text:
KSKE 3 Cob 130/2011 - iSpis
 iSpis Judikatúra – KSKE 3 Cob 130/2011
 KS v Košiciach, dátum 13.03.2012, sp.zn. KSKE 3 Cob 130/2011
 § 1 ods. 1 zákona č. 30/1992 § 5 ods. 2 zákona č. 30/1992 § 3 zákona č. 30/1992 § 6 ods. 2 zákona č. 30/1992
 § 15 zákona č. 30/1992 § 2 zákona č. 546/2004 § 5 ods. 1 zákona č. 30/1992 § 5 zákona č. 30/1992 § 2 zákona č. 30/1992 § 2 ods. 4 zákona č. 546/2004 § 142 ods. 1 OSP § 18 OZ § 19 OZ § 1 ods. 3 OSP § 9 ods. 2 OSP § 5 OSP § 212 ods. 1 OSP § 214 ods. 2 OSP § 1 ods. 1 zákona č. 30/1992 § 3 zákona č. 30/1992 § 6 ods. 2 zákona č. 30/1992 § 14 zákona č. 30/1992 § 5 ods. 2 OZ § 18 ods. 2 písm. d) OZ § 219 OSP § 224 ods. 1 OSP
 Súd: Krajský súd Košice Spisová značka: 3Cob/130/2011 Identifikačné číslo súdneho spisu: 7108213825 Dátum vydania rozhodnutia: 14. 03. 2012 Meno a priezvisko sudcu, VSÚ: Mgr. Jolana Fuchsová ECLI: ECLI:SK:KSKE:2012:7108213825.1
 Krajský súd v Košiciach v senáte zloženom z predsedníčky senátu Mgr. Jolany Fuchsovej a členov senátu JUDr. Zdenky Kohútovej a JUDr. Gabriely Varhalíkovej v právnej veci žalobcu P. poľnohospodárska a potravinárska komora C., O. XX, C., IČO: XX XXX XXX zastúpeného JUDr. Marekom Gibom, advokátom, M.R. Štefánika 862, Trebišov proti žalovanému P. T. Q., C., O. 2, C., T.: XX XXX XXX zastúpenému JUDr. Ing. Mariánom Vargom, Hlavná č.18, Košice, o zaplatenie 1 743,11 eur s prísl. o odvolaní žalovaného proti rozsudku Okresného súdu Košice I zo dňa 2.3.2011 č.k. XXCb/ XXX/XXXX-XXX takto
 Okresný súd Košice I rozsudkom zo dňa 2.3.2011 zaviazal žalovaného zaplatiť žalobcovi sumu 1 743,11 eur s 1% mesačným úrokom z omeškania zo sumy 465,05 eur od 1.12.2006 do zaplatenia, zo sumy 481,31 eur od 16.6.2007 do zaplatenia, zo sumy 481,31 eur od 1.1.2008 do zaplatenia a zo sumy 315,44 eur od 1.5.2008 do zaplatenia a žalovaného zaviazal nahradiť žalobcovi, na účet jeho právneho zástupcu, trovy konania vo výške 729,44 eur.
 V odôvodnení rozsudku súd uviedol, že žalobca sa podanou žalobou domáhal voči žalovanému zaplatenia 1.743,11 eur (52.513,00 Sk) s prísl. z dôvodu, že žalovaný bol členom komory podľa zákona č. 30/1992 Z.z.. a v súlade so zákonom č. 546/2004 Z.z., ktorým bol novelizovaný zákon č. 30/1992 Z.z. žalovaný dňa 3.4.2008 požiadal Regionálnu poľnohospodársku a potravinársku komoru C. (ďalej len P. C.) o zrušenie členstva v komore a výmaz členstva v zmysle stanov vykonal k 30.4.2008. Do zániku členstva bol žalovaný povinný platiť členské príspevky a spôsob vyberania členských príspevkov určoval systém platenia členských príspevkov schválený Valným zhromaždením RPPK C., ktorého výška možného členského sa vypočítavala za prechádzajúci rok podľa skutočne dosiahnutého objemu tržieb za predaj vlastných výrobkov a služieb. Za roky 2006, 2007 a alikvotnú časť roku 2008, a to do 30.4.2008 žalovaný neuhradil žalobcovi členské príspevky vo výške 1.743,11 eur (52.513,00 Sk) a uznesením Valného zhromaždenia RPPK C. zo dňa 28.6.2005 bol schválený Systém platenia členských príspevkov pre RPPK C. v roku 2005, v ktorom bola schválená aj sankcia za oneskorené platby pri omeškaní platieb členských príspevkov vo výške 1 % z nezaplatenej sumy za každý i začatý mesiac omeškania. Žalovaný žiadal žalobu ako neopodstatnenú zamietnuť. Poukázal na to, že zákon č. 30/1992 Z.z. ukladal stať sa povinne členom Poľnohospodárskej a potravinárskej komory fyzickým a právnickým osobám, ktoré vykonávajú podnikateľskú činnosť v poľnohospodárstve a potravinárstve a v biologických, technických a v obchodných službách pre poľnohospodárstvo a potravinárstvo, a pretože žalovaný podnikal v oblasti
 potravinárstva, bol povinný stať sa členom komory a platiť členské príspevky, aj keď pre svoje podnikanie členstvo v komore nepotreboval. Na základe zmeny a doplnení zákona č. 30/1992 Zb. zákonom č. 546/2004 Z.z. došlo k zmene a predtým povinné členstvo v komore sa stalo dobrovoľným. Podľa zmenených ustanovení uvedeného zákona sa členmi komory môžu stať fyzické a právnické osoby na základe písomnej prihlášky. Komora bola povinná v súlade s § 15 citovaného zákona do 30.6.2006 uviesť svoje stanovy do súladu s týmto zákonom a z dikcie zákona vyplýva, že analogicky mala komora upraviť aj svoj vzťah k pôvodne povinným členom komory v súlade s novým znením § 2 zákona č. 546/2004 Z.z.. Má zato, že jeho členstvo, ktoré bolo vynútené pôvodnými ustanoveniami zákona č. 30/1992 Zb. skončilo dňom účinnosti zákona č. 546/2004 Z. z., t. j. 1.1.2005. Tvrdil, že právnu subjektivitu má Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora so sídlom v K. (ďalej len SPPK) , ktorá je zriadená zákonom č. 30/1992 Zb. a regionálne komory sú jej štrukturálnou organizačnou súčasťou a nemajú procesnoprávnu subjektivitu, čo znamená, že žalobca nemá v prejednávanej veci procesnoprávnu subjektivitu a ako žalobca nie je vo veci aktívne vecne legitimovaný.
 Súd prvého stupňa uviedol, že z vykonaného dokazovania zistil, že Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora so sídlom v K. bola ako právnická osoba zriadená zákonom číslo 30/1992 Zb. a s poukazom na § 5 ods. 1, 2, 3 uvedeného zákona vyplýva, že Regionálna komora vzniká rozhodnutím ustanovujúceho valného zhromaždenia o jej založení, prijatím stanov a zvolením orgánov a podľa Notárskej zápisnice zo dňa 3.7.1992 sa konalo ustanovujúce valné zhromaždenie Regionálnej poľnohospodárskej a potravinárskej komory C., na ktorom boli zvolené orgány komory a prijaté stanovy. Citoval článok 1, body 1-5 stanov Regionálnej poľnohospodárskej a potravinárskej komory C., podľa ktorých Regionálna poľnohospodárska a potravinárska komora C. so sídlom úradu v C. má IČO: XX XXX XXX a je právnickou osobou, ktorá sa nezapisuje do obchodného registra. Vychádzajúc z vyššie uvedeného súd prvého stupňa uviedol, že právnu subjektivitu má nielen Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora so sídlom v K. ale aj Regionálna poľnohospodárska a potravinárska komora C. zriadená v súlade s ust. § 5 zákona číslo 30/1992 Zb.
