või selle raames moodustatud organite valduses olevate dokumentide kättesaadavusega;
 m) võtab vastu aastaaruanded, et anda ministrite nõukogule ülevaade üldvõrgu ellurakendamisest;
 n) määrab teatavate liidu õigusaktide puhul kindlaks tähtajad ja viisid, mida Kagu-Euroopa lepinguosalised peavad kõnealuste õigusaktide ülevõtmisel järgima.
 2.3Piirkondliku juhtimiskomitee kavandatavad aktid
 Piirkondlik juhtimiskomitee peab vastu võtma otsuseid transpordiühenduse personali reisieeskirjade, transpordiühenduse koosolekutele kutsutud välisekspertide kulude hüvitamise eeskirjade, transpordiühenduse eelarve täitmise korra ning raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise korra kohta.
 Kavandatavad otsused muutuvad lepinguosaliste jaoks siduvaks vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 25 lõikele 1.
 Eelarve ja finantseeskirjad
 Kuni transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktori ametisse nimetamiseni haldab eelarvet otseselt Euroopa Komisjon vastavalt piirkondlikult juhtimiskomiteelt saadud volitustele
 2
 ja kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjadega.
 Finantsalaste sise-eeskirjade vastuvõtmine võimaldab alalise sekretariaadi direktoril (kui ta on ametisse nimetatud) täita transpordiühenduse eelarvet kooskõlas transpordiühenduse asutamise lepingu artikliga 36.
 3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT
 Piirkondlikul juhtimiskomiteel on vaja need otsused vastu võtta transpordiühenduse asutamise lepingu rakendamiseks ja alalise sekretariaadi täieliku finantsautonoomia tagamiseks. Kuna liit on transpordiühenduse asutamise lepingu osaline, siis on vaja määrata kindlaks liidu seisukoht.
 4.ÕIGUSLIK ALUS
 4.1Menetlusõiguslik alus
 4.1.1 Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 3
 .
 4.1.2 Kohaldamine käesoleval juhul
 Piirkondlik juhtimiskomitee on lepinguga, täpsemalt transpordiühenduse asutamise lepinguga loodud organ.
 Aktid, mille piirkondlik juhtimiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artiklile 30 võib piirkondlik juhtimiskomitee kehtestada alalise sekretariaadi toimimise eeskirjad, eelkõige sekretariaadi töötajate töötingimuste kohta. Transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 35 alusel võib piirkondlik juhtimiskomitee võtta vastu otsuseid, millega täpsustatakse eelarve täitmise, raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise ning kontrollimise korda. Tulenevalt nende iseloomust ja arvestades piirkondliku juhtimiskomitee tegevust reguleerivat rahvusvahelist õigust, sisaldavad need eeskirjad elemente, mis mõjutavad transpordiühenduse asutamise lepingu osaliste ja seega ka liidu õiguslikku olukorda. Seega on nendel eeskirjadel õiguslik toime.
 Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda transpordiühenduse asutamise lepingu institutsioonilist raamistikku.
 Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2Materiaalõiguslik alus
 4.2.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, s.t peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Kavandatavad aktid on vajalikud transpordiühenduse asutamise lepingu nõuetekohaseks toimimiseks. Transpordiühenduse asutamise lepingu eesmärgid ning osad hõlmavad maantee-, raudtee- ja siseveetransporti, mis on hõlmatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 91, ning meretransporti, mis on hõlmatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikega 2. Tulenevalt kavandatava akti horisontaalsest laadist hõlmab see kõiki neid elemente.
 Seetõttu moodustavad esildatud otsuse materiaalõigusliku aluse järgmised sätted: Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2.
 4.3Järeldus
 Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 91 ja artikli 100 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.
 5. KAVANDATAVA AKTI AVALDAMINE
 Vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artikli 25 lõikele 2 avaldatakse piirkondliku juhtimiskomitee otsused Euroopa Liidu Teatajas.
 2020/0064 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees transpordiühendusega seotud teatavate haldus- ja personaliküsimuste ning finantseeskirjade kehtestamise osas
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 ja artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Liit allkirjastas transpordiühenduse asutamise lepingu vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2017/1937
 4
 . Leping kiideti Euroopa Liidu nimel heaks 4. märtsil 2019
 5
 ja see jõustus 1. mail 2019.
 (2)Vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu artiklitele 30 ja 35 võib piirkondlik juhtimiskomitee võtta vastu eeskirju transpordiühenduse alalise sekretariaadi töötajate töötingimuste ja eelarve täitmise ning raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise korra kohta.
 (3)Transpordiühenduse piirkondlik juhtimiskomitee (edaspidi „juhtimiskomitee“) võtab vastu otsuseid transpordiühenduse personali reisieeskirjade, transpordiühenduse koosolekutele kutsutud välisekspertide kulude hüvitamise eeskirjade, transpordiühenduse eelarve täitmise korra ning raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise korra kohta.
 (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel juhtimiskomitees võetav seisukoht, sest sellised otsused on vajalikud transpordiühenduse alalise sekretariaadi korralikuks toimimiseks ja neil on liidu jaoks õiguslikud tagajärjed,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Liidu nimel transpordiühenduse juhtkomitees võetav seisukoht on toetada selliste otsuste vastuvõtmist, mis käsitlevad transpordiühenduse personali reisieeskirju, transpordiühenduse koosolekutele kutsutud välisekspertide kulude hüvitamise eeskirju, transpordiühenduse eelarve täitmise korda ning raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise korda. Seisukoht põhineb juhtimiskomitee otsuste eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 NÕUKOGU 4. märtsi 2019. aasta OTSUS (EL) 2019/392 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta.
 (2)
 Transpordiühenduse piirkondliku juhtimiskomitee otsus nr 2019/1.
 (3)
 Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. oktoober 2014, Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (4)
 Nõukogu 11. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1937 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 278, 27.10.2017, lk 1).
 (5)
 NÕUKOGU 4. märtsi 2019. aasta OTSUS (EL) 2019/392 transpordiühenduse asutamise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,24.4.2020
 COM(2020) 159 final
 LISAD
 järgmise dokumendi juurde:
 ettepanek: nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel transpordiühenduse piirkondlikus juhtimiskomitees transpordiühendusega seotud teatavate haldus- ja personaliküsimuste ning finantseeskirjade kehtestamise osas
 I LISA
 EELNÕU:
 TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE
 OTSUS nr 2020/...,
 [kuupäev],
 transpordiühenduse töötajaid käsitlevate reisieeskirjade vastuvõtmise kohta
 TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,
 võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artikli 24 lõiget 1 ja artiklit 30,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Võetakse vastu transpordiühenduse reisieeskirjad.
 Piirkondliku juhtimiskomitee nimel
 eesistuja
 Transpordiühenduse reisieeskirjad
 1.Kohaldamisala
 1.1.Reisieeskirju kohaldatakse kõikide transpordiühenduse huvides toimuvate teenistuskohast väljuvate ametireiside suhtes.
 1.2.Eeskirju kohaldatakse kõikide transpordiühenduse töötajate suhtes, kelle suhtes kehtivad transpordiühenduse personalieeskirjad.
 2.Reisiload
 2.1.Enne ametireisile asumist tuleb saada luba, st reisitaotlus peab olema heaks kiidetud. Reisitaotluse kiidab kirjalikult heaks direktor või tema volitatud ametnik. Loa saamise taotluses tuleb direktorile esitada kõik üksikasjad, mida on vaja teadliku otsuse tegemiseks, näiteks järgmised asjaolud:
 –reisi eesmärk, koosoleku(te) toimumiskoht ning algusaeg ja lõpp;
 –reisi kestus vastavalt kasutatavale transpordivahendile ning edasi-tagasi reisi aeg ja marsruut, sealhulgas vajaduse korral kohalik transport;
 –majutus;
 –optimaalsel kulutõhususel põhinevad hinnangulised kaasnevad kulud.
 2.2.Töötaja/ametniku kohustus on saada vajalik luba enne ametireisi algust. Töötaja peab heakskiidetud reisitaotluse alles hoidma ja pärast lähetusest tagasitulekut lisama selle koos reisiaruandega lähetuskulude aruandele.
 2.3.Direktori reiside korral koostatakse eelnevalt I lisas esitatud vormis meelespea, mille direktor allkirjastab. Meelespeas märgitakse reisi põhjus ja selle kavandatav kestus. Direktor järgib käesolevate eeskirjadega ette nähtud ühtseid menetlusi.
 3.Transport teenistuskoha ja ametireisi sihtkoha vahel
 3.1.Tavaliselt on lubatud kõige kulutõhusam transpordiliik, sõltuvalt reisi eesmärgist ja kestusest.
 3.2.Lennureis toimub kõige otsemat marsruuti mööda madalaima võimaliku hinnaga. Kui reisikuupäevad viitavad nädalavahetuse lisamisele APEX-soodushinna
 1
 saamiseks, on töötajal õigus täiendavale päevarahale, tingimusel et APEX-soodushind on madalaim olemasolev piletihind ja lõppkokkuvõttes on võimalik kulusid kokku hoida.
 3.3.Raudteetranspordi tavanorm on teine klass kuni 200 km pikkuse vahemaa puhul ja esimene klass sellest pikema vahemaa puhul.
 3.4.Kui lennu- või raudteetransporti ei ole võimalik kasutada või need ei ole kulutõhusad, võib sõita bussi või autoga.
 3.5.Kui autoreis on lubatud, soovitatakse töötajal kasutada transpordiühenduse pakutavaid autorenditeenuseid. Transpordiühendus tagab suurima võimaliku kindlustuskatte. Kui kindlustusega kõike riske ei kaeta, katab need transpordiühendus. Transpordiühendus ei vastuta juhul, kui kindlustus ei kata kahju, kaotust või vargust.
 3.6.Erandkorras võib lubada kasutada isiklikku sõiduautot. Sel juhul hüvitatakse töötajale kulud summas, mis vastab asjakohase klassi rongipileti maksumusele vastavalt punktile 3.3. Kui autoga reisib rohkem kui üks töötaja, hüvitatakse kulud ainult auto omanikule. Eraauto kasutamisel ei võta transpordiühendus vastutust kolmandate isikute nõuete, autole tekitatud kahju ega autosse jäetud isiklike esemete kadumise või varguse eest.
 3.7.Töötajatel on lubatud lisada erasihtkohti ametireisi marsruuti üksnes juhul, kui direktor on selleks nõuetekohaselt loa andnud. Kui erasihtkoha lisamise tõttu kulud suurenevad, peab töötaja maksma ametireisi marsruudi ja muudetud marsruudi hinna vahe.
 4.Piletite ostmine
 4.1.Reiside broneerimisega tegeleb tsentraliseeritult transpordiühenduse alalise sekretariaadi haldusosakond.
 4.2.Majanduslikult kõige soodsama piletihinna saamiseks peavad töötajad teatama oma reisivajadused võimalikult varakult.
 4.3.Haldusosakond saadab heakskiidetud reisitaotluse volitatud reisibüroole ja tagastab selle hiljem reisijale. Transpordiühendus annab reisibüroole korralduse mitte väljastada ega kätte anda pileteid enne, kui on heakskiidetud reisitaotluse faksiga kätte saanud. Sama menetlust kohaldatakse rongipiletite suhtes. Kui reisibüroo kaudu ei ole võimalik saada rongipileteid, võivad töötajad osta rongipiletid ise ja need hüvitatakse hüvitamistaotluse esitamisel.
 5.Reisikulud
 Transpordiühendus maksab kinni või hüvitab tõendavate dokumentide alusel järgmised reisikulud:
 –transpordikulud, sh transport lennujaama või muusse saabumis- või väljumiskohta või sealt tagasi (nt hotell, muu elukoht, koosoleku toimumise koht, transpordiühenduse alalise sekretariaadi ruumid);
 –päevaraha;
 –muud reisiga otseselt seotud ja koos reisitaotlusega heaks kiidetud kulud (nt ülemäärane pagas, viisakulud, konverentside ja seminaride registreerimistasud jne).
 6.Transport teenistuskohast lennujaamadesse, sadamatesse ja rongijaamadesse ning tagasi
 Üldjuhul peaksid töötajad kasutama ühistransporti. Põhjendatud juhul võib direktor siiski anda loa taksosõiduks, eelkõige juhul, kui kaks või rohkem lähetusele suunduvat töötajat sõidavad ühe ja sama taksoga, kui puuduvad muud ühistranspordivõimalused või kui sõidetakse enne kella 8 hommikul või pärast kella 9 õhtul. Asjaomased kulud hüvitatakse tõendavate dokumentide esitamisel. Põhjendatud juhul võib lubada kasutada erasõidukit. Sel juhul hüvitatakse parkimistasud (lennu- või rongijaamas või sadamas) üksnes tõendavate dokumentide esitamisel.
 7.Transport ametireisi toimumise kohas
 Üldjuhul tuleks kasutada ühistransporti. Taksot võib siiski kasutada, kui ühistransport ei ole asjakohane (näiteks julgeolekukaalutlustel). Direktor tunnistab seda asjaomase töötaja kulude hüvitamise taotluse allkirjastamisel. Kulud hüvitatakse tõendavate dokumentide esitamisel.
 8.Tühistamine ja muutmine enne väljumist
 Kui ametireis tühistatakse või seda muudetakse, peab töötaja tegema järgmist:
 –viivitamata teatama sellest direktorile ja haldusosakonnale ning esitama põhjused;
 –viivitamata tühistama või ümber broneerima volitatud reisibüroo väljastatud piletid ja broneeringud kirjalikult, isegi kui neid ei hüvitata;
 –võtma vajalikke meetmeid iseseisvalt muud moodi omandatud piletite tühistamiseks või ümberbroneerimiseks;
 –viivitamata tühistama hotelli- ja autorendibroneeringud kirjalikult või neid muutma;
 –koostama tühistamisega/muutmisega kaasnenud kulude aruande.
 Transpordiühendus katab tühistamis- ja ümberbroneerimiskulud, olenemata kasutatud broneerimisviisist.
 9.Pikendamine
 Ametireisi võib ettenägematute asjaolude tõttu olla vaja pikendada. Kui lähetuskorralduses algselt märgitud reisikestust pikendatakse ja sellega kaasnevad lisakulud, tuleb see märkida reisikulude hüvitamise taotlusesse (vt punkt 15).
 10.Katkestamine
 Ametireisi võib katkestada teenistusvajaduste, vääramatu jõu või tõsiste isiklike põhjuste tõttu, mida direktor on tunnustanud. Katkestuse peab direktor eelnevalt heaks kiitma, välja arvatud äärmiselt pakilistel juhtudel või kui direktoriga ei ole võimalik ühendust võtta. Kõik kulud, mis tulenevad direktori poolt eespool nimetatud põhjustel heaks kiidetud katkestusest, katab transpordiühendus ja need hüvitatakse ametireisi osana.
 11.Isiklikel põhjustel tehtud muudatused
 Ametireisil olevatel töötajatel võib lubada isiklikel põhjustel kohandada sõiduplaani, majutust või transpordikorraldust. Sel juhul peavad nad loa saamise taotlusele lisama kavandatud kulude ja nende kulude võrdluse, mis oleksid tekkinud ilma selliste muudatusteta. Võrdlus tuleb koostada sama aja kohta, kasutades üht reisi korraldamiseks valitud meetoditest ja võttes aluseks sarnased tingimused. Isik, kes reisile läheb, vastutab otse ja isiklikult (temale haldusosakonna poolt teada antud viisil):
 –mis tahes lisakulude
 2
 eest, mis tulenevad isiklikel põhjustel tehtud muudatustest, sh väljasõit mõnest muust kohast ja/või saabumine mõnda muusse kohta, kui võrdlus näitab lähetuse kulude suurenemist;
 –võrdluse koostamise tasu eest, kui võrdluse tegi reisibüroo.
 12.Päevaraha
 12.1.Päevaraha hõlmab majutus- ja toitlustuskulu, lisakulu ning muid kaasnevaid kulusid.
 12.2.Kohaldatakse ELi rahastatavate välisabilepingute jaoks ette nähtud päevaraha uusimaid määrasid
 3
 .
 Kohaldatakse selle koha määra, kus töötaja ööbib. Täies ulatuses päevaraha makstakse alates päevast, mil reis algab. Päevaraha ei maksta päeva eest, mil reis lõppes, st päevaraha makstakse reisil ööbitud päevade arvu järgi.
 12.3.Direktor võib erandkorras ja igal üksikjuhul eraldi heaks kiita suurema hüvitissumma, kui reisijal palutakse viibida eelnevalt kindlaksmääratud hotellis, mille toa maksumusele kuluks 60 % või rohkem päevaraha määrast. Sel juhul hüvitatakse majutuskulud asjaomase arve esitamisel. Igal juhul tuleb suurema hüvitissumma taotlemise asjaolusid reisitaotluses kirjeldada ja need peavad olema heaks kiidetud enne reisi algust.
 12.4.Päevaraha vähendatud määrasid kohaldatakse juhul,
 12.4.1.kui reisimine ei hõlma ööbimist:
 –50 % ulatuses vastava sihtkoha päevarahast, kui reis kestab kaheksa või enam tundi;
 –35 % ulatuses päevarahast, kui reis kestab alla kaheksa, kuid üle viie tunni;
 –kuni viie tunnise (kaasa arvatud) reisi eest makstakse päevaraha 20 % ulatuses,
 12.4.2.kui reisija majutus on tasuta:
 –50 % ulatuses vastava sihtkoha päevarahast,
 12.4.3.kui reisimine hõlmab öiseid mandritevahelisi lende või rongisõite:
 –50 % ulatuses vastava sihtkoha päevarahast,
 12.4.4.kui reisijale pakutakse tasuta eineid (hommikusöök, lõuna ja/või õhtusöök):
 –iga tasuta söögikorra kohta vähendatakse päevaraha 10 % võrra,
 12.4.5.kui reisija majutus ja toitlustamine on tasuta:
 –20 % ulatuses vastava sihtkoha päevarahast.
 12.5.Kui reisitakse vastuvõtjariigis (Serbias), siis kohaldatakse vastuvõtjariigi päevaraha määra. Päevaraha vähendamisel Serbia reiside korral kohaldatakse samu eeskirju kui välisreiside korral.
 12.6.Kui ürituse korraldaja kannab kõik kulud, kohaldatakse päevaraha arvutamisel eespool kirjeldatud korda.
 12.7.Päevaraha ei maksta reisi selle osa eest, mida muudeti vastavalt punktile 11 (isiklikel põhjustel tehtud muudatused).
 13.Reisikulude ettemaksed
 13.1.Reisija asjakohase taotluse korral teeb transpordiühendus ametireisi kuludeks ettemakse, mis moodustab kuni 80 % reisiga seotud päevarahadest. Ettemakse taotlus tuleb esitada vähemalt 4 tööpäeva enne väljumispäeva.
 13.2.Kõik ettemaksena makstud summad arvatakse tagasimakstavatest lähetuskuludest maha. Kui ettemaksena tehtud summa ületab lähetuse tegelikke kulusid, peetakse ülemakstud summa ühekordse maksena kinni lähetusel käinud isikule tehtavast järgmisest palgamaksest. Kui töötajale on tehtud ettemakse lähetuse eest, mis hiljem tühistatakse, siis arvestatakse ettemaksuna makstud summa automaatselt järgmisest palgamaksest maha.
 14.Reisiaruanded
 Ametireisil käinud töötaja peab esitama lühikese reisiaruande ühe nädala jooksul pärast tööle naasmist. Selle allkirjastab lähetuste eest vastutav isik, see lisatakse hüvitamistaotlusele ning saadetakse direktorile ja vajaduse korral asjaomastele töötajatele.
 15.Reisikulude hüvitamine
 15.1.Reisiaruandele lisatud reisikulude hüvitamise taotlus, reisiluba ja muud vajalikud dokumendid tuleb esitada haldusosakonnale ja direktorile ühe nädala jooksul pärast tööle naasmist, olenemata ettemakse tegemisest. Hotelli, toidu ega muude kulude arveid ei pea lisama, sest kehtestatud päevaraha on nende kulude kindlasummaline hüvitis.
 15.2.Kui töötaja on saanud ettemaksu ja ei esita vastavat hüvitamistaotlust ettenähtud ajavahemiku jooksul, arvestatakse ettemaks tema järgmisest palgamaksest maha. Mahaarvestatud reisi ettemaks hüvitatakse üksnes juhul, kui esitatakse hüvitamistaotlus.
 16.Töötajate kohustused ja vastutus
 Töötaja vastutab kõigi reisi planeerimise käigus, reisil olles ja reisiaruannet koostades tehtud avalduste korrektsuse ja täielikkuse eest. Ilma et see piiraks transpordiühenduse personalieeskirjades sätestatut, vastutab töötaja mis tahes põhjendamatuna tunduva summa või eksimuse eest.
 Töötaja peab ametireise tehes järgima transpordiühenduse personalieeskirjades sätestatud üldiseid tööeeskirju. Töötajalt oodatakse kutse-eetika standardite järgimist ja igakülgset sõltumatust.
 17.Kontrollimeetmed
 Transpordiühendus säilitab reisiloaga seonduvaid andmeid ja dokumente, samuti reiside kavandamise ja korraldamisega seotud dokumente ning tõendeid tasumisele kuuluvatest summadest viis aastat.
 Kohaldatakse transpordiühenduse finantseeskirju ja auditeerimiskorda.
 18.Lõppmärkused
 Käesolevaid reisieeskirju hakatakse kohaldama piirkondlikus juhtimiskomitees vastuvõtmise päevale järgneval päeval.
 I-B LISA
 MEELESPEA
 transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktori
 ametireisi jaoks
 Täidetakse ja allkirjastatakse enne reisile asumist:
 REISI EESMÄRK
 SIHTKOHT
 REISILE ASUMISE KUUPÄEV
 TAGASITULEKU KUUPÄEV
 MARSRUUT
 MAJUTUS
 ÜHENDATUD ERAREISIGA
 □ ei
 □ jah:
 □ erareisiga ühendatud reisi maksumus: ..........
 □ reisikulud ilma erareisikuludeta ........
 HINNANGULISED KULUD
 MÄRKUSED
 Allkiri:
 Kuupäev:
 Täidetakse ja allkirjastatakse reisilt tagasi tulles:
 LÕPPKULUD
 Reisikulud:
 Päevarahad:
 Muu:
 KULUD KOKKU:
 KAS REISI EESMÄRK SAAVUTATI?
 JAH/EI
 MÄRKUSED:
 Allkiri:
 Kuupäev:
 II LISA
 EELNÕU:
 TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE
 OTSUS nr 2020/...,
 [kuupäev],
 millega võetakse vastu kulude hüvitamise eeskirjad nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on koosolekule kutsutud eksperdina
 TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,
 võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artikli 24 lõiget 1 ja artiklit 35,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Võetakse vastu kulude hüvitamise eeskirjad nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on koosolekule kutsutud eksperdina.
 Piirkondliku juhtimiskomitee nimel
 eesistuja
 Kulude hüvitamise eeskirjad nende isikute puhul, kes ei kuulu transpordiühenduse alalisse sekretariaati ja on koosolekule kutsutud
 eksperdina
 ARTIKKEL 1
 1.Käesolevaid eeskirju kohaldatakse järgmiste isikute suhtes:
 (a)kõik transpordiühendusse mittekuuluvad isikud, kes on kutsutud esitama konkreetset erialast arvamust mõnes komitees või töörühmas, olenemata sellest, kus komitee või töörühma koosolek toimub;
 (b)eksperdina transpordiühenduse koosolekule kutsutud puudega isiku saatmise eest vastutavad isikud.
 2.Eksperdid võivad olla erasektori või valitsuse tasandi eksperdid:
 (a)erasektori eksperdid on isikud, kes esindavad kodanikuühiskonda või töötavad mõne eraorganisatsiooni heaks ning on kutsutud transpordiühenduse koosolekule esitama oma isiklikke teadmisi või esindama oma organisatsiooni konkreetses valdkonnas, kuid ei kaitse konkreetse riigi huve;
 (b)valitsuse tasandi eksperdid on isikud, kes on kutsutud riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse esindajana mõnest ELi liikmesriigist või Kagu-Euroopa osalisriigist või kelle mõni eespool nimetud asutus on selleks volitanud.
 ARTIKKEL 2
 Transpordiühenduse alaline sekretariaat ei vastuta mis tahes materiaalse, mittemateriaalse või füüsilise kahju eest, mida kutsutud ekspert või puudega eksperti saatev isik reisil koosoleku toimumise kohta või seal viibimise ajal kannab, välja arvatud juhul, kui selline kahju on otseselt omistatav transpordiühenduse alalisele sekretariaadile.
 Eelkõige ei vastuta transpordiühendus õnnetuste eest, millega on seotud eksperdid, kes kasutavad koosolekule sõitmiseks oma transpordivahendeid.
 ARTIKKEL 3
 1.Kõigil ekspertidel on õigus sõidukulude hüvitamisele kutses märgitud kohast (töökoha või kodune aadress) koosoleku toimumise kohta, eeldusel et kasutatud on vahemaad silmas pidades kõige sobivamat transpordivahendit. Üldiselt on selleks alla 400 km pikkuse reisi korral (üks suund, vastavalt ametlikule vahemaale raudteemarsruudil) rongireis esimeses klassis ja üle 400 km pikkuse vahemaa korral lennureis turistiklassis. Kui lennureis sisaldab lendu, mis kestab 4 tundi või kauem, hüvitatakse äriklassi pileti maksumus.
 2.Transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor püüab eelkõige tagada, et koosolekud korraldatakse nii, et eksperdid saaksid kasutada kõige soodsamaid sõiduhindu. Erilise rangusega kontrollib transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor ebaharilikult kallite lennukulude hüvitamise taotlusi. Tal on õigus teostada vajalikku kontrolli ja nõuda eksperdilt kontrolli jaoks vajalikke tõendeid. Samuti on tal põhjendatud juhtudel õigus vähendada hüvitist eksperdi töö- või elukohast koosoleku toimumise paika toimuva tavapärase reisi maksumuseni.