 V ďalšom súd prvého stupňa uviedol, že na základe zákona č. 30/1992 Z.z. o Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komore žalovaný sa stal členom Regionálnej poľnohospodárskej a potravinárskej komory C. a listom zo dňa 3.4.2008 požiadal o zrušenie členstva v Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komore v zmysle Stanov Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory, čl. 4, ods. 4 a Regionálna poľnohospodárska a potravinárska komora C. listom zo dňa 15.4.2008 mu oznámila, že vykoná výmaz jeho členstva v Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komore v zmysle Stanov RPPK C., článku 4, odsek 5 k 30.4.2008 a zánikom členstva zanikajú aj nároky na vlastnícky podiel na hnuteľnom a nehnuteľnom majetku RPPK Košice a SPPK a upozornila ho, že je povinný uhradiť časť členského príspevku pripadajúceho na rok 2008 do 30.4.2008. Súd prvého stupňa popísal faktúry, ktorými žalobca vyúčtoval žalovanému členské príspevky, ktorých zaplatenia sa v tomto konaní domáha a konštatoval, že žalovaný tieto neuhradil. Systém platenia členských príspevkov pre RPPK C. a SPPK v roku 2005 bol schválený Valným zhromaždením RPPK C. dňa 28.6.2005 tak, že základná sadzba ročného členského príspevku do SPPK a RPPK C. sa riadi zásadami Systému platenia členských príspevkov, ktorý schvaľuje Valné zhromaždenie SPPK a RPPK C., že členské príspevky pre RPPK C. sa uhrádzajú dvakrát a to prvá splátka vo výške 50 % najneskôr do 15.7. a druhá splátka najneskôr do 15.12. príslušného roka a pri omeškaní platieb členských príspevkov oproti stanoveným termínom sa sadzby členských príspevkov zvyšujú o 1 % z nezaplatenej sumy za každý i začatý mesiac omeškania. V konaní nebola sporná výška vyfakturovaného členského príspevku za roky 2006, 2007, alikvotná časť 2008. Sporná bola skutočnosť, že či žalovanému predtým povinné členstvo v komore zaniklo nezaplatením členských príspevkov, resp. skončilo dňom účinnosti zákona č. 546/2004 Z.z., t. j. 1.1.2005. Súd prvého stupňa citoval ustanovenie § 2 zákona č.30/1992 Zb. v znení účinnom do 31.12.2004 ako aj v znení účinnom od 1.1.2005 zavedenom zák.č. 546/2004 Z.z. a uviedol, že je nesporné, že dňom 1. januára 2005 bolo povinné členstvo v komore zrušené a podľa jeho názoru žalovaný tým, že bol členom komory jeho členstvo v komore mohlo zaniknúť len na základe písomnej žiadosti o zrušenie členstva v komore. Tento záver súdu vychádza z ustanovenia § 2 ods. 4 zákona č. 546/2004 Z.z., ktoré upravuje vznik a zánik členstva v komore tak, že členstvo v komore vzniká na základe písomnej prihlášky dňom prijatia za člena komory a členstvo v komore zaniká dňom doručenia písomnej žiadosti člena komory o zrušenie členstva v komore. Žalovaný sa stal členom
 komory na základe zákona a ust. § 2, ods. 4 zákona č. 546/2004 Z.z. nerieši zánik členstva povinného alebo dobrovoľného inak, ako písomnou žiadosťou o zrušenie členstva. Žalovaný pokiaľ nechcel byť naďalej členom komory, mal svoju vôľu písomne vyjadriť a požiadať o zrušenie členstva tak, ako to urobil žiadosťou zo dňa 2.4.2008, na základe ktorej jeho členstvo zaniklo k 30.4.2008. K tvrdeniu žalovaného, že nezaplatením členských príspevkov malo byť ohrozené jeho členstvo v tomto združení súd prvého stupňa uviedol, že stanovy SPPK nestanovujú v prípade neplatenia členských príspevkov povinnosť ukončiť členstvo z dôvodu neplatenia členských príspevkov a na základe uvedených skutočností a úvah dospel k záveru, že nárok žalobcu je opodstatnený, a preto mu vyhovel. Za dôvodný súd prvého stupňa uznal aj žalobcom uplatnený úrok z omeškania, keďže v danom prípade išlo o omeškanie s plnením peňažného dlhu a v zmysle Systému platenia členských príspevkov pre RPPK C. a SPPK bola schválená aj sankcia za oneskorené platby pri omeškaní platieb členských príspevkov vo výške 1 % z nezaplatenej sumy za každý i začatý mesiac omeškania. O trovách konania súd prvého stupňa rozhodol podľa ust. § 142 ods. 1 O.s.p. tak, že priznal žalobcovi náhradu trov konania v plnom rozsahu, pretože žalobca bol v konaní úspešný a špecifikoval priznané trovy konania.
 Proti rozsudku súdu prvého stupňa podal v zákonnej lehote odvolanie žalovaný z dôvodu, že žalobca nemá právnu subjektivitu a aktívnu vecnú legitimáciu. Uviedol, že podľa § 18 Občianskeho zákonníka je vznik právnickej osoby prísne formálny a môže ňou byť len subjekt, ktorý spĺňa zákonom predpísané podmienky podľa § 19 Občianskeho zákonníka, podľa ktorého právnická osoba môže byť založená len písomnou zmluvou alebo zakladacou listinou a musí vzniknúť tým, že bude zapísaná do obchodného registra alebo iného zákonom určeného registra, pričom zvláštny zákon môže zriadenie a vznik právnickej osoby upraviť aj inak, pričom v tomto prípade právnická osoba vzniká dňom účinnosti zákona. Uviedol, že SPPK vznikla zákonom č.30/1992 Zb. so sídlom v G. v ďalších ustanoveniach sa tento subjekt označuje iba ako komora a zákonom č. 448/2001 Z.z. došlo k zmene sídla na K.. Podľa § 1 ods. 3 zákona, komora je právnickou osobou a nezapisuje sa do podnikového registra, a teda touto právnickou osobou je SPPK a podľa § 9 ods. 2 zákona, štatutárnym orgánom komory je jej predseda. Ust. § 5 zákona, má názov Organizácia a orgány komory a upravuje vznik, úlohy a pôsobenie regionálnych komôr a rieši vnútorné organizačné zložky SPPK bez právnej subjektivity a žalovaný má za to, že z uvedených ustanovení nevyplývajú právom predpísané formálne podmienky pre vznik právnickej osoby na úrovni regionálnych komôr. Navrhol preto napadnutý rozsudok zrušiť a konanie zastaviť a uplatnil trovy konania celkom vo výške 775,05 eur.
 Právny zástupca žalobcu v podaní zo dňa 9.5.2011 navrhol napadnutý rozsudok súdu prvého stupňa potvrdiť ako vecne správny.
 Odvolací súd podľa § 212 ods. 1 O.s.p. prejednal odvolanie žalovaného a to podľa § 214 ods. 2 O.s.p. bez nariadenia pojednávania.
 Oznámenie o verejnom vyhlásení rozsudku bolo na úradnej tabuli súdu vyvesené dňa 5.3.2012.
 V podanom odvolaní žalovaný namieta iba nedostatok právnej a procesnej subjektivity žalobcu, preto odvolací súd, ktorý je podľa § 212 ods. 1 O.s.p. viazaný rozsahom a dôvodmi odvolania, preskúmal dôvodnosť iba uvedeného odvolacieho dôvodu.
 Zák.č. 30/1992 Z.z. o Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komore /ďalej iba zákon/ nadobudol účinnosť dňa 23.1.1992 a ako uviedol súd prvého stupňa v napadnutom rozsudku, podľa § 1 ods. 1 bola ním zriadená Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora (ďalej len "komora") pôvodne so sídlom v G. a v súčasnosti so sídlom v K.. Uvedený zákon v ustanovení § 5 rieši pôsobenie regionálnych komôr a podľa odseku 2/ uvedeného ustanovenia Regionálna komora vzniká rozhodnutím
 ustanovujúceho valného zhromaždenia o jej založení, prijatím stanov a zvolením orgánov. Spôsob zvolania a ďalšie podmienky konania ustanovujúceho valného zhromaždenia regionálnej komory a spôsob jej rozhodovania upravia stanovy komory a podľa odseku 3 Regionálna komora plní úlohy uvedené v § 3 vo vzťahu k dotknutým orgánom miestnej štátnej správy a územnej samosprávy v rozsahu a spôsobom určeným stanovami komory. Podľa § 6 ods. 2 zákona Ustanovenia o orgánoch komory platia obdobne pre orgány regionálnej komory, ak nie je v tejto časti a v § 14 ustanovené inak.
 Zo znenia uvedených ustanovení vyplýva, že vznik regionálnych komôr je upravený zákonom tak, že tieto vznikajú rozhodnutím ustanovujúceho valného zhromaždenia o ich založení, prijatím stanov a zvolením orgánov, pričom ustanovenia orgánoch komory platia obdobne pre orgány regionálnej komory.
 Ako vyplýva z napadnutého rozsudku, ustanovujúce valné zhromaždenie Regionálnej poľnohospodárskej a potravinárskej komory C. /ďalej iba RPPK/, na ktorom došlo k splneniu podmienok podľa § 5 ods. 2 zákona, sa konalo dňa 3.7.1992 a boli na ňom schválené stanovy, podľa čl. 1 bod 5 ktorých je RPPK právnickou osobou.
 Žalovaný v priebehu konania netvrdil, že by rozhodnutia o vzniku a stanovách RPPK prijaté na valnom zhromaždení dňa 3.7.1992 boli zrušené, a preto odvolací súd má za to, že tieto rozhodnutia sú platné a teda je platné aj rozhodnutie o vzniku Regionálnej poľnohospodárskej a potravinárskej komory C. ako samostatnej právnickej osoby.
 Podľa § 18 ods. 2 písm. d/ Občianskeho zákonníka Právnickými osobami sú iné subjekty, o ktorých to ustanovuje zákon.
 Odvolací súd má za to, že žalobca, ako jedna z regionálnych komôr, síce nevznikol priamo zákonom, ako to je u SPPK, ale vznikol postupom upraveným samostatným zákonom, ktorý umožňoval vznik regionálnych komôr ako samostatných právnických osôb tým, že stanovil postup ich vzniku, určenia ich názvu a určil, že ustanovenia zákona o orgánoch komory platia aj pre orgány regionálnych komôr. Za dôležité odvolací súd považuje aj skutočnosť, že postup, ktorým vznikol žalobca, ako samostatná právnická osoba, nebol vyhlásený za neplatný.
 Pokiaľ ide o výšku istiny a príslušenstva, vrátane výšky trov konania, priznanú súdom prvého stupňa, žalovaný v podanom odvolaní túto nenapadol, a preto nebola odvolacím súdom preskúmavaná.
 Na základe takto zisteného skutkového a právneho stavu odvolací súd má za to, že žalobca má právnu spôsobilosť na práva a povinnosti a tým aj procesnú spôsobilosť byť účastníkom konania, a teda námietka žalovaného nie je dôvodná, a preto odvolací súd podľa § 219 O.s.p. napadnutý rozsudok potvrdil ako vecne správny.
 V odvolacom konaní bol žalovaný neúspešný, preto podľa § 224 ods. 1 a § 142 ods. 1 O.s.p. mu nevzniklo právo na náhradu trov odvolacieho konania a keďže žalobca si ich náhradu neuplatnil, odvolací súd rozhodol tak, že účastníkom nepriznáva náhradu trov odvolacieho konania.


type: wikipedia

text:
Die Hundestraße (1263 lateinisch Platea canum, 1289 mittelniederdeutsch Hundestrate) im Jakobi Quartier ist eine der Rippenstraßen der mittelalterlichen Stadtplanung der Lübecker Altstadt.
 Charakter
 Während der obere Teil der Hundestraße an der Einmündung zur Königstraße seit alters her durch das ehemalige Katharinenkloster bestimmt wird, ist die Hundestraße im unteren Teil von kleinteiliger Wohnnutzung geprägt. Die frühere „Arme-Leute-Gegend“ ist im letzten Viertel des 20. Jahrhunderts durch die Altstadtsanierung komplett gewendet worden und heute eine der Vorzeigestraßen des Flächendenkmals Weltkulturerbe der Lübecker Altstadt, in der sich aufgrund der aufwendigen Sanierung nunmehr gut verdienende Bürger, aber auch Künstler wie Karl Gieth und Rolf Goerler ansiedelten. Das ehemalige Klostergelände wird heute von der neugotischen Fassade des Katharineums und dem Backsteinexpressionismus der Fassade der Stadtbibliothek von Friedrich Wilhelm Virck (1927) bestimmt. Der Charakter der Hundestraße liegt darin, dass es kaum große Schaufenster von Läden gibt. Die Haustüren der Häuser Nr. 12 und Nr. 35 wurden mit Unterstützung der Possehl-Stiftung und des Denkmalschutzes Lübeck im Sommer 2010 äußerst aufwendig restauriert und mit stilrichtigen Neufassungen versehen (originale Befundreste waren nicht vorhanden). Besonders die Haustür des Hauses Nr. 12, sie liegt genau gegenüber der Stadtbibliothek, zeigt die volle Pracht des Rokoko und gilt als Vorbild für die fachrichtige Wiederherstellung historischer Türen.
 Verlauf
 Die Hundestraße liegt als Rippenstraße zwischen der Glockengießerstraße und der Dr.-Julius-Leber-Straße auf der östlichen Seite des Lübecker Altstadthügels. Sie beginnt an der Königstraße und reichte ursprünglich bis zur Stadtmauer am Ufer der Wakenitz, die durch die Straße An der Mauer markiert wird und in diesem Bereich auch baulich noch in Teilen erhalten ist. Seit etwa 1900 endet sie an der Kanalstraße, der Uferstraße des damals eröffneten Elbe-Lübeck-Kanals auf der Altstadtinsel.
 Denkmalgeschützte Häuser
 Unter Denkmalschutz stehen die Häuser Hundestraße Nr. 4, 8–12 gerade, 17–23 ungerade, 18, 22–26 gerade, 33 und 35, 38 und 40, 46–68 gerade, 47–77 ungerade, 74–80 gerade, 83, 84, 88 und 90, 94, 98, 103–109 ungerade.
 Siehe auch: Liste abgegangener Lübecker Bauwerke#Hundestraße für nicht mehr vorhandene Bauwerke.
 Gänge und Höfe
 Von der Hundestraße gehen oder gingen folgende Lübecker Gänge und Höfe ab (nach Hausnummern):
 21: Balhorns Gang
 30: Vereinigungs Gang
 31: Kalands Gang
 Wie auch in der Hartengrube gehörte dieser Gang den wohlhabenden St. Clemens Kaland. Er besaß bereits einige Buden in diesem Gang, bevor er ihn 1560 zusammen mit dem Vorderhaus kaufte, um die Buden zu vermieten. Obgleich das Vorderhaus 1573 wieder vom Kaland verkauft wurde, blieb der Gang noch länger im Besitz der Organisation.
 1560 wegen Bebauungsänderung erstmals im Grundbuch erwähnt. Nach 1560 „Kalands Gang“. 1609 „Adam- und Evengang“. Vermutlich nach einem an der Pforte angebrachten Bildwerk. Nach dessen Verschwinden wurde der ursprüngliche Name wieder gebräuchlich und ist es bis heute geblieben.
 43: Weintrauben Gang
 50: Schornsteinfeger Gang
 57: v. Höveln Gang
 85: Schillings Hof
 Literatur
 Klaus J. Groth: Weltkulturerbe Lübeck – Denkmalgeschützte Häuser. Über 1000 Porträts der Bauten unter Denkmalschutz in der Altstadt. Nach Straßen alphabetisch gegliedert. Verlag Schmidt-Römhild, Lübeck 1999, ISBN 3-7950-1231-7.
 Weblinks
 Einzelnachweise
 Straße in Lübeck-Altstadt
 Straße in Europa
 Weltkulturerbe Lübeck


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 16.9.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 238/22
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1570 AL COMISIEI
 din 15 septembrie 2017
 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/366 și a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/367 de instituire a unei taxe compensatorii și antidumping definitive pentru importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2013/707/UE de confirmare a acceptării unui angajament oferit în legătură cu procedurile antidumping și antisubvenție privind importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză pentru perioada de aplicare a măsurilor definitive
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul antidumping de bază”), în special articolul 11 alineatul (3) și articolul 8 alineatul (9),
 având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „regulamentul antisubvenție de bază”), în special articolul 19 și articolul 13 alineatul (9),
 întrucât:
 1. PROCEDURA
 1.1. Măsurile în vigoare
 (1)
 Prin Regulamentul (UE) nr. 1238/2013 (3), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) („ancheta antidumping inițială”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinse între 27,3 % și 64,9 %.
 (2)
 Prin Regulamentul (UE) nr. 1239/2013 (4), Consiliul a instituit taxe compensatorii definitive de până la 11,5 % la importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză („ancheta antisubvenție inițială”).
 (3)
 Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice (denumită în continuare „CCCME”) a prezentat Comisiei, în numele unui grup de producători-exportatori, un angajament de preț. Prin Decizia 2013/423/UE (5), Comisia a acceptat respectivul angajament de preț în ceea ce privește taxa antidumping provizorie. În urma notificării unei versiuni modificate a angajamentului de preț de către un grup de producători-exportatori împreună cu CCCME, Comisia a confirmat, prin Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE (6), acceptarea angajamentului de preț, astfel cum a fost modificat, pentru perioada de aplicare a măsurilor antidumping și compensatorii definitive. Comisia a adoptat, de asemenea, o decizie de clarificare a punerii în aplicare a angajamentului (7) și unsprezece regulamente de retragere a acceptării angajamentului pentru mai mulți producători-exportatori (8).