 3.Reisikulud hüvitatakse reisidokumentide originaalide esitamisel: nendeks on piletid ja arved või interneti teel tehtud broneeringute korral elektroonilise broneeringu väljatrükk ja pardakaardid lennu sihtkohta. Esitatud dokumentidel peab kajastuma kasutatud reisijaklass, reisi aeg ja makstud summa.
 4.Isikliku autoga reisimise kulud hüvitatakse samade määrade alusel nagu esimese klassi rongipilet.
 5.Kui marsruudil puudub raudteeühendus, hüvitatakse isikliku autoga reisimine vastavalt määrale 0,22 eurot kilomeetri kohta.
 6.Taksoarveid ei hüvitata.
 ARTIKKEL 4
 1.Iga koosolekupäeva kohta makstakse kindlasummalist päevaraha, et katta kõik koosolekukohas tekkivad kulud, sealhulgas näiteks söögi ja kohaliku transpordi (buss, tramm, metroo, takso, parkimine, kiirteemaksud jne) kulud ning reisi- ja õnnetusjuhtumikindlustus.
 2.Päevaraha suurus on 92,00 eurot.
 3.Kui kutses nimetatud reisi alguspunkt asub koosoleku toimumise kohast 100 km kaugusel või lähemal, vähendatakse päevaraha 50 % võrra.
 4.Ekspertidel, kes peavad veetma ühe või mitu ööd koosoleku toimumise kohas, sest koosoleku ajad ei sobitu lennu- või rongiaegadega,
 4
 on õigus ka majutustoetusele. Majutustoetuse suurus on 100,00 eurot öö kohta. Ööde arv ei tohi ületada koosolekupäevade arvu + üks päev.
 5.Erandkorras võib maksta täiendavat majutustoetust ja/või päevaraha, kui viibimisaja pikendamine võimaldab eksperdil saada seoses transpordiga hinnasoodustust, mis ületab nimetatud toetuse ja/või päevaraha summa.
 6.Kui tegemist on väga kõrgetasemelise eksperdiga, võib päevaraha ja/või majutustoetust transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktori põhjendatud otsuse alusel suurendada 50 % võrra.
 ARTIKKEL 5
 Kui artiklis 4 sätestatud hüvitis on puudega eksperdi kõiki tema puudest tulenevaid kulusid või teda saatva isikuga seotud kulusid arvesse võttes selgelt ebapiisav, hüvitatakse kulud transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktori nõudmise korral esitatud tõendavate dokumentide alusel.
 ARTIKKEL 6
 1.Kui koosolekukutses ja koosoleku korraldamise taotluses ei ole ette nähtud teisiti, on erasektori ekspertidel õigus saada päevaraha koosoleku iga päeva eest ja vajaduse korral majutustoetust tingimusel, et nad on esitanud kirjaliku kinnituse, et nad ei saa sama koosoleku külastuse eest samalaadset hüvitist või samalaadseid hüvitisi mõnelt teiselt institutsioonilt. Transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor tagab, et koosolekukutse ja koosoleku korraldamise taotluse sisu on kooskõlas.
 2.Valitsuse tasandi eksperdid saavad päevaraha koosoleku iga päeva eest ja vajaduse korral majutustoetust tingimusel, et nii on ette nähtud komitee või töörühma kodukorras ja nad on esitanud kirjaliku kinnituse, et nad ei saa sama koosoleku külastuse eest samalaadset hüvitist või samalaadseid hüvitisi oma asutuse haldusosakonnalt.
 3.Transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor võib põhjendatud otsusega ja tõendavate dokumentide esitamise alusel lubada, et hüvitatakse kulud, mida kutsutud eksperdid on pidanud kandma seoses kirjalikult saabunud erijuhistega.
 4.Kõik reisi- ja majutuskulude hüvitamise ja/või päevaraha maksed kantakse ühele ja samale pangakontole.
 5.Valitsuse tasandi ekspertide kuluhüvitised makstakse valitsuse, mõne ministeeriumi või avalik-õigusliku asutuse nimel olevale kontole välja arvatud juhul kui valitsus, ministeerium või avalik-õiguslik asutus on teinud erandi.
 ARTIKKEL 7
 1.Koosolekul osalevate ekspertide maksimaalne arv, olenemata sellest, kas neil on õigus saada kuluhüvitisi või mitte, on üks ekspert Kagu-Euroopa osalisriigi ja ELi liikmesriigi kohta valitsuse tasandi ekspertide korral ja erasektori ekspertide arv peab olema võrdne valitsuse tasandi ekspertide arvuga.
 2.Juhul kui mitu komiteed või töörühma korraldavad ühise koosoleku, võib transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor sellest eeskirjast kõrvale kalduda, tehes põhjendatud otsuse.
 ARTIKKEL 8
 1.Maksekorraldus koostamisel on aluseks kulude hüvitamise taotlus, mille ekspert ning eksperdi kohalviibimise tõendamise eest vastutav koosoleku sekretär on nõuetekohaselt täitnud ja allkirjastanud.
 2.Eksperdid peavad esitama koosoleku sekretärile kulude hüvitamiseks vajalikud dokumendid kirja, faksi või e-kirja teel, millel märgitud kuupäev ei ole hilisem kui 30 päeva koosoleku lõpust.
 3.Transpordiühenduse alaline sekretariaat hüvitab ekspertide kulud 30 kalendripäeva jooksul.
 4.Kui lõikes 2 sätestatud tingimusi ei täideta, ei ole transpordiühendus kohustatud reisikulusid hüvitama ega päevaraha või muid toetusi maksma, välja arvatud juhul, kui ekspert esitab nõuetekohase põhjenduse, mille transpordiühenduse alalise sekretariaadi direktor on põhjendatud otsusega heaks kiitnud.
 ARTIKKEL 9
 1.Reisikulud hüvitatakse eurodes võimaluse korral koosoleku päeval kehtiva vahetuskursi alusel.
 2.Päevaraha ja vajaduse korral majutustoetus makstakse välja eurodes koosoleku päeval kehtiva kindla summa ulatuses.
 III LISA
 EELNÕU:
 TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIKU JUHTIMISKOMITEE
 OTSUS nr 2020/...,
 [kuupäev],
 transpordiühenduse suhtes kohaldatava eelarve täitmise ning raamatupidamisarvestuse esitamise ja auditeerimise korra kohta
 TRANSPORDIÜHENDUSE PIIRKONDLIK JUHTIMISKOMITEE,
 võttes arvesse transpordiühenduse asutamise lepingut, eriti selle artikli 24 lõiget 1 ja artiklit 35,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Võetakse vastu transpordiühenduse suhtes kohaldatavad finantseeskirjad ja auditeerimiskord.
 Piirkondliku juhtimiskomitee nimel
 eesistuja
 III LISA
 SISUKORD
 TITLE I: SUBJECT MATTER
 TITLE II: OBLIGATIONS OF THE PARTIES
 TITLE III: BUDGETARY PRINCIPLES
 CHAPTER 1 PRINCIPLE OF UNITY AND BUDGETARY ACCURACY
 CHAPTER 2 PRINCIPLE OF ANNUALITY
 CHAPTER 3 PRINCIPLE OF EQUILIBRIUM
 CHAPTER 4 PRINCIPLE OF UNIT OF ACCOUNT
 CHAPTER 5 PRINCIPLE OF UNIVERSALITY
 CHAPTER 6 PRINCIPLE OF SPECIFICATION
 CHAPTER 7 PRINCIPLE OF SOUND FINANCIAL MANAGEMENT
 CHAPTER 8 PRINCIPLE OF TRANSPARENCY
 CHAPTER 9 INTERNAL CONTROL OF BUDGET IMPLEMENTATION
 TITLE IV: BUDGET COMMITTEE
 TITLE V: IMPLEMENTATION OF THE BUDGET
 CHAPTER 1 GENERAL PROVISIONS
 CHAPTER 2 FINANCIAL ACTORS
 CHAPTER 3 LIABILITY OF THE FINANCIAL ACTORS
 CHAPTER 4 REVENUE OPERATIONS
 CHAPTER 5 EXPENDITURE OPERATIONS
 TITLE VI: PROCUREMENT
 TITLE VII: PRESENTATION OF THE ACCOUNTS AND ACCOUNTING
 CHAPTER 1 PRESENTATION OF THE ACCOUNTS
 CHAPTER 2 ACCOUNTING
 CHAPTER 3 PROPERTY INVENTORIES
 TITLE VIII: EXTERNAL AUDIT AND DISCHARGE
 CHAPTER 1 EXTERNAL AUDIT
 TITLE IX: TRANSITIONAL AND FINAL PROVISIONS
 I JAOTIS
 REGULEERIMISESE
 Artikkel 1
 Käesolevate eeskirjadega kehtestatakse kooskõlas transpordiühenduse asutamise lepingu (edaspidi „asutamisleping“)
 5
 artikliga 35 transpordiühenduse eelarve täitmise kord.
 II JAOTIS
 LEPINGUOSALISTE KOHUSTUSED
 Artikkel 2
 1.Lepinguosalised kannavad 75 % transpordiühendusele tehtavast sissemaksest üle hiljemalt iga aasta 31. märtsiks. Ülejäänud 25 % oma sissemaksest kannavad lepinguosalised üle hiljemalt iga aasta 30. juuniks.
 2.Lepinguosaliste sissemaksed transpordiühendusele tuleb teha eurodes.
 3.Transpordiühendus maksab oma makseteenuse osutaja nõutavad ülekandetasud ja lepinguosalised maksavad oma makseteenuse osutaja nõutavad ülekandetasud.
 III JAOTIS
 EELARVEPÕHIMÕTTED
 Artikkel 3
 Transpordiühenduse eelarvet (edaspidi „eelarve“) täidetakse kooskõlas eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise ning läbipaistvuse põhimõtetega, nagu need on sätestatud käesolevates eeskirjades.
 1. PEATÜKK
 EELARVE ÕIGSUSE PÕHIMÕTE
 Artikkel 4
 Kulukohustusi, mis ületavad heakskiidetud assigneeringuid, ei tohi võtta ega heaks kiita.
 2. PEATÜKK
 AASTASUSE PÕHIMÕTE
 Artikkel 5
 Halduskulud, mis tulenevad lepingutest, mis hõlmavad eelarveaastast kaugemale ulatuvaid ajavahemikke kas tulenevalt kohalikest tavadest või seadmete tarnimisest, kantakse selle eelarveaasta eelarvesse, mil kulud kantakse.
 Artikkel 6
 1.Asjakohaseks eelarveaastaks eelarves kinnitatud assigneeringuid võib kasutada üksnes kõnealusel eelarveaastal makstavate kulukohustuste ja eelmistesse eelarveaastatesse ulatuvatest kulukohustustest tulenevate võlgnevuste katteks.
 2.Kulukohustuste assigneeringud kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamisarvestuses kuni sama aasta 31. detsembrini võetud juriidiliste kohustuste põhjal.
 3.Maksete assigneeringud kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamisarvestusse maksete alusel, mille peaarvepidaja on teinud kõnealuse eelarveaasta 31. detsembriks.
 4.Raamatupidamisarvestuses tuleb kajastada varasematest eelarveaastatest üle kantud assigneeringuid.
 3. PEATÜKK
 TASAKAALU PÕHIMÕTE
 Artikkel 7
 Transpordiühendus ei võta laenu.
 4. PEATÜKK
 ARVESTUSÜHIKU PÕHIMÕTE
 Artikkel 8
 Eelarvet täidetakse eurodes ning raamatupidamisaruandlus toimub eurodes. Rahavoogude haldamise eesmärgil on transpordiühenduse alalisel sekretariaadil siiski lubatud teha tehinguid muudes vääringutes.
 5. PEATÜKK
 KÕIKEHÕLMAVUSE PÕHIMÕTE
 Artikkel 9
 1.Maksenõuetest, arvetest või tasaarveldusteatistest võib enne nende netosummas maksmiseks esitamist teha järgmised mahaarvamised:
 (a)lepinguosalistele, sealhulgas hankelepingute osalistele määratud trahvid;
 (b)põhjendamatult makstud summade korrigeerimised, mida võib teha mahaarvamisena sama liiki uuest maksest samale maksesaajale, mis tehakse sellel eelarveaastal ning sellest jaotisest, peatükist ja artiklist, mille arvelt ülemäärane makse tehti ja mille tõttu tuleb teha vahemakse või lõppmakse.
 2.Arvetes või maksenõuetes sisalduvaid hinnaalandusi, tagasimakseid ja maksevähendeid ei registreerita transpordiühenduse tuluna.
 3.Negatiivne saldo kantakse eelarvesse kuluna.
 6. PEATÜKK
 SIHTOTSTARBELISUSE PÕHIMÕTE
 Artikkel 10
 1.Direktor võib kasutada konkreetsele eelarvereale eraldatud assigneeringuid muu eelarverea eraldiste katteks, kui asjaomase eelarve vastu võtnud piirkondliku juhtimiskomitee otsus seda võimaldab ning lubatud aeg ei ole möödas.