 (4)
 Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/12 (9), în urma unei reexaminări intermediare parțiale al cărei obiect s-a limitat la indicatorul utilizat ca referință pentru mecanismul de adaptare a prețului stabilit în angajamentul menționat mai sus, Comisia a încheiat reexaminarea intermediară parțială fără a modifica măsurile.
 (5)
 Prin Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2016/185 (10) și (UE) 2016/184 (11), Comisia a extins taxele antidumping și taxele compensatorii definitive asupra importurilor de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză la importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) expediate din Malaysia și din Taiwan, cu excepția unui număr de producători veritabili.
 (6)
 Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367 (12), Comisia a extins taxa antidumping definitivă pentru importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul antidumping de bază și a încheiat ancheta de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază (denumită în continuare „ancheta antidumping de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor”).
 (7)
 Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 (13), Comisia a extins taxa compensatorie definitivă pentru importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază și a încheiat ancheta de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 19 alineatul (3) din regulamentul antisubvenție de bază (denumită în continuare „ancheta antisubvenție de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor”) (ancheta antidumping de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și ancheta antisubvenție de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor sunt denumite în continuare în comun „anchetele de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor”).
 (8)
 Prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/615 (14), Comisia a acceptat propunerea producătorilor-exportatori de a menține prețul minim la import (denumit în continuare „PMI”) la nivelul aplicabil în martie 2017.
 1.2. Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale
 (9)
 La 3 martie 2017, Comisia a deschis din oficiu prezenta reexaminare intermediară parțială limitată la forma măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază și cu articolul 19 din regulamentul antisubvenție de bază (15) („avizul de deschidere”). Intenția Comisiei de a deschide prezenta reexaminare a fost anunțată în capitolul referitor la interesul Uniunii al celor două regulamente de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, ca un mijloc de a găsi echilibrul adecvat între interesele divergente a căror existență a fost constatată de anchetele de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pe piața energiei solare pentru perioada rămasă din durata măsurilor (16).
 1.3. Părțile interesate
 (10)
 În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat CCCME, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC și autoritățile din RPC cu privire la anchete și i-a invitat să participe.
 (11)
 Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații privind deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.
 1.4. Informarea părților
 (12)
 La 19 iulie 2017, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerațiile esențiale ale anchetei și le-a invitat să prezinte observații în termen de 14 de zile. Comisia a primit răspunsuri, în termenul stabilit, de la 20 de părți interesate, și anume asociația producătorilor din Uniune, șapte producători din Uniune, două asociații de utilizatori, patru părți interesate din Uniune din amonte și din aval, patru producători-exportatori chinezi, CCCME și guvernul RPC. Ulterior, Comisia a trimis tuturor părților interesate un document de informare suplimentar și le-a invitat să prezinte observații. Această nouă comunicare viza doar două elemente ale metodologiei de stabilire a PMI și o dispoziție referitoare la intrarea în vigoare a prezentului regulament.
 2. CONSTATĂRILE ANCHETEI
 (13)
 La 21 martie 2017, Comisia a trimis o solicitare de informații la mai mult de 100 de părți interesate. Comisia a primit răspunsuri de la 26 de părți interesate: doi producători din Uniune, cinci societăți europene din amonte și din aval, precum și trei asociații, CCCME, guvernul RPC, 13 producători-exportatori și un producător-exportator din Malaysia.
 2.1. Taxa variabilă sub forma unui preț minim la import
 (14)
 Forma actuală a măsurilor constă într-o taxă antidumping ad valorem stabilită la articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367 și într-o taxă compensatorie ad valorem stabilită la articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366. Un grup de producători-exportatori cooperanți, împreună cu CCCME, au oferit un angajament de preț, care a fost acceptat de către Comisie. Unul dintre elementele esențiale ale angajamentului este prețul minim la import (denumit în continuare „PMI”), care face obiectul unui mecanism de ajustare trimestrială. În temeiul angajamentului de preț acceptat de Comisie, PMI pentru module și celule este ajustat trimestrial în funcție de prețurile la vedere internaționale ale modulelor, inclusiv prețurile chineze, astfel cum sunt raportate în baza de date Bloomberg. Angajamentul a fost acceptat inițial de peste 120 de societăți/grupuri de societăți. Între timp, Comisia și-a retras acceptarea angajamentului pentru 14 societăți. În cazul a douăsprezece dintre acestea s-a constatat încălcarea angajamentului, în timp ce celelalte două societăți aveau modele de afaceri care au făcut imposibilă monitorizarea respectării angajamentului. În plus, alte 15 societăți chineze s-au retras în mod voluntar din cadrul angajamentului (17).
 (15)
 La reexaminarea, în cadrul anchetelor de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, a intereselor importatorilor neafiliați și a producătorilor de module din Uniune neintegrați pe verticală, Comisia a primit plângeri cu privire la sarcina administrativă considerabilă impusă acestora, în timp ce producătorii din Uniune s-au plâns de eludările din prezent (18). De exemplu, atât CCCME, cât și producătorii-exportatori trebuie să prezinte Comisiei rapoarte lunare și trimestriale pentru monitorizarea angajamentului. Aceste rapoarte au fost esențiale pentru a verifica dacă nivelul anual nu a fost depășit și pentru a efectua o primă analiză privind conformitatea tranzacțiilor de vânzare raportate cu PMI.
 (16)
 Toate părțile interesate care au răspuns la solicitarea de informații au considerat că o taxă variabilă sub forma unui PMI („PMI de tip taxă variabilă”) reprezintă o formă a măsurilor mai adecvată decât precedenta taxă ad valorem asociată cu angajamentul de preț („PMI al angajamentului”). În special, părțile interesate au considerat că un PMI de tip taxă variabilă va fi mai transparent, mai previzibil și mai ușor de aplicat. Părțile interesate au considerat că un PMI de tip taxă variabilă ar reduce sarcina administrativă și costurile pentru importatori. Anumite părți interesate au încurajat Comisia să se asigure că noua formă a măsurilor nu impune restricții semnificative societăților din Uniune în ceea ce privește acordurile lor comerciale cu producătorii din întreaga lume. În opinia lor, aceste restricții au generat riscuri semnificative, datorii, operațiuni costisitoare privind diligența necesară (due diligence) și întârzieri pentru importatorii din Uniune. Aceleași părți au afirmat, de asemenea, că actualul plafon pentru volumele importurilor cuprinse în angajament ar trebui eliminat, deoarece a adăugat o sarcină administrativă suplimentară și nu a servit niciunui scop, întrucât importurile au fost oricum cu mult inferioare acestuia.
 (17)
 Comisia a acceptat aceste argumente. Ea a considerat că măsurile ar trebui să ia forma unui PMI de tip taxă variabilă. Acest PMI de tip taxă variabilă înseamnă că importurile eligibile (19) cu o valoare declarată mai mare sau egală cu PMI nu ar fi supuse taxelor și că autoritățile vamale vor percepe taxele imediat în cazul în care produsul este importat la un preț mai mic decât PMI. PMI de tip taxă variabilă va reduce sarcina administrativă suportată de producătorii-exportatori, de importatori și de Comisie, deoarece rapoartele lunare ale CCCME și rapoartele trimestriale transmise Comisiei de către toți producătorii-exportatori nu vor mai fi necesare. În plus, nivelul PMI de tip taxă variabilă va fi publicat. Acest lucru va asigura transparența și va permite o mai bună punere în aplicare a măsurilor.
 (18)
 De asemenea, Comisia a convenit cu părțile interesate că PMI de tip taxă variabilă nu ar trebui să fie însoțit de o listă de restricții și de plafoane suplimentare. Într-adevăr, exporturile au fost întotdeauna cu mult inferioare nivelului anual. Va fi la latitudinea autorităților vamale din Uniune să verifice dacă societățile implicate nu au încheiat acorduri de compensare încrucișată sau alte acorduri de eludare a PMI.