 2.Direktor teavitab piirkondlikku juhtimiskomiteed oma otsusest seitsme päeva jooksul pärast lõike 1 kohase otsuse tegemist.
 7. PEATÜKK
 USALDUSVÄÄRSE FINANTSHALDUSE PÕHIMÕTE
 Artikkel 11
 4.Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, mis hõlmab säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtteid.
 5.Säästlikkuse põhimõte tähendab, et vahendid, mida transpordiühendus oma tegevuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ning et nende kogus ja kvaliteet on sobivad ja nende hind võimalikult soodne.
 6.Tõhususe põhimõte tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.
 7.Tulemuslikkuse põhimõte tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist. Neid tulemusi hinnatakse.
 8. PEATÜKK
 LÄBIPAISTVUSE PÕHIMÕTE
 Artikkel 12
 8.Eelarvet täidetakse ja raamatupidamisaruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.
 9.Eelarve ja paranduseelarved avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul transpordiühenduse alalise sekretariaadi veebisaidil.
 9. PEATÜKK
 EELARVE TÄITMISE SISEKONTROLL
 Artikkel 13
 1.Transpordiühenduse eelarve täitmisel rakendatakse tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli.
 2.Transpordiühenduse eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi, mis on loodud selleks, et tagada piisav kindlus järgmiste eesmärkide saavutamiseks:
 (a)tegevuse tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus;
 (b)aruandluse usaldusväärsus;
 (c)vara ja teabe säilimine;
 (d)pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine ning pettuste ja eeskirjade eiramise kõrvaldamise suhtes võetavad järelmeetmed;
 (e)raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide piisav juhtimine, arvestades programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.
 3.Tulemuslik ja tõhus sisekontroll põhineb parimatel rahvusvahelistel tavadel ja hõlmab eelkõige määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 36 lõigetes 3 ja 4 sätestatud elemente, võttes arvesse transpordiühenduse struktuuri ja suurust, talle usaldatud ülesannete laadi, asjaomaseid summasid ning finants- ja tegevusriske.
 IV JAOTIS
 EELARVEKOMITEE
 Artikkel 14
 1.Käesolevaga asutatakse eelarvekomitee.
 2.Eelarvekomitee nõustab direktorit transpordiühenduse tegevuse finantsjuhtimise alal.
 3.Eelarvekomitee võib anda aru piirkondlikule juhtimiskomiteele ning esitada eelarvealaseid ja võimalike eelarvet mõjutavate asjaolude alaseid soovitusi.
 4.Lõikes 2 kirjeldatud ülesannete täitmiseks antakse eelarvekomiteele kogu vajalik teave või selgitused eelarve ja seda mõjutavate asjaolude kohta.
 Artikkel 15
 1.Eelarvekomiteesse kuulub üks liige igast Kagu-Euroopa lepinguosalisest riigist ja kaks Euroopa Liitu esindavat liiget, keda esindab Euroopa Komisjon.
 2.Eelarvekomitee koosolekuid juhatab Euroopa Komisjoni esindaja. Koosoleku juhataja võib nimetada asejuhataja.
 3.Eelarvekomitee tuleb korralisteks koosolekuteks kokku vähemalt kaks korda aastas. Lisaks tuleb komitee kokku koosoleku juhataja initsiatiivil või vähemalt ühe kolmandiku komiteeliikmete taotlusel.
 4.Eelarvekomitee võtab vastu oma kodukorra. Soovitused võib vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Eelarvekomitee otsused tehakse lihthäälteenamusega, mille hulka kuulub Euroopa Liidu esindaja poolthääl. Kui hääled jagunevad võrdselt, on otsustav hääl Euroopa Liidu esindajal.
 5.Transpordiühenduse alaline sekretariaat pakub eelarvekomiteele haldustuge.
 6.Alalise sekretariaadi esindaja osaleb eelarvekomitee koosolekutel ilma hääleõiguseta.
 V JAOTIS
 EELARVE TÄITMINE
 1. PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 16
 Eelarvevahendite käsutaja ülesandeid täidab direktor.
 Artikkel 17
 Direktor võib anda eelarve täitmisega seotud volitused alalise sekretariaadi töötajatele. Volitatud isikud võivad tegutseda ainult neile selgesõnaliselt antud volituste piires ning käesolev otsus on neile siduv. Direktor saadab käesoleva artikli alusel tehtud mis tahes volitamisotsuse koopia piirkondlikule juhtimiskomiteele.
 Artikkel 18
 1.Kõikidel käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel on keelatud võtta eelarve täitmisega seotud meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu transpordiühenduse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane osaleja hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale asutusele.
 2.Huvide vastuolu on siis, kui eelarve täitmises osaleja või audiitori ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, eraelu, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest toetusesaaja või lepinguosalisega.
 3.Lõikes 1 nimetatud pädev asutus on asjaomase töötaja vahetu ülemus. Kui asjaomaseks töötajaks on direktor, on pädev asutus piirkondlik juhtimiskomitee.
 Artikkel 19
 Tehnilise kompetentsusega seotud ülesanded ning haldus-, ettevalmistus- või lisatoimingud, mis ei hõlma avaliku võimu teostamist ega diskretsiooniõiguse kasutamist, võib lepinguga anda välistele üksustele või asutustele, kui see osutub möödapääsmatuks.
 2. PEATÜKK
 FINANTSJUHTIMISES OSALEJAD
 1. jagu
 Ülesannete lahususe põhimõte
 Artikkel 20
 Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud ja neid ei või omavahel ühendada.
 2. jagu
 Eelarvevahendite käsutaja
 Artikkel 21
 1.Eelarvevahendite käsutaja vastutab tulude ja kulude haldamise eest.
 2.Kulude haldamisel võtab eelarvevahendite käsutaja eelarvelisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendab vastavalt käesoleva otsuse asjakohastele sätetele kulusid ja kinnitab makseid ning tegeleb assigneeringute kasutamisega.
 3.Tulude haldamine hõlmab saadaolevate summade eelarvestuste koostamist, sissenõutavate nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljastamist. See hõlmab vajaduse korral ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.
 4.Eelarvevahendite käsutaja tagab, et tehtud toimingutega seotud tõendavaid dokumente hoitakse nõuetekohaselt alles viis aastat.
 Artikkel 22
 1.Võttes nõuetekohaselt arvesse juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud riske, kehtestab eelarvevahendite käsutaja organisatsioonilise struktuuri, sisejuhtimise ning oma ülesannete täitmiseks sobivad kontrollisüsteemid ja -menetlused (edaspidi „transpordiühenduse finantsjuhtimise sise-eeskirjad“) , sealhulgas vajaduse korral järelkontrolli.
 2.Enne toimingu heakskiitmist kontrollib selle teostus- ja finantsaspekte töötaja, kes ei ole toimingu algatanud isik. Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.
 3.Kontrollimise eest vastutav töötaja ei tohi olla sama isik, kes algatas toimingu, ega toimingu algatanud isiku alluv.
 Artikkel 23
 Direktor kui eelarvevahendite käsutaja esitab piirkondlikule juhtimiskomiteele iga-aastase tegevusaruande (edaspidi „eelarvevahendite käsutaja aruanne“), mis sisaldab finants- ja haldusteavet.
 Artikkel 24
 Kui finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises osalev töötaja leiab, et otsus, mille kohaldamist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on käesolevate eeskirjade vastane või vastuolus kutse-eeskirjadega, mida kõnealune töötaja peab täitma, teatab ta sellest kirjalikult direktorile. Direktor peab reageerima mõistliku aja jooksul. Kui ta seda ei tee, peab töötaja teavitama piirkondlikku juhtimiskomiteed.
 Artikkel 25
 Kui eelarve täitmiseks on tehtud volitus, kohaldatakse käesolevate eeskirjade artiklit 21 mutatis mutandis volitatud isiku suhtes.
 3. jagu
 Peaarvepidaja
 Artikkel 26
 1.Euroopa Komisjoni ettepanekul ja vastavalt töötajate töölevõtmise, töötingimusi ja alalise sekretariaadi töötajate geograafilist tasakaalu järgivale kodukorrale nimetab direktor ametisse peaarvepidaja, kes vastutab alalises sekretariaadis järgmiste punktide eest:
 (a)maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja saadaolevatena tuvastatud summade sissenõudmine;
 (b)raamatupidamise aastaaruande koostamine ja esitamine V jaotise kohaselt;
 (c)raamatupidamisarvestus V jaotise kohaselt;
 (d)raamatupidamisarvestuse eeskirjade ja meetodite ning kontoplaani täitmine V jaotise kohaselt;
 (e)raamatupidamisarvestuse süsteemi kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks;
 (f)sularahahaldus.
 2.Võttes arvesse lõikes 3 sätestatut, on peaarvepidaja ainuisikuliselt volitatud haldama rahalisi vahendeid ja muid varasid ning vastutab nende turvalise hoidmise eest.
 3.Vajaduse korral võib peaarvepidaja delegeerida teatavad ülesanded nii, et sellega ei piirata ülesannete lahususe põhimõtet.
 3. PEATÜKK
 FINANTSJUHTIMISES OSALEJATE VASTUTUS
 1. jagu
 Üldeeskirjad
 Artikkel 27
 1.Käesolevate eeskirjade kohane vastutus on isikuline.
 2.Mis tahes ebaseadusliku tegevuse, pettuse, korruptsiooni või eeskirjade eiramise korral, millega võidakse kahjustada transpordiühenduse huve, peab finantsjuhtimises osaleja sellest viivitamata teatama direktorile või juhul, kui ta peab seda vajalikuks, siis juhtimiskomiteele või Euroopa Pettustevastasele Ametile. Transpordiühenduse finantshuvide all peetakse silmas kõiki tulusid, kulusid ja varasid, mida sisaldab transpordiühenduse eelarve, mis on saadud selle kaudu või tulenevad eelarvest.
 3.Kui tegevuse puhul on esinenud eeskirjade eiramist või pettust, peatab vastutav eelarvevahendite käsutaja menetluse ja võib võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas võib ta tühistada kõnealuse tegevuse raames tehtud otsused. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab pettuse või eeskirjade eiramise kahtlusest viivitamata kõiki pädevaid asutusi, sealhulgas vajaduse korral Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF) ja Euroopa Prokuratuuri.
 Artikkel 28
 1.Eelarvevahendite käsutaja võib mis tahes volitamise igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada. Sellisest meetmest tuleb viivitamata teatada piirkondlikule juhtimiskomiteele ja eelarvekomitee esimehele ning meedet tuleb nõuetekohaselt põhjendada.
 2.Direktor võib eelarvevahendite käsutaja igal ajal ajutiselt või lõplikult ametiülesannete täitmise kohustustest vabastada, kuid selleks peab olema Euroopa Komisjoni eelnev nõusolek. Euroopa Komisjoni ettepanekul nimetab direktor transpordiühenduse töölevõtu eeskirjade kohaselt ametisse ajutise eelarvevahendite käsutaja ning hiljem alalise eelarvevahendite käsutaja.
 Artikkel 29
 1.Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse eelarvevahendite käsutaja ja käesolevas peatükis osutatud isikute suhtes kohaldada asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja muude kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad transpordiühenduse finantshuvide kaitset ja võitlust korruptsiooni vastu transpordiühenduse ametnike või lepinguosaliste riikide ametnike seas.
 2.Kui transpordiühenduse huve kahjustada võiv ebaseaduslik tegevus, pettus või korruptsioon on tõendatud, siis suunatakse küsimus edasi pädevale asutusele või organile.
 2. jagu
 Eelarvevahendite käsutaja suhtes kohaldatavad eeskirjad
 Artikkel 30
 1.Eelarvevahendite käsutajalt võib nõuda, et ta hüvitaks täielikult või osaliselt kahju, mida transpordiühendus on kandnud tema tõsise üleastumise tagajärjel, mille ta on toime pannud oma ülesannete täitmisel või seoses nende täitmisega, eriti kui ta määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat otsust eirates. Kahju hüvitamist kohaldatakse ka juhul, kui eelarvevahendite käsutaja on toime pannud järgmise tõsise üleastumise:
 (a) ta jätab koostamata dokumendi, milles määratakse kindlaks saadaolev summa;
 (b)ta jätab väljastamata sissenõudekorralduse või hilineb selle väljastamisega ilma põhjenduseta;
 (c)ta jätab väljastamata maksekorralduse või hilineb selle väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud esitada transpordiühenduse vastu tsiviilhagi.
 2.Kui volitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille tegemine on tema ülesanne, on eeskirjadevastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab ta sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab volitatud eelarvevahendite käsutajale põhjendatud ja kirjalikud juhised kõnealuse otsuse rakendamiseks, peab viimane selle rakendama ning teda ei saa vastutusele võtta.
 3.Volitamise korral vastutab eelarvevahendite käsutaja kehtivate sisekorraeeskirjade toimimise ja volitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest ka edaspidi.
 4.Eelarvevahendite käsutaja ei vastuta piirkondliku juhtimiskomitee tehtud otsuste eest, mida ta on täpselt täitnud. Juhul kui eelarvevahendite käsutaja ei ole mõne sellise otsusega nõus, võib ta sellest asjaomasele ametkonnale kirjalikult teatada. Sellegipoolest on ta kohustatud asjaomaseid otsuseid täitma.
 4. PEATÜKK
 TULUTOIMINGUD
 1. jagu
 Üldsätted
 Artikkel 31
 Lisaks lepinguosaliste sissemaksetele moodustavad tuluosa ka transpordiühenduse arvele kogunenud intressid.
 2. jagu
 Saadaolevate summade eelarvestus
 Artikkel 32
 Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab saadaolevate summade eelarvestuse kõikide meetmete või olukordade kohta, millest võib tuleneda transpordiühenduse asutusele võlgnetav summa või mis võivad seda summat muuta.
 3. jagu
 Kolmandatelt isikutelt saadaolevate summade kindlaksmääramine
 Artikkel 33
 1.Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega eelarvevahendite käsutaja või volitatud eelarvevahendite käsutaja:
 (a)kontrollib võlgniku võlgade olemasolu;
 (b)määrab kindlaks võla tegelikkusele vastavuse ja summa või kontrollib seda;
 (c)kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi.
 2.Iga saadaolev summa, mis on kindlad, kindlasummaline ning kuulub tasumisele, märgitakse sissenõudekorraldusse, mis edastatakse peaarvepidajale koos võlgnikule saadetava võlateatisega. Mõlemad nimetatud dokumendid koostab ja saadab välja vastutav eelarvevahendite käsutaja.
 3.Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib teatavate tavapäraste tuluartiklite kohta teha esialgse kirje.
 Esialgne kirje hõlmab mitme üksiku summa sissenõudmist, mida seega ei ole tarvis eraldi kirjendada.
 Enne eelarveaasta lõppu muudab eelarvevahendite käsutaja esialgseid kirjeid, et tagada nende vastavus tegelikult kirjendatud saadaolevatele summadele.
 Artikkel 34
 Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel käsu nõuda sisse saadaolev summa, mille ta on kindlaks määranud.
 Artikkel 35
 4.Ebaõigesti makstud summad nõutakse tagasi.
 5.Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi saadaolevate summade kohta, mille vastutav eelarvevahendite käsutaja on nõuetekohaselt kindlaks määranud. Ta hoolitseb selle eest, et transpordiühendus saab oma tulu ja et transpordiühenduse õigusi kaitstakse.
 6.Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta loobumise nõuetekohasuse ja kooskõla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. Loobumise aluseks on eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema põhjendatud. Eelarvevahendite käsutaja ei tohi selle otsuse tegemist delegeerida. Loobumisotsuses märgitakse, milliseid meetmeid on sissenõudmiseks võetud, ning õiguslikud ja faktilised asjaolud, millel otsus põhineb.
 7.Vastutav eelarvevahendite käsutaja tühistab kindlaksmääratud saadaoleva summa, kui õiguslikes või faktilistes asjaoludes leitakse viga, mis näitab, et summa ei olnud õigesti kindlaks määratud. Tühistamise aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus ning see peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.
 8.Vastutav eelarvevahendite käsutaja suurendab või vähendab kindlaksmääratud võlgnevuse summat, kui avastatakse võlasumma muutmist nõudev faktiviga, tingimusel, et parandusega ei kaasne transpordiühenduse kindlaksmääratud nõudeõiguse kadumine. Muudatuse aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus ning see peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.
 9.Kui võlgnikul on transpordiühenduse ees seoses maksekorralduses kindlaksmääratud summaga võlgnevus, mis kuulub maksmisele, nõuab peaarvepidaja võlateates nimetatud tähtaja möödumisel tasaarvestuse teel saadaolevad summad sisse.
 Erandlikel asjaoludel, kui see on vajalik transpordiühenduse finantshuvide kaitsmiseks, ning juhul, kui peaarvepidajal on põhjendatult alust arvata, et transpordiühendusele tasumisele kuuluv summa läheks kaduma, võib peaarvepidaja nõuda võla tasaarvestuse teel sisse enne võlateates märgitud tähtaja saabumist.
 Peaarvepidaja võib nõuda võla tasaarvestuse teel sisse enne võlateates märgitud tähtaja saabumist ka siis, kui võlgnik sellega nõustub.
 10.Enne käesoleva artikli lõike 9 kohast sissenõudmist konsulteerib peaarvepidaja vastutava eelarvevahendite käsutajaga ja teavitab asjaomast võlgnikku/asjaomaseid võlgnikke.
 11.Lõikes 9 nimetatud tasaarvestamisel on sama mõju kui maksel ja see vabastab võlgniku võla ja, kui see on asjakohane, tasumisele kuuluvate intresside transpordiühendusele tasumisest.
 Artikkel 36
 1.Saadaoleva summa tegelikul kättesaamisel teeb peaarvepidaja arvestuskande ning teavitab vastutavat eelarvevahendite käsutajat.
 2.Kõigi peaarvepidajale tehtud sularahamaksete kohta väljastatakse kviitung.
 Artikkel 37
 1.Kui võlateates märgitud tähtajaks ei ole sissenõudekorraldust täidetud, teavitab peaarvepidaja vastutavat eelarvevahendite käsutajat ning algatab viivitamata sissenõude täitmise kõikide seaduses ettenähtud vahenditega.
 2.Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja need samaväärsete nõuetega, mis transpordiühendusel on mis tahes võlgniku suhtes, kellel endal on transpordiühenduse asutuse vastu kindel, kindlasummaline ja tasumisele kuuluv nõue, tingimusel et tasaarvestamine on õiguslikult võimalik.
 Artikkel 38
 Peaarvepidaja võib koostöös vastutava eelarvevahendite käsutajaga anda maksmiseks lisaaega üksnes võlgniku nõuetekohaselt põhjendatud kirjaliku taotluse alusel, kui täidetud on järgmised tingimused:
 (a)võlgnik kohustub maksma intressi kogu lubatud lisaperioodi vältel (alates kuupäevast, mis oli makse algne tähtaeg) intressimääraga, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes ning eurodes (viiteintressimäär), millele lisandub kaheksa protsendipunkti. Viiteintressimäär on Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäär, mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel päeval.
 (b) transpordiühenduse õiguste tagamiseks annab võlgnik finantstagatise, mis hõlmab nii põhisummat kui ka intressi.
 5. PEATÜKK
 KULUTOIMINGUD
 Artikkel 39
 1.Iga kuluartikli suhtes võetakse kulukohustus ja kulu makstakse.
 1. jagu
 Kulukohustuste võtmine
 Artikkel 40
 1.Eelarvelise kulukohustuse võtmine on toiming, millega seotakse assigneering, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilist kohustust.
 2.Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille abil vastutav eelarvevahendite käsutaja võtab kohustuse või kinnitab kohustust, millest tuleneb eelarve kulu.
 Artikkel 41
 1.Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest kantava kulu, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja esmalt võtma eelarvelise kulukohustuse enne juriidilise kohustuse võtmist kolmandate isikute suhtes.
 2.Individuaalsed juriidilised kohustused seoses individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega tuleb võtta jooksva eelarveaasta 31. detsembriks.
 Artikkel 42
 1.Vastutav eelarvevahendite käsutaja tühistab nende N aasta eelarveliste kulukohustuste kasutamata jäänud osa, mis ei ole seotud juriidilise kohustusega N+1 aasta 31. märtsiks.
 2.Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis hõlmavad rohkem kui ühte eelarveaastat, ja vastavatel eelarvelistel kulukohustustel on täitmise lõpptähtaeg, mis on määratud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud juhul, kui tegemist on personalikuludega. Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest lõppkuupäevast, vabastatakse.
 3.Kui juriidilise kohustuse põhjal ei ole kolme aasta möödudes tehtud makset, tühistab vastutav eelarvevahendite käsutaja selle.
 Artikkel 43
 Eelarvelise kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:
 (a)kulud on kantud õigesse eelarvepunkti;
 (b)assigneeringud on kättesaadavad;
 (c)kulud vastavad kohaldatavatele sätetele, eelkõige transpordiühenduse asutamislepingu sätetele ja transpordiühenduse kodukorrale;
 (a)järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.
 2. jagu
 Kulude tõendamine
 Artikkel 44
 Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja:
 (a)kontrollib võlausaldaja nõudeõiguse olemasolu;
 (b)kontrollib nõude tasumisele vastavuse tingimusi;
 (c)määrab kindlaks nõude tegelikkusele vastavuse ja summa või kontrollib seda.
 Artikkel 45
 1.Igasuguste kulude tõendamise aluseks on tõendavad dokumendid, mis kinnitavad kreeditori nõudeõigust lähtuvalt tegelikult osutatud teenuste, tarnitud kaupade või tehtud tööde aruandest või muudest makset põhjendavatest dokumentidest.
 2.Tõendamisotsus vormistatakse märke „kuulub maksmisele“ allkirjastamisega vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt.
 3. jagu
 Kulude kinnitamine
 Artikkel 46
 1.Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale maksekorraldusega käsu maksta välja tema poolt tõendatud kuluartikkel.
 2.Vastutav eelarvevahendite käsutaja kuupäevastab ja allkirjastab maksekorralduse ning saadab selle seejärel peaarvepidajale. Tõendavaid dokumente säilitab vastutav eelarvevahendite käsutaja vastavalt artikli 35 lõikele 4.
 3.Vajaduse korral lisatakse peaarvepidajale saadetavale maksekorraldusele dokument, mis tõendab kaupade kandmist artiklis 60 nimetatud inventarinimestikku.
 4. jagu
 Kulude maksmine
 Artikkel 47
 1.Maksmine toimub siis, kui esitatakse tõend, et asjaomane meede on kooskõlas alusaktiga ellu viidud, ja maksmiseks kasutatakse üht või mitut järgmistest toimingutest:
 (a)kogu tasumisele kuuluva summa maksmine;
 (b)tasumisele kuuluva summa maksmine mõnel järgmistest viisidest:
 –eelmakse, mille võib jagada mitmeks makseks,
 –üks vahemakse või mitu vahemakset,
 –lõppmakse. Eelmakse arvatakse täielikult või osaliselt maha vahemaksetest.
 Kõik eelmaksed ja vahemaksed arvatakse maha lõppmaksest.
 2.Lõikes 1 nimetatud eri liiki makseid kajastatakse raamatupidamisarvestuses eraldi ja nende tegemise aja järgi.
 Artikkel 48
 Peaarvepidaja tasub kulud kättesaadavate vahendite piires.
 VI JAOTIS
 RIIGIHANKED
 Artikkel 49
 Kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta.
 VII JAOTIS
 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS
 1. PEATÜKK
 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE
 Artikkel 50
 Transpordiühenduse raamatupidamise aastaaruanne sisaldab:
 (a)transpordiühenduse finantsaruandeid ja kaasnevaid lisasid;
 (b)transpordiühenduse eelarve täitmise aruannet.
 Artikkel 51
 Raamatupidamisaruanne peab olema kooskõlas määruses (EL, Euratom) 2018/1046 sätestatud raamatupidamiseeskirjadega, õige ja terviklik ning andma tõese ja erapooletu ülevaate:
 (a)finantsaruannete puhul varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest, varade ja kohustuste all esitamata nõuetest ja kohustustest, samuti rahavoogudest;
 (b)eelarve täitmise aruannete puhul tulu- ja kulutoimingutest.
 Artikkel 52
 Finantsaruannetes esitatakse teave, sealhulgas teave arvestusmeetodite kohta sellisel viisil, et see oleks asjakohane, usaldusväärne, võrreldav ja selgesti arusaadav. Finantsaruanded koostatakse vastavalt üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele, mis on esitatud raamatupidamiseeskirjades vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklile 80 või vastavalt rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (edaspidi „IPSAS”) põhinevale tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele.
 Artikkel 53
 1.Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kirjendatakse tulud ja kulud perioodil, mil tulu saadi või kulu kanti ning olenemata makse- või laekumise kuupäevast.
 2.Varade ja kohustuste väärtus määratakse kindlaks vastavalt hindamiseeskirjadele, mis on esitatud rahvusvahelises raamatupidamisstandardis ja vajaduse korral asukohariigi siseriiklikes standardites sätestatud arvestamismeetodites.
 Artikkel 54
 1.Finantsaruanded koostatakse eurodes ja need sisaldavad järgmist:
 (a)bilanss ja tulemiaruanne, milles kajastatakse kõiki varasid ja kohustusi, finantsseisundit ning majandustulemust eelneva eelarveaasta 31. detsembri seisuga; andmed esitatakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 80 sätestatud raamatupidamiseeskirjadega või vastavalt IPSASe tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele;
 (b)rahavoogude aruanne, milles on näidatud eelarveaasta jooksul laekunud ja väljamakstud summad ning sularaha seis aasta lõpus;
 (c)omakapitali muutuste aruanne eelarveaasta kohta.