 2.2. Distincția dintre produsele monocristaline și produsele multicristaline
 (19)
 Mai multe părți interesate, inclusiv producătorii din Uniune, au considerat că ar trebui să existe PMI de tip taxă variabilă distincte pentru diferitele tipuri de produse. Cele mai multe părți interesate au considerat, de asemenea, că cea mai bună diferențiere este cea bazată pe tehnologie, și anume diferențierea produselor monocristaline de produsele multicristaline (denumite uneori și policristaline). Prețurile produselor monocristaline sunt diferite de cele ale produselor multicristaline și principalii indici ai prețurilor, precum PV Insights și Energy Trend PV, indică prețuri diferite pentru celulele și modulele mono- și multicristaline. Produsele monocristaline sunt întotdeauna mai costisitoare, deoarece asigură o producție mai mare pe unitate de suprafață. Potrivit cotațiilor de preț prezentate de PV Insights
 (20) între 1 ianuarie 2014 și 31 martie 2017, diferența medie de preț dintre modulele monocristaline și cele multicristaline era de 0,047 EUR/W și cea dintre celulele multicristaline și cele monocristaline era de 0,040 EUR/W.
 (20)
 Distincția dintre produsele monocristaline și produsele multicristaline se încadrează, de asemenea, în raționamentul expus în cadrul anchetelor de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind găsirea unui echilibru adecvat între interesele concurente. Pe de o parte, ea va asigura o mai bună protecție industriei din Uniune, care se concentrează tot mai mult asupra fabricării de produse monocristaline de calitate superioară pentru sectorul instalațiilor de acoperiș. Pe de altă parte, o astfel de distincție va servi mai bine interesele importatorilor neafiliați și pe cele ale societăților de inginerie, de achiziții și de construcții active în sectorul instalațiilor la scară utilitară, care au nevoie de acces la module multicristaline de bază ieftine pentru a fi în măsură să concureze cu alte surse regenerabile de energie în cadrul cererilor de oferte neutre din punct de vedere tehnologic.
 (21)
 Celulele monocristaline și cele multicristaline pot fi distinse cu ușurință de către autoritățile vamale. Celulele multicristaline sunt compuse din siliciu multicristalin (multi-Si) format din cristale mici. Celulele monocristaline sunt compuse din siliciu monocristalin (mono-Si), un cristal continuu. Celulele mono- și multicristaline nu sunt combinate niciodată într-un singur dispozitiv, astfel încât nu există module compuse atât din celule monocristaline, cât și din celule multicristaline. Modulele multicristaline sunt compuse exclusiv din celule multicristaline și modulele monocristaline sunt compuse exclusiv din celule monocristaline. Produsele monocristaline sunt mai eficiente în convertirea luminii solare în curent electric, ceea ce se traduce printr-o producție mai mare pe unitate de suprafață. Produsele monocristaline pot fi distinse de produsele multicristaline prin intermediul unei inspecții fizice. Celula multicristalină este perfect dreptunghiulară. În schimb, pe celula monocristalină, cele patru colțuri sunt tăiate.
 (22)
 Prin urmare, Comisia a considerat că ar trebui să existe PMI distincte pentru celulele și modulele monocristaline și multicristaline și că fiecare dintre cele patru tipuri de produse ar trebui să aibă propriul cod TARIC.
 2.3. Reducerea treptată a PMI de tip taxă variabilă
 (23)
 În temeiul angajamentului de preț actual acceptat de Comisie, PMI pentru module și celule este ajustat trimestrial în funcție de prețurile la vedere internaționale ale modulelor, inclusiv prețurile chineze, astfel cum sunt raportate în baza de date Bloomberg (denumită și indicele prețurilor la vedere Bloomberg sau BNEF). Atunci când a acceptat angajamentul, Comisia a considerat că acest preț reflecta prețul neprejudiciabil și asigura o aprovizionare suficientă cu produsul în cauză în Uniune (21).
 (24)
 În cadrul anchetelor de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a devenit conștientă de faptul că, în cea mai mare parte a anului 2016, mecanismul de ajustare a PMI al angajamentului nu a urmat scăderile prețurilor de la nivel mondial și, prin urmare, nu a mai reflectat prețul neprejudiciabil, astfel cum s-a stabilit în cursul anchetei inițiale.
 (25)
 În plus, sistemul de ajustare anterior nu le permisese utilizatorilor de celule (producătorii de module neintegrați pe verticală) și de module (persoanele fizice și societățile care achiziționează sisteme solare) din Europa accesul la câștigurile în materie de eficiență de la nivel mondial (22).
 (26)
 Într-adevăr, elementele de probă furnizate de părțile interesate au confirmat că PMI al angajamentului a încetat să urmeze tendința de scădere a prețurilor de la nivel mondial în cursul anului 2016. Chiar dacă, la începutul anului 2017, PMI a scăzut în mod semnificativ, exista încă un decalaj semnificativ între PMI și prețurile mondiale (23).
 (27)
 Prin urmare, Comisia a examinat dacă exista un alt criteriu de referință care să reflecte mai bine nivelul prețului neprejudiciabil stabilit în cadrul anchetei inițiale, precum și scăderile costurilor și ale prețurilor de la nivel mondial.
 (28)
 Un producător din Uniune și o asociație de producători din Uniune au pretins că noul mecanism de adaptare a PMI ar trebui să se bazeze pe rata de învățare a industriei energiei solare. Elementele de probă furnizate de toate părțile interesate au confirmat că respectivul cost de producție al industriei energiei solare a fost în continuă scădere, ceea ce se reflectă în ratele de învățare ale industriei energiei solare. Cu toate acestea, o serie de alte părți interesate au comentat pe larg motivul pentru care ratele de învățare ale industriei energiei solare nu constituie un criteriu de referință adecvat pentru un mecanism de adaptare a PMI. În primul rând, părțile au susținut că studiile care prezintă rate de învățare estimează aceste rate de-a lungul unor perioade îndelungate. Prin urmare, ele nu reflectă dinamica pieței pe termen scurt. În plus, perioada avută în vedere are un impact semnificativ asupra rezultatelor. De exemplu, ultima Foaie de parcurs internațională privind tehnologia pentru energia fotovoltaică („ITRPV” – International Technology Roadmap for Photovoltaic) indică o rată de 22,5 % pe o perioadă de 40 de ani (24) și o rată de 39 % în ultimii 10 ani (25). Părțile interesate au susținut, de asemenea, că obiectivul principal al ratelor de învățare nu este acela de a prognoza evoluția prețurilor în viitorul apropiat. De exemplu, rata de învățare a ITRPV face parte din proiectul al cărui scop este acela de a-i informa pe furnizori și pe clienți cu privire la tendințele tehnologice preconizate și de a stimula discuția referitoare la îmbunătățirile și standardele necesare.
 (29)
 În sfârșit, rata curbei de învățare indică scăderea prețurilor pentru fiecare dublare a expedierilor cumulate de module la nivel mondial (26). Prognozarea cererii este, prin natura sa, caracterizată de un grad semnificativ de incertitudine. Astfel cum a subliniat una dintre părțile interesate: „Este important de observat faptul că prognozele privind cererea și creșterea economică viitoare reprezintă doar ipoteze plauzibile și depind în mare măsură de factori precum politicile comerciale existente pe diferite piețe, schimbările de la nivelul schemelor de sprijin și modificările cadrului normativ care reglementează energia solară fotovoltaică pe fiecare piață”. Din aceste motive, există o serie de prognoze privind evoluția cererii mondiale, produse de mai multe organizații.
 (30)
 Comisia a acceptat aceste argumente și a constatat următoarele. În cazul în care Comisia ar fi decis să utilizeze rata de învățare pentru mecanismul de adaptare a PMI, ea ar fi trebuit să evalueze care dintre aceste două rate ar fi fost mai potrivită pentru a prognoza evoluția scăderii costurilor în sectorul energiei solare în următoarele 18 luni. O astfel de evaluare ar fi introdus un element important de complexitate. În plus, curba ratei de învățare indică scăderea prețurilor pentru fiecare dublare a expedierilor cumulate de module la nivel mondial (27). Majoritatea previziunilor puse la dispoziția Comisiei prevăd că expedierile cumulate de module solare s-ar putea dubla până în anul 2020 sau 2021. Prin urmare, întrucât o estimare exactă este imposibilă, Comisia ar fi obligată să formuleze o ipoteză plauzibilă și să aleagă data precisă când expedierile cumulate se vor dubla între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2021, ceea ce implică un grad ridicat de incertitudine. În cele din urmă, Comisia a observat că niciuna dintre societățile din aval și din amonte care au răspuns la solicitarea de informații nu utilizează ratele de învățare ale industriei energiei solare pentru a prognoza evoluția prețurilor.