 2.Finantsaruannete lisa täiendab ja selgitab lõikes 1 kirjeldatud aruandes esitatud teavet ja annab kogu täiendava teabe, mida rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamistava eeldab, kui selline teave on transpordiühenduse tegevuse puhul asjakohane.
 2. PEATÜKK
 RAAMATUPIDAMISARVESTUS
 1. jagu
 Ühissätted
 Artikkel 55
 1.Transpordiühenduse raamatupidamissüsteem koosneb käsitsi tehtavatest ja arvutipõhistest menetlustest ja kontrollidest, mis võimaldavad kindlaks teha asjakohaseid tehinguid ja sündmusi, ning millega valmistatakse ette täpsed lähtedokumendid, sisestatakse täpsed andmed raamatupidamisdokumentidesse, töödeldakse ülekandeid õigesti, ajakohastatakse põhifaile nõuetekohaselt ja luuakse täpsed dokumendid ja aruanded.
 2.Raamatupidamisarvestus koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestus toimub eurodes ja kalendriaasta põhjal.
 3.Üldise raamatupidamisarvestuse ja eelarve raamatupidamisarvestuse andmed kinnitatakse eelarveaasta lõpus, et oleks võimalik koostada 1. peatükis osutatud raamatupidamisaruandeid.
 4.Peaarvepidaja kohaldab raamatupidamiseeskirju ja -meetodeid, mis järgivad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardeid, ja vajaduse korral vastuvõtva riigi ametiasutuste kohaldatavaid eeskirju.
 2. jagu
 Üldine raamatupidamisarvestus
 Artikkel 56
 Üldisesse raamatupidamisarvestusse märgitakse ajalises järjestuses kahekordse kirjendamise meetodit kasutades kõik sündmused ja toimingud, mis mõjutavad transpordiühenduse majanduslikku ja rahalist seisundit ning tema varasid ja kohustusi.
 Artikkel 57
 1.Liikumised kontodel ja saldod kirjendatakse arvestusraamatutesse.
 2.Kõik raamatupidamiskirjed, sealhulgas kontoparandused, peavad põhinema vastavatel tõendavatel dokumentidel.
 3.Raamatupidamisarvestuse süsteemi peab jääma jälg kõikidest raamatupidamiskirjetest.
 Artikkel 58
 Eelarveaasta lõpu ja lõpliku raamatupidamisaruande esitamise vahelisel ajal teeb transpordiühenduse peaarvepidaja kõik korrigeerimised, mida on vaja raamatupidamisest tõese, erapooletu ja korrakohase ülevaate andmiseks, kuid mis ei hõlma väljamakseid ega laekumisi seoses kõnealuse aastaga.
 3. jagu
 Eelarve raamatupidamisarvestus
 Artikkel 59
 1.Eelarve raamatupidamisarvestus peab andma üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.
 2.Lõike 1 kohaldamiseks kantakse eelarve raamatupidamisarvestusse kõik eelarvega seotud tulu- ja kulutoimingud.
 3.Alaline sekretariaat koostab aastaaruande hiljemalt iga aasta 30. märtsiks. Aruanne sisaldab järgmist:
 –tegevusaruanne, mis kajastab alalise sekretariaadi tehtud tööd ja saavutatud tulemusi. Selles aruandes antakse ülevaade alalise sekretariaadi aastases tööprogrammis sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest;
 –eelarve täitmise finantsaruanne.
 3. PEATÜKK
 VARA INVENTARINIMESTIKUD
 Artikkel 60
 Transpordiühendus peab inventarinimestikke, kus on kirjas transpordiühenduse varana käsitatava materiaalse, immateriaalse ja finantsvara kogus ja väärtus.
 VIII JAOTIS
 VÄLISAUDIT JA FINANTSHUVIDE KAITSE
 Artikkel 61
 Peaarvepidaja esitab igal aastal eelmise aasta raamatupidamisaruande hiljemalt 31. märtsiks. Direktor peab aruande heaks kiitma.
 Artikkel 62
 Sõltumatud välisaudiitorid, kelle määrab piirkondlik juhtimiskomitee, teevad transpordiühenduse raamatupidamise iga-aastase auditi. Välisaudiitori ametiaega võib igal aastal pikendada, kui piirkondlik juhtimiskomitee ei ole ette näinud teisiti.
 Artikkel 63
 1.Välisaudiitorid esitavad piirkondlikule juhtimiskomiteele aruande koos varade ja kohustuste aruandega ning sertifitseeritud raamatupidamisaruanded hiljemalt kaheksa kuud pärast asjaomase eelarveaasta lõppu. Piirkondlik juhtimiskomitee võib esitada eelarvekomiteele teavet, mida ta peab vajalikuks.
 2.Direktor esitab välisaudiitori aruande kohta tähelepanekuid, kui ta leiab, et see on vajalik.
 3.Välisaudiitorid teevad auditeid vajaduspõhiselt ja vastavalt oma heakskiidetud pädevusele. Välisaudiitorid kontrollivad transpordiühenduse raamatupidamisdokumente ja menetlusi eelkõige selleks, et kontrollida raamatupidamisdokumentide täpsust ja täielikkust. Välisauditi käigus määratakse kindlaks finantsaruannete üldine kehtivus.
 4.Välisaudiitorid esitavad piirkondlikule juhtimiskomiteele auditiaruande ja sertifitseeritud raamatupidamisaruanded koos aruannete usaldusväärsust ja aruannetes kajastatavate toimingute seaduslikkust ja korrektsust kinnitava avaldusega hiljemalt kaheksa kuud pärast asjaomase eelarveaasta lõppu. Kui piirkondlik juhtimiskomitee seda nõuab, peab eelarvekomitee esitama piirkondlikule juhtimiskomiteele oma tähelepanekud audiitorite esitatud nende dokumentide kohta, mida ta peab oluliseks.
 Artikkel 64
 1. Eelarvevahendite käsutaja ja piirkondlik juhtimiskomitee edastavad OLAFile ja Euroopa Komisjonile viivitamata kogu artikli 27 kohaselt saadud teabe.
 2. Piirkondlik juhtimiskomitee ja transpordiühenduse töötajad teevad liidu huvide kaitsmisel täielikku koostööd eelkõige Euroopa Prokuratuuri ja OLAFiga ning nad edastavad neile asjakohast teavet ja pakuvad taotluse korral mis tahes abi, mida on vaja nimetatud asutuste asjakohaste pädevuste täitmiseks, sealhulgas nõukogu määruse (EL) 2017/1939 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaste uurimiste läbiviimiseks. Eelarvevahendite käsutaja tagab ka, et iga trandspordiühenduse eelarve täitmisega seotud mis tahes kolmas isik teeb täielikku koostööd ja annab Euroopa Prokuratuurile ja OLAFile samaväärsed õigused.
 3. OLAFil on õigus viia transpordiühenduse ruumides läbi haldusuuringuid, sealhulgas on tal juurdepääsuõigus kontrolli eesmärgil vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013.
 IX JAOTIS
 ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
 Artikkel 65
 Piirkondlikul juhtimiskomiteel on õigus saada eelarve täitmise kohta mis tahes vajalikku teavet või selgitusi.
 Artikkel 66
 Euroopa Komisjoni heakskiidul võib direktor vajaduse korral võtta vastu suunised käesolevate eeskirjade rakendamiseks.
 Artikkel 67
 Kuni eelarvekomitee liikmete ametisse nimetamiseni täidab artikli 14 lõike 2 kohaseid ülesandeid Euroopa Komisjon.
 Artikkel 68
 Käesolevad eeskirjad on nii transpordiühenduse asutamislepingu osaliste jaoks kui ka asutamislepingu alusel loodud organite jaoks tervikuna siduvad.
 Käesolevad eeskirjad jõustuvad nende piirkondlikus juhtimiskomitees vastuvõtmise päeval.
 (1)
 APEX – Advance Purchase Excursion – eelostuhind – soodushind, mida pakutakse konkreetsete lennu- ja rongipiletite puhul, kui need broneeritakse teatava aja jooksul ette.
 (2)
 Lisakulu arvestatakse ametireisi üldkuludega võrreldes (päevaraha ei võeta arvesse).
 (3)
 https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/per-diem-rates-20200201_en.pdf
 (4)
 Üldjuhul ei saa eksperdilt nõuda, et nad lahkuksid oma töö- või elukohast või koosoleku toimumise kohast enne kella 7.00 rongijaama (või muu transpordivahendiga reisimise korral) või enne kella 8.00 lennujaama; et nad saabuksid koosoleku toimumise kohta pärast kella 21.00 (lennujaama) või 22.00 (rongijaama või muu transpordivahendiga).
 (5)
 ELT L 278, 27.10.2017, lk 3–53.


type: wikipedia

text:
Johanniterordenen er en international velgørende organisation, der har eksisteret siden 1100-tallet, og hvis erklærede formål er at hjælpe de syge og de svage mennesker ud fra et kristent grundlag.
 Johanniterordenen er en af de store ridderordner fra korstogene, men hospitalet i Jerusalem, som den har sin oprindelse i, fandtes allerede inden det første korstog med det formål at beskytte pilgrimme til Det Hellige Land og sygepleje af dem og som var navngivet efter Johannes Døberen. I middelalderen var den kendt som "Hospitalsordenen" og i Danmark som "Korsbrødrene",men den fik den mere kendte betegnelse Malteserordenen, da den i 1500-tallet fik Malta som len af den tysk-romerske kejser i stedet for Rhodos.
 På dansk har Johanniterordenen i dag flere delvist forskellige og delvist overlappende betydninger:
 Den middelalderlige orden
 En fællesbetegnelse for den romersk-katolske Malteserorden og de fire ikke-katolske johanniterordener, der er opstået som aflæggere af den
 Den ene af de fire sidstnævnte, det såkaldte "Balley Brandenburg", som har hovedkvarter i Tyskland, og som gennem århundreder har haft talrige medlemmer i blandt andet Danmark.
 Historie
 Ordenen grundlagdes af kristne lejesoldater som en munkeorden for sygepleje, der af kaliffen i Egypten fik tilladelse til at oprette et hospital for pilgrimmene i Jerusalem, og den havde således det dobbelte formål at beskytte pilgrimmene med væbnet eskorte og at pleje dem, der pådrog sig sygdomme på pilgrimsrejsen. Under korstogene voksede ordenen til en betydelig militær magt. Mange af de vigtigste korsridderborge blev bygget af Johanniterne. Den største borg, Krak des Chevaliers, var deres hovedsæde.
 I midten af det 12. århundrede opdeltes Ordenen i to sideordnede dele: En militær gren og en gren, der arbejdede med pleje af de syge.
 Efter at korsridderne blev presset ud af Palæstina ved arabernes erobring af Jerusalem i 1187 og Acre i 1291, fortsatte Johanniterridderne deres virke, først med hovedsæde på Cypern, siden med ordensstat på Rhodos, til denne bastion blev erobret af osmannerne i 1522, og endelig med stat på Malta. Ordensstaten stod formelt i et lensforhold til den tysk-romerske kejser, men agerede i praksis suverænt.
 Da Tempelridderordnen blev opløst i 1314, overtog Johanniterordenen mange af dens besiddelser, ligesom tilfældet var ved den senere opløsning af Skt. Lazarus-ordenen.
 I Tyskland opnåede en afdeling, det såkaldte Brandenborg-balivat, med Heimbach-forliget i 1382 en temmelig selvstændig stilling inden for ordenen. Lederen af balivatet bar den særlige titel ’Herrenmeister’. Den selvstændige status betød, at da reformationen kom, kunne Herrenmeisteren og hele Brandenborgbalivatet gå over til den protestantiske tro i 1538, uden at det i øvrigt medførte væsentlige ændringer. Herefter var Ordenen de facto opdelt i Herrenmeisterens protestantiske del – Brandenborg-balivatet – og stormesterens katolske del. Mens den katolske del af ordenen begyndte at kalde sig ’Malteserordenen’, fortsatte den protestantiske del, Brandenborgbalivatet, med at kalde sig johannitere og johanniterordenen. De ydede bidrag til den katolske stormester i en årrække efter Reformationen, lejlighedsvis helt op til 1763.
 Adolf Hitler forbød i 1938 medlemmer af nazipartiet at være johannitere. Ordenen stod i klar opposition til nazismen, og mange tog konsekvensen heraf: Listen over henrettede som umiddelbar følge af det mislykkede attentat på Hitler d. 20. juli 1944 viser en markant overrepræsentation af Ordenens medlemmer: 13 johanniterriddere, heriblandt generalfeltmarskal Erwin von Witzleben, og tre malteserriddere.
 Malteserordenen i nutiden
 Efter Napoleons erobring af Malta i 1798 stod ordenen (bortset fra det tyske rigsfyrstedømme Heitersheim, som Ordenen besad indtil Det Hellige Tysk-Romerske Kejserriges opløsning i 1806) uden et territorium, men fik efter nogen tids omflakken hovedsæde i Rom under pavelig protektion, hvor dens hovedkvarter endnu findes. (Ordenen havde også i 1653 fået foræret en række caribiske øer, heriblandt Sankt Croix, men afhændede dem i 1665.)
 Den formelle betegnelse for Malteserordenen er Sankt Johannes' Suveræne Militære Hospitalsorden af Jerusalem, (kaldet) af Rhodos og (kaldet) af Malta, på italiensk Sovrano Militare Ordine Ospedaliero di San Giovanni di Gerusalemme, (detto) di Rodi e (detto) di Malta. På dansk Malteserordenen eller SMOM (Sovrano Militare Ordine di Malta). Den er en integreret del af Den katolske kirke.
 Malteserordenen helliger sig stadig omfattende aktiviteter inden for sygepleje, godgørenhed og sociale formål bl.a. med ambulancetjeneste, hospitaler og plejehjem i det meste af den katolske verden. Hertil kommer omfattende deltagelse i nødhjælpsprogrammer i Den Tredje Verden og i forbindelse med naturkatastrofer. Også ordenens militære gren, der i dag indgår i det italienske forsvar, er specialiceret i samaritertjeneste.
 Malteserordenen er organiseret i seks storpriorater, seks subpriorater og 47 nationale afdelinger. Den har 12.500 medlemmer af begge køn (riddere og damer), der inddeles i tre klasser. Riddere af tredje klasse er lægmedlemmer, mens riddere af anden klasse har aflagt lydighedsløfte over for ordenen. Riddere af første klasse har desuden aflagt fattigdoms- og kyskhedsløfte.
 Skønt Den Suveræne Militære Malteserorden ikke besidder et egentligt territorium, fungerer den stadig som et suverænt folkeretsligt subjekt med mulighed for at indgå aftaler med suveræne stater og har bl.a. observatørstatus i FN. Endvidere har ordenens hovedsæde nær Den Spanske Trappe og sædet for dens italienske storpriorat på Aventinerhøjen ekstraterritorial status og er således, ligesom ambassadegrunde, undtaget italiensk jurisdiktion. De fleste katolske lande har desuden ambassader for ordenen i Rom, lige som ordenen har eksterritoriale ambassader i mange lande.
 Den suveræne Malteserorden besidder desuden tre borgere, idet stormesteren (der jævnligt aflægger statsbesøg hos fremmede statsoverhoveder), vicestormesteren og kansleren har eksterritorialt borgerskab i ordenen, hvorimod de øvrige ordensmedlemmer beholder deres respektive statsborgerskab
 Malteserordenen har endvidere ret til at udstede diplomatpas til dens medlemmer ved rejser i ordenens tjeneste; den udgiver egne frimærker, der anerkendes af de fleste katolske lande, og dens køretøjer har egne nummerplader med teksten SMOM (Sovrano Militare Ordine di Malta). Ordenens officielle valuta er scudo (én scudo à 12 tarì à 20 grani à 6 piccoli), men da den ikke er konvertibel, udgives i dag kun erindringsmønter. Siden 2005 angives frimærkernes værdi desuden i euro.
 Stormester
 Ordenens stormester fører titel af fyrste og anerkendes af den katolske kirke som kardinal. Han vælges for livstid, og ordenen fungerer som et valgmonarki. Stormesteren præsiderer over Det Suveræne Råd af fire højofficerer og seks andre medlemmer, der vælges for fem år ad gangen af ordenens Generalkapitel.
 Stormester Matthew Festing blev udnævnt i 2008. Han trådte i januar 2017 tilbage fra posten på direkte opfordring fra pave Frans, efter Festing i december 2016 havde afskediget sin kansler, Albrecht Freiherr von Boeselager, fordi denne via en velgørenhedsorganisation havde uddelt kondomer som led i fattigdomsbekæmpelse i Myanmar.
 Ordenens symboler
 Ordenens flag er et centreret hvidt kors på rød bund; desuden føres dens våbenskjold med malteserkorset som banner.
 Ordenens devise er Tuitio fidei et obsequium pauperum, "Troens forsvar og de fattiges bistand".
 Ordenshymnen er "Ave, Crux Alba" ("Hil, hvide kors").
 Ordenens højtidsdag er i sagens natur 24. juni, sankthans (= sankt Johannes' dag).
 Johanniterordenen i nutiden
 Den formelle betegnelse for den protestantiske Johanniterorden er Brandenborgbalivatet af Sankt Johannes' Ridderorden af Hospitalet af Jerusalem, på tysk Die Balley Brandenburg des Ritterlichen Ordens St. Johannis vom Spital zu Jerusalem.
 Johanniterordenen er en officielt anerkendt tysk orden. Johanniterordenens overhoved, herremesteren, er H.K.H. Prins Oskar af Preussen. Andre titler inkluderer æresridder og retsridder. Fælles for dem er at man skal indstilles.
 Johanniterordenen står for den største ambulancetjeneste i Tyskland efter Røde Kors, ligesom den driver 15 hospitaler, 62 alderdomshjem og ca. 200 børnehaver, der årligt hjælper omkring 7 millioner patienter, handicappede, gamle og børn. Ordenen har ca. 4.000 medlemmer, ca. 31.000 frivillige hjælpere, og ca. 25.000 fuldtidsansatte, med et budget på godt 1,3 milliarder Euro (ca. 9,7 milliarder kroner).
 Johanniterordenen udfører også et stort nødhjælpsarbejde. Efter jordskælvet i Haiti den 12. januar 2010 var johanniterne blandt de første internationale hjælpeorganisationer. Inden for få dage var første hjælperteam sendt af sted, og nogle dage efter fulgte det andet. Den 28. januar forlod Johanniternes tredje hjælperteam lufthavnen i Franfurt. Johanniternes teams består bl.a. af erfarne læger og af frivillige redningsassistenter.
 Johanniterordenen er aktiv i Danmark. Medlem er bl.a. professor Peter Kurrild-Klitgaard.
 Johanniter-Alliancen af anerkendte ordener
 Der forekommer i nutiden en lang række organisationer, som hævder, at de er fortsættelser af den historiske orden. De eneste organisationer, som har en direkte og ubrudt forbindelse til den historiske orden, er Malteserordenen og den protestantiske gren, Johanniterordenen. Endvidere findes der i Holland, Sverige og Storbritannien nationale, kongelige johanniterordener, som på forskellig vis har skilt sig ud fra den originale Johanniterorden. Alle fem organisationer anerkender hinandens legitimitet, og de fire ikke-katolske er i dag er samlet i den såkaldte "Johanniter-Alliance", eller blot "Saint John Alliance"). Udover den ovennævnte Malteserordenen drejer det sig om:
 Der Johanniterorden ("Balley Brandenburg") Johanniterordenens balivat i Brandenburg m.v., som opnåede en betragtelig autonomi i 1382 og som i forbindelse med Reformationen i Tyskland blev en irregulær, protestantisk del af ordenen. Med den Westfalske Fred i 1648 anerkendtes markgreverne af Brandenburg (de senere konger af Preussen og kejsere af Tyskland) som balivatets protektorer. Ordenens nuværende retsstatus er fastsat ved kongelig fundats af 1852, og Ordenen har siden 2. verdenskrig stået under Forbundsrepublikken Tysklands beskyttelse og med dens dekorationer fastsat og anerkendt ved forbundspræsidielt dekret (1959). Mindst 100 danskere har været medlemmer af ordenen bl.a. gehejmestatsminister Conrad Rantzau og Kong Christian IX's svigerfader, landgreve Vilhelm 10. af Hessen-Kassel, der var dansk general. Nuværende Herrenmeister er H.K.H. Prins Oskar af Preussen.
 Johanniterorde in Nederland. Var fra 1909 det hollandske kommanderi af førnævnte, men blev i 1946 en selvstændig hollandsk ridderorden under kongelig protektion. Seneste Landkommandør var H.K.H. Prins Bernhard, gift med dronning Juliana af Nederlandene og fader til dronning Beatrix af Nederlandene, der er æresmedlem af ordenen.
 Johanniterorden i Sverige. Var fra 1920 det svenske kommanderi af førstnævnte, men blev i 1946 en selvstændig svensk ridderorden med Kong Gustaf V som overhoved. Nuværende "Høje Beskytter" (Protektor) er H.M. Kong Carl XVI Gustaf af Sverige.
 The Most Venerable Order of Saint John. Var i 1830erne en irregulær aflægger af Malteserordenen, men fik i 1888 en kgl. fundats givet af Dronning Victoria, og siden har alle britiske monarker ledet ordenen. De danske konger Christian 10. og Frederik 9. var medlemmer af ordenen. Nuværende "Sovereign Head" er H.M. Dronning Elizabeth II, mens hendes slægtning, H.K.H. Prins Richard, Hertug af Gloucester, er ordenens Storprior.
 Falske Johanniter- og Malteserordener
 Ud over de anerkendte ordener forekommer en række andre "johanniterordener" eller "malteserordenener", der er helt selvbestaltede og blandt andet påberåber sig en kontinuitet fra Malta gennem Rusland og USA. Dette har dog ingen hjemmel i historiske kilder. Blandt disse har i Danmark opereret f.eks. "Den Danske Johanniterorden", "Den Danske Malteserorden" m.fl. Popmusikeren Johnny Reimar hævder ligeledes at være leder af en dansk afdeling af en "Malteserriddernes Hospitalsorden", der dog intet har at gøre med hverken Malteserordenen eller Johanniterordenen, men er en rent privat forening.
 I Tyskland, Italien og Frankrig er det strafbart at bære johanniter-/malteserordeners dekorationer uden at være tilknyttet til disse ordener, der heller ikke anerkendes som ridderordener af de danske myndigheder.
 Se også
 Liste over Stormestre af Johanniterordenen (Malteserordenen)
 Ridder
 Ridderskab
 Malteserkors
 Supplerende læsning
 Om ordenens historie i middelalderen m.v.:
 Riley-Smith, Jonathan (1967/2002). The Knights of St John in Jerusalem and Cyprus, c.1050-1310, London: Macmillan.
 Riley-Smith, Jonathan (1999). Hospitallers: The History of the Order of St. John, London: The Hambledon Press.
 Riley-Smith, Jonathan (2012). The Knights Hospitaller in the Levant, c.1070-1309, London: Palgrave.
 Sainty, Guy Stair (1991). The Orders of Saint John: The history, structure, membership and modern role of the five Hospitaller Orders of Saint John of Jerusalem, New York: The American Society of the Most Venerable Order of the Hospital of Saint John in Jerusalem.
 Sire, H. J. A. (1994 [1996]). The knights of Malta, New Haven: Yale University Press.
 Reitzel-Nielsen, Erik: Johannitterordenens historie med særligt henblik på de nordiske lande, 3 bind, C.A. Reitzels Forlag, 1984-91. .
 Bind 1: Tiden før Rhodos, 1984
 Bind 2: Rhodos og Malta (1309-1798), 1988
 Bind 3: Tiden efter 1798, 1991.
 Om danske medlemmer af Johanniterordenen ("Balley Brandenburg"):
 Kurrild-Klitgaard, Peter & Robert M. Clark (2004). "Johanniter in Denmark: Knights of the Order of Saint John (Bailiwick of Brandenburg) and of the Royal Prussian Order of Saint John residing in Denmark in the 18th to 20th centuries", Traditio melitensis, 6, pp. 27–33.
 Kurrild-Klitgaard, Peter & Friedrich Adolph Freiherr von Dellingshausen (2010). "Johanniter in Dänemark", Johanniterorden, 1, pp. 8–9.
 Kurrild-Klitgaard, Peter (2013). “Johanniterriddere i Danmark: Riddere af Johanniterordenen (»Balley Brandenburg«) og af Den Kgl. Preussiske Johanniterorden, bosiddende i eller med tilknytning til Danmark”, Personalhistorisk Tidsskrift 2013:2, pp. 160-187.
 Om falske Johanniter-/Malteserordener:
 Kurrild-Klitgaard, Peter (2002). Knights of fantasy: An overview, history, and critique of the self-styled 'Orders' called 'of Saint John' or 'of Malta', in Denmark and other Nordic countries, Pubblicazioni di Lingua e Cultura Italiana, bd. 13, Anna, Luigi de (red.). Turku: Center for Chivalric Studies & Department of Italian Language, University of Turku.
 Kurrild-Klitgaard, Peter (2002). "Knights of history vs. knights of fantasy: Self-styled 'orders' in the Nordic countries", Traditio Melitensis, 3-4, pp. 37–60.
 Kurrild-Klitgaard, Peter (2004). "Self-styled knights "of Saint John" and "of Malta" in the Nordic countries", Anales Melitenses, 1 (2002-2003), pp. 491–508.
 Kurrild-Klitgaard, Peter (2005). "De såkaldte "falske" ridderordener og de deraf følgende problemer", Traditio Melitensis, 7, pp. 41–50.
 Riley-Smith, Jonathan (2005). "The military-religious orders. Their history and continuing relevance", Traditio Melitensis 7, pp. 31-39.