 (31)
 Prin urmare, Comisia a concluzionat că utilizarea ratelor de învățare ale industriei energiei solare pentru adaptarea PMI ar introduce un grad considerabil de incertitudine, care ar face imposibilă orice estimare precisă cu privire la evoluția prețurilor. În consecință, Comisia a decis să utilizeze un alt criteriu de referință, bazat pe date mai recente, mai transparente și mai fiabile.
 (32)
 Majoritatea părților interesate au afirmat că noul mecanism de ajustare ar trebui să se bazeze pe cotațiile de preț ale agenției taiwaneze de analiză a pieței PV Insights. Doar Solar World, cel mai mare producător european, a considerat că PV Insights nu este fiabilă. PV Insights a fost considerată, de asemenea, agenția cea mai utilizată de părțile interesate. Mai multe părți au subliniat faptul că prețurile și tendințele de evoluție a prețurilor indicate de PV Insights erau în conformitate cu prețurile și tendințele indicate de un alt indice considerat fiabil de către industrie, și anume Energy Trend PV (gestionat de o altă agenție de analiză a pieței cu sediul tot în Taiwan). În schimb, prețurile indicate de indicele utilizat în prezent, și anume baza de date Bloomberg, au fost supuse unei volatilități mai mari și, în jurul lunii decembrie 2015, indicele prețurilor la vedere al Bloomberg au început să urmeze o tendință diferită de cea indicată de PV Insights și de Energy Trend PV. Baza de date Bloomberg se bazează pe comunicări voluntare ale cotațiilor de preț, ceea ce înseamnă că ea reflectă doar o foarte mică parte a pieței.
 (33)
 Comisia a solicitat ITRPV să furnizeze mai multe informații privind prețurile echipamentelor solare utilizate pentru calcularea ratei de învățare a industriei energiei solare. ITRPV a furnizat datele referitoare la prețuri și a indicat că utilizează în prezent două surse, și anume PV Insights și Energy Trend PV. Înainte de sfârșitul anului 2016, ITRPV utilizase un set mai larg de prețuri, inclusiv indicele prețurilor la vedere al Bloomberg. Având în vedere faptul că PV Insights este una dintre cele două surse utilizate de ITRPV și că prețurile indicate de PV Insights și de Energy Trend PV au fost, în general, în concordanță unele cu altele, nivelul și evoluția prețurilor utilizate de ITRPV pentru calcularea ratei de învățare au fost conforme în mare măsură cu datele raportate de PV Insights, în special de la sfârșitul anului 2016.
 (34)
 Comisia a elaborat un sistem de PMI descrescător bazat pe datele PV Insights, care au fost considerate cele mai fiabile și cele mai utilizate de către industria energiei solare. Punctul de plecare al acestui sistem de PMI descrescător este bazat pe actualul preț minim neprejudiciabil stabilit în temeiul angajamentului de preț pentru celule (0,23 EUR/W) și pentru module (0,46 EUR/W). Totuși, aceste prețuri nu fac distincția între produsele multicristaline și cele monocristaline, spre deosebire de noul mecanism. Comisia a constatat o diferență de preț, pe o perioadă de 3 ani, între celulele și modulele mono- și multicristaline (28). Media acestei diferențe de preț a fost împărțită în mod egal între celulele și modulele mono- și multicristaline în vederea stabilirii prețului neprejudiciabil actual pentru fiecare tip de produs, și anume 0,210 EUR/W și 0,437 EUR/W pentru celulele și modulele multicristaline și, respectiv, 0,250 EUR/W și 0,483 EUR/W pentru celulele și modulele monocristaline. Aceste prețuri vor converge treptat spre actualele prețuri raportate de PV Insights
 (29), și anume 0,18 EUR/W și 0,3 EUR/W pentru celulele și modulele multicristaline și, respectiv, 0,21 EUR/W și 0,35 EUR/W pentru celulele și modulele monocristaline.
 (35)
 Acest mecanism de adaptare va avea ca rezultat prețuri minime la import care, până în septembrie 2018, se vor situa la nivelul prețurilor mondiale din primul trimestru al anului 2017 (ultimele prețuri mondiale disponibile pentru întregul trimestru al anului). Întrucât prețurile au scăzut în mod agresiv în ultimii trei ani, marjele principalilor producători s-au redus în mod considerabil (30). Prin urmare, Comisia se aștepta ca o astfel de scădere agresivă a prețurilor să nu poată fi menținută mult timp și ca prețurile din septembrie 2018 să nu fie cu mult mai mici și să ofere, astfel, în continuare o anumită protecție reziduală industriei din Uniune.
 (36)
 În consecință, mecanismul permite convergența către prețurile de pe piața mondială într-un interval de timp relativ scurt. În primul rând, acest lucru garantează o revenire la nivelul prețului neprejudiciabil stabilit în cadrul anchetei inițiale. În al doilea rând, el este în conformitate cu constatările anchetelor de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor în ceea ce privește echilibrul de interese în cadrul testului privind interesul Uniunii (31). El are, de asemenea, avantajul de a reflecta mai bine evoluțiile tehnologice recente și potențialul de economisire pentru consumatori, ceea ce garantează faptul că utilizatorii din Uniune nu vor mai fi deconectați de câștigurile în materie de eficiență de la nivel mondial. În același timp, acest mecanism îi oferă industriei din Uniune o protecție adecvată, permițându-i să se adapteze la presiunea concurențială sporită ce va avea loc după expirarea măsurilor.
 (37)
 În urma informării părților, Comisia a primit numeroase observații cu privire la nivelul PMI de tip taxă variabilă. Producătorii de celule și de module din Uniune și asociația lor au afirmat că prețurile de pe piața mondială nu reflectă nivelul neprejudiciabil al prețurilor, deoarece ele sunt influențate de dumpingul capacităților excedentare masive ale Chinei. Prin urmare, PMI de tip taxă variabilă bazat pe prețul de referință la nivel mondial ar fi prea scăzut. Ei și-au reiterat afirmația potrivit căreia PMI ar trebui să se bazeze, în schimb, pe rata de învățare a industriei energiei solare pe termen lung. Cu toate acestea, la acceptarea angajamentului, în iulie 2013, Comisia estimase deja că prețurile la vedere internaționale ale modulelor, inclusiv prețurile chineze, reflectau prețul neprejudiciabil (32). În plus, în cadrul reexaminării intermediare încheiate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/12, Comisia a concluzionat că prețul de referință, care includea o proporție tot mai mare de societăți chineze, își îndeplinise obiectivul stabilit în cadrul măsurilor în vigoare (33). Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.
 (38)
 Producătorii de celule și de module din Uniune și asociația lor au afirmat, de asemenea, că PV Insights face, în prezent, obiectul unei anchete a Comisiei pentru comerț echitabil din Taiwan (autoritatea națională de concurență a acestei țări), în urma unei plângeri depuse de asociația taiwaneză a producătorilor de echipamente solare. Această anchetă a fost deschisă pe baza afirmațiilor potrivit cărora indicele PV Insights era dominat sau chiar manipulat de cotațiile de preț din China, iar nivelul de preț al acestui indice era inferior costului de producție din Taiwan. Astfel, potrivit acestor producători, nu ar fi adecvat să se recurgă la PV Insights.
 (39)
 Comisia a reamintit faptul că industriile din aval și din amonte consideraseră că PV Insights este indicele cel mai fiabil pentru activitățile lor zilnice. PV Insights era, de asemenea, unul dintre principalii indici ai prețurilor utilizați în rapoartele ITRPV în vederea estimării ratei de învățare a industriei energiei solare. Până în prezent, industriile din amonte și din aval nu au pus sub semnul întrebării fiabilitatea indicelui PV Insights. În cele din urmă, autoritățile din Taiwan nu au ajuns încă la constatări definitive cu privire la aceste afirmații. Comisia va monitoriza evoluțiile anchetei Comisiei pentru comerț echitabil din Taiwan și va examina măsurile care pot rezulta necesare în funcție de potențialele constatări. Prin urmare, în această fază Comisia a respins această afirmație.
 (40)
 Părțile interesate europene din amonte și din aval, precum și guvernul RPC și CCCME au contestat mai multe aspecte ale noii reduceri a PMI.