 Eksterne henvisninger
 Den Suveræne Militære Malteserorden
 Johanniterordenen (Den protestantiske gren)
 Johanniterordenens danske underkommanderi (Den danske afdeling af den protestantiske gren)
 Johanniterhjælpen i Danmark (den danske, humanitære afdeling af den protestantiske gren)
 Johanniter-Alliancen (Saint John Alliance)
 Noter
 Referencer
 Religion i middelalderen
 Korstogene
 Romerskkatolske munkeordener
 Romerskkatolske ordener


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 4.5.2017
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 115/1
 DÉCISION (UE) 2017/768 DU CONSEIL
 du 18 juillet 2016
 relative à la signature, au nom de l'Union européenne et de ses États membres, et à l'application provisoire d'un protocole à l'accord euro-méditerranéen établissant une association entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République arabe d'Égypte, d'autre part, visant à tenir compte de l'adhésion de la République de Croatie à l'Union européenne
 LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et notamment son article 217, en liaison avec l'article 218, paragraphe 5,
 vu l'acte d'adhésion de la République de Croatie, et notamment son article 6, paragraphe 2,
 vu la proposition de la Commission européenne,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 L'accord euro-méditerranéen établissant une association entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République arabe d'Égypte, d'autre part ( (1)) (ci-après dénommé «l'accord»), a été signé le 25 juin 2001. Il est entré en vigueur le 1er juin 2004.
 (2)
 La République de Croatie est devenue un État membre de l'Union européenne le 1er juillet 2013.
 (3)
 Conformément à l'article 6, paragraphe 2, de l'acte d'adhésion de la République de Croatie, l'adhésion de celle-ci à l'accord doit être approuvée par la conclusion d'un protocole à cet accord entre le Conseil, statuant à l'unanimité au nom des États membres, et la République arabe d'Égypte.
 (4)
 Le 14 septembre 2012, le Conseil a autorisé la Commission à ouvrir des négociations avec la République arabe d'Égypte. Les négociations ont été menées à bonne fin et ont abouti au paraphe d'un protocole à Bruxelles, le 29 octobre 2015.
 (5)
 L'article 8, paragraphe 3, du protocole prévoit son application provisoire avant son entrée en vigueur.
 (6)
 Il convient de signer le protocole, sous réserve de sa conclusion, et de l'appliquer à titre provisoire,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 La signature, au nom de l'Union européenne et de ses États membres, du protocole à l'accord euro-méditerranéen établissant une association entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République arabe d'Égypte, d'autre part, visant à tenir compte de l'adhésion de la République de Croatie à l'Union européenne est autorisée, sous réserve de la conclusion du protocole.
 Le texte du protocole est joint à la présente décision.
 Article 2
 Le président du Conseil est autorisé à désigner la ou les personnes habilitées à signer le protocole au nom de l'Union européenne et de ses États membres.
 Article 3
 Le protocole est appliqué à titre provisoire avec effet à partir du 1er juillet 2013, conformément à son article 8, paragraphe 3, dans l'attente de l'achèvement des procédures nécessaires à sa conclusion.
 Article 4
 La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption.
 Fait à Bruxelles, le 18 juillet 2016.
 Par le Conseil
 Le président
 F. MOGHERINI
 (1) JO L 304 du 30.9.2004, p. 39.


type: caselaw

text:
Αριθ. C 199/36 | EL Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 28. 6 . 97
 Προσφυγή της Kesko Oy κατα Επιτροπής των Ευρωπαϊκών κών αποτελεσματικού ανταγωνισμού . Επομένως, η Επι
 Κοινοτήτων, που ασκήθηκε στις 25 Απριλίου 1997 τροπή παραβίασε τις αρχές της απαγορεύσεως των δια
 (Υπόθεση Τ-134/97) κρίσεων , της αναλογικότητας και της χρηστής διοικήσεως.
 Επιπλέον, παραλείποντας να εκθέσει τους λόγους γι' αυτή
 (97/C 199/84) την αλλαγή πρακτικής, η Επιτροπή παρέβη το άρθρο 190
 της συνθήκης ΕΚ.
 (Γλώσσα διαδικασίας: η αγγλική)
 3. H εκδοθείσα βάσει του άρθρου 8 παράγραφος 4 απόφαση
 H Kesko Oy, εκπροσωπούμενη απο τον Gerwin Van Gerven, επιτάσσει την επαναφορά των πραγμάτων στην προ της
 δικηγόρο Βρυξελλών, και τη Sarah Beeston, της Law Society συγχωνεύσεως κατάσταση και, ως εκ τούτου , βαίνει
 of England and Wales, με τόπο επιδόσεων στο Λουξεμβούργο πέραν του αναγκαίου μέτρου για την αποκατάσταση των
 το δικηγορικό γραφείο Loesch & Wolter, 11 , rue Goethe , συνθηκών αποτελεσματικού ανταγωνισμού . Αποκλείο
 Λουξεμβούργο, άσκησε στις 25 Απριλίου 1997, ενώπιον του ντας εκ προοιμίου λύσεις λιγότερο δραστικές από την
 Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, προσφυγή επαναφορά των πραγμάτων στην προτέρα κατάσταση, η
 κατά Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Επιτροπή υπερέβη τις εξουσίες της βάσει του άρθρου 8
 παράγραφος 4 του κανονισμού περί συγχωνεύσεων και
 παραβίασε τις αρχές της αναλογικότητας και της χρηστής
 H προσφεύγουσα ζητεί από το Πρωτοδικείο: διοικήσεως.
 — να ακυρώσει την απόφαση της Επιτροπής της 19ης (') Κανονισμος (ΕΟΚ) αριθ. 4064/89 του Συμβουλίου , της 21ης
 Φεβρουαρίου 1997 στην υπόθεση IV/M.784, Kesko/ Δεκεμβρίου 1989, για τον έλεγχο των συγκεντρώσεων μεταξύ
 Tuko .
 επιχειρήσεων (ΕΕ αριθ. L 395 της 30. 12. 1989, σ. 1 ).
 (2) ΕΕ αριθ. C 131 της 26. 4. 1997, σ. 17.
 — να καταδικάσει την Επιτροπή στα δικαστικά έξοδα.
 Λόγοι ακυρώσεως και κύρια επιχειρήματα
 Στις 20 Νοεμβρίου 1996, η Επιτροπή κήρυξε, βάσει του
 άρθρου 8 παράγραφος 3 του κανονισμού περί συγχωνεύ Προσφυγή της Eugénio Branco Lda κατα Επιτροπής των
 σεων ('). ως ασυμβίβαστη με την κοινή αγορά και με τη Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, που ασκήθηκε στις 29 Απριλίου
 1997
 λειτουργία του ΕΟΧ, μια ήδη πραγματοποιηθείσα συγχώνευ
 ση μεταξύ της προσφεύγουσας και της Tuko Oy, εταιρείας (Υπόθεση Τ-142/97)
 φινλανδικού δικαίου . Στη συνέχεια, στις 19 Φεβρουαρίου (97/C 199/85)
 1997 , η Επιτροπή εξέδωσε δεύτερη απόφαση θεσπίζουσα
 μέτρα για την αποκατάσταση του αποτελεσματικού ανταγω
 νισμού . βάσει του άρθρου 8 παράγραφος 4 του κανονισμού (Γλώσσα διαδικασίας: η πορτογαλική)
 περί συγχωνεύσεων.
 Η Eugénio Branco Lda, εμπορική εταιρεία περιορισμένης
 Με δικόγραφο που κατέθεσε στη Γραμματεία του Δικαστη ευθύνης, με έδρα επί της Rua Rodrigo da Fonseca, n0 9 ,
 ρίου στις 31 Ιανουαρίου 1997, το οποίο πρωτοκολλήθηκε με Λισαβόνα, εκπροσωπούμενη από τον Dr. Bolata Belchior,
 τον αριθμό υποθέσεως Τ-22/97 (2), η προσφεύγουσα άσκησε δικηγόρο στη Vila Nova de Gaia, εγγεγραμμένο στα μητρώα
 προσφυγή βάσει του άρθρου 173 της συνθήκης ΕΚ, με αίτημα του Δικηγορικού Συλλόγου του Conselho distrital του Porto,
 την ακύρωση της εκδοθείσας βάσει του άρθρου 8 παράγρα με αντίκλητο στο Λουξεμβούργο τον Dr. Jacques Schroeder,
 φος 3 αποφάσεως. Με την παρούσα προσφυγή της η προ της δικηγορικής εταιρείας Faltz & Associés, 6, rue Heine ,
 σφεύγουσα ζητεί την ακύρωση της εκδοθείσας βάσει του Luxembourg, άσκησε ενώπιον του Πρωτοδικείου των Ευρω
 άρθρου 8 παράγραφος 4 αποφάσεως. παϊκών Κοινοτήτων, στις 29 Απριλίου 1997 , προσφυγή κατά
 Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 H προσφεύγουσα ισχυρίζει τα ακόλουθα:
 H προσφεύγουσα ζητεί από το Πρωτοδικείο:
 1 . H εκδοθείσα βάσει του άρθρου 8 παράγραφος 4 απόφαση
 πρέπει να ακυρωθεί, διότι το κύρος της εξαρτάται από την — να ακυρώσει την απόφαση της Επιτροπής, που της
 προηγούμενη έκδοση έγκυρης αποφάσεως βάσει του κοινοποιήθηκε με την από 24 Φεβρουαρίου 1997 επιστολή
 άρθρου 8 παράγραφος 3 . Εφόσον ακυρωθεί η εκδοθείσα του DAFSE και με την οποία εγκρίθηκε η αίτηση πληρω
 βάσει του άρθρου 8 παράγραφος 3 απόφαση , όπως έχει μής του υπολοίπου στον φάκελο συνδρομής του Ευρω
 ζητήσει η προσφεύγουσα με την από 31 Ιανουαρίου 1997 παϊκού Κοινωνικού Ταμείου , θεωρήθηκαν όμως μη πλη
 προσφυγή της, η εκδοθείσα βάσει του άρθρου 8 παρά ρούσες τις προϋποθέσεις χρηματοδοτήσεως εμφανισθεί
 γραφος 4 απόφαση καθίσταται αυτομάτως ακυρωτέα. σες από την προσφεύγουσα δαπάνες, της επιβλήθηκε δε η
 επιστροφή του ποσού των 17 565 320 πορτογαλικών
 2. H διαδικασία που ακολούθησε η Επιτροπή κατά την εσκούδων (Esc.), εξ ων 423 507 πορτογαλικά εσκούδα είχε
 έκδοση της βάσει του άρθρου 8 παράγραφος 4 αποφά λάβει υπό μορφή προκαταβολών από το Ευρωπαϊκό
 σεώς της διαφέρει από την προηγούμενη πρακτική της Κοινωνικό Ταμείο και 17 141 813 πορτογαλικά εσκούδα
 όσον αφορά τις ήδη πραγματοποιηθείσες συγχωνεύσεις, υπό μορφή προκαταβολών από εθνική δημόσια συνδρο
 καθόσον δεν παρασχέθηκε στην προσφεύγουσα η δυνα μή του Πορτογαλικού Δημοσίου , μειώνοντας έτσι τη
 τότητα να προτείνει, εντός ευλόγου χρονικού διαστήμα συνδρομή του ΕΚΤ σε 30 672 242 πορτογαλικά εσκού
 τος, πρόσφορα μέτρα για την αποκατάσταση των συνθη δα ,


text:
Nirzas pagasts ir viena no Ludzas novada administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojas ar sava novada Briģu, Isnaudas, Pildas, Rundēnu, Zaļesjes un Lauderu pagastiem.
 Daba
 Atrodas Latgales augstienes augstākajā daļā - Rāznavas paugurainē. Augstākā vieta - Mežmatveju kalns (233,8 m vjl.) - pagasta dienvidu daļā.
 Hidrogrāfija
 Upes: Diukšupeite, Istalsna (līdz ietekai Istalsnas ezerā sauc par Ļadinu), Istra, Leidiukšņa
 Ezeri: Nirzas ezers (552 ha), Sporna ezers (26,8 ha), Vorslovu ezers (6,7 ha)
 Vēsture
 1920. gada zemes reformas laikā Muržinavas muižu (Murinowo) sadalīja 4 vienībās 53 ha kopplatībā, Kaliešu muižu 3 vienībās 15 ha kopplatībā, bet valsts mežu 58 vienībās 658 ha kopplatībā.
 1935. gadā Ludzas apriņķa Nirzas pagasta platība bija 112 km2 un tajā dzīvoja 1405 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Lūrupu, Nirzas, Seiļu, Skriņu un Timuļu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Nirzas ciems ietilpis Zilupes (1949-1959) un Ludzas (pēc 1959. g.) rajonos. Nirzas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Timuļu ciemu, 1971. gadā - likvidētā Eglāju ciema padomju saimniecības «Nirza» teritoriju, 1975. gadā - daļu likvidētā Lūrupu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Nirzas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ludzas novadā.
 Iedzīvotāji
 Apdzīvotās vietas
 Lielākās apdzīvotās vietas ir Nirza (pagasta centrs), Kušneri.
 Saimniecība
 Transports
 Izglītība un kultūra
 Atsauces
 Latgale
 Ludzas novada pagasti