 (41)
 În primul rând, aceste părți au considerat că PMI inițial era prea ridicat. Ele au afirmat că, în cazul produselor monocristaline, noul PMI de tip taxă variabilă ar fi chiar mai ridicat decât precedentul PMI al angajamentului. Stabilirea PMI de tip taxă variabilă la un nivel chiar mai ridicat ar fi, după părerea lor, în contradicție cu constatările anchetei de reexaminare, potrivit cărora PMI al angajamentului a fost stabilit la un nivel prea ridicat în raport cu prețul neprejudiciabil. În consecință, PMI ar trebui să fie redus la nivelul adecvat. Unele părți au afirmat, de asemenea, că PMI aplicabil în primul trimestru al anului 2017 nu constituia un punct de plecare adecvat pentru PMI de tip taxă variabilă, deoarece Comisia constatase ea însăși că acesta nu era în concordanță cu evoluțiile prețurilor la nivel mondial.
 (42)
 Comisia a ținut cont de aceste observații și a stabilit o nouă reducere treptată trimestrială a PMI de tip taxă variabilă. Întrucât PMI al angajamentului a fost înghețat începând din al doilea trimestru al anului 2017, Comisia a anticipat punctul de plecare al reducerii treptate. Acest punct de plecare este stabilit la nivelul PMI al angajamentului înghețat, din care se scade valoarea celor două ajustări trimestriale care ar fi trebuit să aibă loc în timp ce acesta era înghețat, și anume în cel de-al doilea și în cel de-al treilea trimestru al anului 2017.
 (43)
 În al doilea rând, mai multe părți au considerat că PMI de tip taxă variabilă final, și anume cel care va fi aplicabil la expirarea măsurilor, în septembrie 2018, este, de asemenea, prea ridicat. Ele au afirmat că, potrivit cotațiilor de preț ale PV Insights disponibile în urma informării părților, prețurile echipamentelor solare scăzuseră deja la nivel mondial. Comisia a acceptat propunerea de a utiliza cele mai recente date disponibile drept cel mai adecvat indicator pentru trimestrul final. Prin urmare, ea a stabilit PMI de tip taxă variabilă final la nivelul prețurilor din ultimul trimestru disponibil, și anume cel de-al doilea trimestru al anului 2017.
 (44)
 Aceste părți au afirmat, de asemenea, că previziunea Comisiei potrivit căreia scăderea prețurilor echipamentelor solare s-ar încetini ar fi nefondată. Totuși, analiza curbei prețurilor pe termen lung a PV Insights sugerează că prețurile energiei solare sunt ciclice – din punct de vedere istoric, prețurile energiei solare au scăzut în mod agresiv pe parcursul mai multor trimestre și apoi s-au stabilizat sau chiar au crescut ușor. În cursul ciclului actual, prețurile modulelor au scăzut în mod continuu pentru o perioadă destul de îndelungată, adică începând din cel de-al patrulea trimestru al anului 2015. În același timp, prețurile celulelor, care urmau de obicei o tendință similară, s-au stabilizat deja sau chiar au crescut ușor. Faptul că prețurile principalei materii prime, și anume celulele, s-au stabilizat după o perioadă de scădere deosebit de îndelungată întărește previziunea Comisiei potrivit căreia prețurile modulelor se vor stabiliza și ele în cele din urmă. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
 (45)
 Producătorii de module neintegrați au afirmat, de asemenea, că PMI de tip taxă variabilă indicat în documentul de informare a scăzut mult mai rapid pentru module decât pentru celule, ceea ce va afecta în mod disproporționat marjele lor de profit. Comisia a subliniat că o astfel de diferență de rapiditate a scăderii este o consecință inevitabilă a faptului că PMI al angajamentului pentru celule a fost mult mai apropiat de prețurile pieței mondiale decât PMI al angajamentului pentru module. În plus, în urma informării părților, Comisia a redus PMI de tip taxă variabilă inițial, astfel încât PMI de tip taxă variabilă nu va mai fi superior PMI al angajamentului pentru celulele monocristaline.
 (46)
 După noua comunicare adresată părților, societățile din amonte și din aval, precum și asociațiile lor și CCCME și-au reiterat opinia potrivit căreia PMI este prea ridicat, chiar dacă el a fost ajustat în continuare în sens descrescător (lucru considerat binevenit de unele dintre aceste părți). Pe de altă parte, producătorii din Uniune și asociația lor au reafirmat că PMI este prea scăzut și nu reflectă prețul neprejudiciabil, precum și că PMI a scăzut, în mod disproporționat, mai rapid în cazul modulelor decât în cel al celulelor și că PV Insights nu constituie un indice fiabil.
 (47)
 Comisia a constatat că niciuna dintre aceste părți nu a prezentat argumente noi cu privire la cele două elemente noi comunicate (realizarea anticipată a reducerii treptate și utilizarea celor mai recente date trimestriale). Dimpotrivă, părțile respective și-au repetat argumentația generală referitoare la PMI, pe care o prezentaseră deja după informarea părților, adaptând-o la noile niveluri ale PMI trimestriale. Prin urmare, Comisia a considerat că răspunsese deja pe fond la aceste afirmații după informarea părților.
 (48)
 Mai multe părți au afirmat, de asemenea, că perioada acordată pentru formularea observațiilor este prea scurtă. Comisia a considerat că o zi lucrătoare este suficientă pentru a le permite părților să formuleze observații, având în vedere faptul că respectiva comunicare viza doar două elemente ale metodologiei de stabilire a PMI și o dispoziție referitoare la intrarea în vigoare a prezentului regulament. Prin urmare, Comisia a respins această afirmație.
 (49)
 Reducerea treptată a PMI de tip taxă variabilă va fi după cum urmează:
 PMI al celulelor multicristaline (EUR/Watt)
 PMI al celulelor monocristaline (EUR/Watt)
 PMI al modulelor multicristaline (EUR/Watt)
 PMI al modulelor monocristaline (EUR/Watt)
 PMI al angajamentului înghețat (34)
 0,21
 0,23 – (0,04/2)
 0,25
 0,23 + (0,04/2)
 0,43
 0,46 – (0,047/2)
 0,48
 0,46 + (0,047/2)
 Ajustare ipotetică în al 2-lea trimestru al anului 2017 (35)
 0,20
 0,24
 0,41
 0,46
 Ajustare ipotetică în al 3-lea trimestru al anului 2017 (35)
 0,20
 0,23
 0,39
 0,44
 De la 1 octombrie 2017 până la 31 decembrie 2017
 0,19
 0,23
 0,37
 0,42
 De la 1 ianuarie 2018 până la 31 martie 2018
 0,19
 0,22
 0,34
 0,39
 De la 1 aprilie 2018 până la 30 iunie 2018
 0,19
 0,22
 0,32
 0,37
 Începând cu 1 iulie 2018
 0,18
 0,21
 0,30
 0,35
 3. DOMENIUL DE APLICARE AL PMI DE TIP TAXĂ VARIABILĂ
 (50)
 Comisia a observat că angajamentul de preț viza inițial toate societățile care au cooperat în cadrul anchetei inițiale. Având în vedere că noul PMI de tip taxă variabilă va înlocui acest angajament, Comisia a considerat că este oportun ca noul PMI să se aplice numai acelor societăți care făceau încă parte din angajamentul de preț sau care s-au retras în mod voluntar, fără a fi fost identificate probleme anterioare de către Comisie.
 (51)
 În schimb, Comisia a considerat că celelalte societăți nu ar trebui să facă obiectul noului sistem de PMI, ci al unor taxe ad valorem, pentru a nu submina eficacitatea noii forme a măsurilor. În special, această excludere ar trebui să se aplice societăților în cazul cărora Comisia își retrăsese acceptarea angajamentului pentru încălcări ale acestuia. În aceste cazuri, conduita anterioară a producătorilor-exportatori chinezi care au făcut obiectul contestațiilor pentru că au exportat produsul în cauză la un preț inferior prețului neprejudiciabil sau pentru că au încălcat în alt mod angajamentul constituia, pentru Comisie, un motiv suficient pentru a estima că există, în mod analog, un risc considerabil de nerespectare a noului PMI. Acest lucru ar submina eficacitatea acestuia din urmă și, prin urmare, nu ar asigura protecția necesară împotriva unui viitor dumping prejudiciabil. În același sens, noul PMI de tip taxă variabilă nu ar trebui să se aplice nici societăților care s-au retras în mod voluntar din cadrul angajamentului pentru a anticipa retragerea iminentă din partea Comisiei.
 (52)
 În urma informării părților, trei societăți care se retrăseseră în mod voluntar din cadrul angajamentului, dar care nu au fost incluse în anexa VI, au explicat pe larg de ce considerau că aveau motive legitime pentru a se retrage. Pe baza elementelor de probă suplimentare furnizate de aceste societăți, Comisia a constatat că ele nu încălcaseră angajamentul în trecut. În plus, nicio retragere a angajamentului din partea Comisiei nu era iminentă înainte de retragerea lor voluntară. De asemenea, Comisia s-a asigurat că retragerea lor a avut loc din motive care nu indicau un risc considerabil de nerespectare a noului PMI în viitor. Prin urmare, Comisia a inclus aceste trei societăți în anexa VI. În plus, ea a inclus alte două societăți, a căror acceptare a angajamentului fusese retrasă doar din motive de „imposibilitate practică”. În aceste cazuri, nu a existat niciun element de probă care să indice că societățile vânduseră produsul în cauză pe piața Uniunii la un preț inferior prețului neprejudiciabil.
 (53)
 În urma informării părților, unii producători-exportatori, guvernul RPC și CCCME au afirmat, de asemenea, că noul PMI de tip taxă variabilă ar trebui să se aplice tuturor producătorilor-exportatori chinezi și că excluderea oricărui exportator de la PMI ar încălca, în opinia lor, articolul 9 alineatul (5) din regulamentul antidumping de bază și articolul 15 alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază. Comisia a reamintit că stabilise diferite niveluri ale taxei pentru producătorii-exportatori individuali, pentru grupurile de alți producători-exportatori cooperanți și pentru toate celelalte societăți pe baze nediscriminatorii. În plus, în ceea ce privește PMI de tip taxă variabilă, Comisia a stabilit o distincție între producătorii-exportatori, întemeiată doar pe motive obiective (și anume dacă, pe baza respectării condițiilor angajamentului, expunerea la PMI de tip taxă variabilă generează un risc considerabil de nerespectare a acestuia din urmă). Astfel, bazându-se pe anchetele sale cu privire la respectarea angajamentului, Comisia a stabilit că numai anumite societăți ar trebui să facă obiectul PMI de tip taxă variabilă, deoarece ele nu prezintă un risc de nerespectare a acestuia în viitor. Aceste societăți sunt: (i) producători-exportatori care au respectat condițiile angajamentului, exportând produsul în cauză către Uniune la nivelul prețului neprejudiciabil respectiv stabilit și (ii) producători-exportatori care s-au retras în mod voluntar din cadrul angajamentului, fără scopul de a anticipa retragerea iminentă a angajamentului din partea Comisiei. Aceste societăți ar trebui să facă obiectul PMI de tip taxă variabilă pentru exporturile produsului în cauză către Uniune. Pe de altă parte, toți producătorii-exportatori care au încălcat angajamentul, indiferent dacă o astfel de încălcare a fost deja constatată sau va fi constatată de către Comisie în cursul anchetelor viitoare, nu pot fi considerați fiabili în ceea ce privește respectarea PMI de tip taxă variabilă. În consecință, în cazul lor ar trebui aplicată taxa ad valorem respectivă neplafonată.
 (54)
 Comisia continuă să efectueze anchete cu privire la respectarea angajamentului de preț și poate deschide noi anchete pentru mărfurile care au fost puse în liberă circulație în timp ce angajamentul de preț era încă în vigoare. În cazul acestor anchete, articolele 2 și 3 din Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2017/366 și (UE) 2017/367 constituie, în continuare, legislația aplicabilă. În special, se va institui o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație: (a) ori de câte ori se constată, în cazul importurilor facturate de societățile care fac obiectul angajamentului, neîndeplinirea uneia sau a mai multor condiții din angajament; sau (b) atunci când Comisia descoperă că angajamentul a fost încălcat prin intermediul unui regulament sau al unei decizii care se referă la anumite tranzacții și declară nule facturile relevante corespunzătoare angajamentului. De asemenea, Comisia a considerat că, atunci când se constată că un producător-exportator a încălcat angajamentul, el nu ar trebui să beneficieze de PMI de tip taxă variabilă, chiar dacă respectivele constatări au loc după încetarea angajamentului de preț. În astfel de cazuri, PMI de tip taxă variabilă nu ar trebui să mai fie aplicabil. Comisia ar trebui să elimine apoi denumirile societății (societăților) respective din noua anexă VI și din noua anexă 5 prin intermediul aceluiași act juridic prin care se stabilește neconformitatea.
 (55)
 În consecință, PMI de tip taxă variabilă se va aplica numai entităților juridice enumerate în noua anexă VI care urmează să fie adăugată la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367 al Comisiei și în noua anexă 5 care urmează să fie adăugată la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 al Comisiei.
 4. FUNCȚIONAREA PMI DE TIP TAXĂ VARIABILĂ
 (56)
 În cazul în care mărfurile provenite de la entitățile juridice enumerate în noua anexă VI care urmează să fie adăugată la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367 și în noua anexă 5 care urmează să fie adăugată la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 sunt importate la un preț CIF la frontiera Uniunii mai mare sau egal cu PMI de tip taxă variabilă stabilit, nu se aplică nicio taxă. Dacă aceste importuri sunt efectuate la un preț mai mic decât PMI de tip taxă variabilă, taxa definitivă ar trebui să fie egală cu diferența dintre PMI de tip taxă variabilă aplicabil și prețul net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire. În niciun caz cuantumul taxei nu trebuie să fie mai mare decât taxele ad valorem combinate stabilite la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367 al Comisiei și la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 al Comisiei. În consecință, dacă importurile se efectuează la un preț mai mic decât PMI de tip taxă variabilă, ar trebui plătită o sumă egală cu cea mai mică diferență dintre PMI de tip taxă variabilă și prețul net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, și taxele ad valorem combinate stabilite la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367 și la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366.
 (57)
 Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE de confirmare a acceptării angajamentului, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/615, trebuie să fie abrogată, deoarece PMI de tip taxă variabilă va înlocui angajamentul actual. În același timp, este oportun să se continue anchetele referitoare la respectarea angajamentului de preț pe care Comisia le desfășoară în prezent și, după caz, să se deschidă în viitor noi anchete pentru mărfurile care au fost puse în liberă circulație în timp ce angajamentul de preț era încă în vigoare.
 (58)
 În urma informării părților, unele părți au solicitat ca noul PMI să fie publicat în avans, astfel încât să li se acorde timp suficient pentru a se pregăti pentru schimbare. Întrucât nicio parte nu a prezentat informații privind perioada necesară, Comisia a considerat că un termen de două săptămâni le oferă tuturor părților interesate timp suficient în acest sens. Prin urmare, este oportun să se prevadă un termen de două săptămâni între publicarea și intrarea în vigoare a prezentului regulament. După noua comunicare adresată părților, CCCME a afirmat că PMI de tip taxă variabilă ar trebui să intre în vigoare fără întârziere. Comisia a considerat că diferența dintre PMI al angajamentului actual și noul PMI de tip taxă variabilă este substanțială. Prin urmare, societățile au nevoie de două săptămâni pentru a se adapta la noile condiții ale pieței. În consecință, Comisia a respins această afirmație.
 (59)
 Comitetul înființat prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 și prin articolul 25 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1037 nu a emis un aviz,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367 se modifică după cum urmează:
 1.
 La articolul 1, se introduce următorul alineat (2a):
 „(2a) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile produselor descrise la alineatul (1), încadrate în prezent la codurile TARIC enumerate la noul alineat (5) și fabricate de entitățile juridice prevăzute în anexa VI, este egal cu diferența dintre prețurile minime la import stabilite la următorul paragraf și prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, dacă acesta din urmă este mai mic decât cel dintâi. Nu se percepe nicio taxă în cazul în care prețul net franco frontieră a Uniunii este mai mare sau egal cu prețul minim la import corespunzător stabilit în tabelul de mai jos. În niciun caz cuantumul taxei nu trebuie să fie mai mare decât taxa ad valorem stabilită la alineatul (2). Aplicarea măsurilor pentru societățile menționate în anexa VI este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile care indică elementele prevăzute în anexa V.
 În sensul paragrafului precedent, se aplică prețul minim la import indicat în tabelul de mai jos. În cazul în care se dovedește, ca urmare a unei verificări ulterioare importului, că prețul net franco frontieră a Uniunii plătit efectiv de primul client independent în Uniune (preț ulterior importului) este mai mic decât prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, astfel cum rezultă din declarația vamală, și că prețul ulterior importului este mai mic decât prețul minim la import, se aplică o taxă echivalentă cu diferența dintre prețul minim la import stabilit în tabelul de mai jos și prețul ulterior importului, cu excepția cazului în care aplicarea taxelor ad valorem stabilite la alineatul (2) la care se adaugă prețul ulterior importului au ca rezultat o valoare (preț plătit efectiv plus taxa ad valorem) mai mică decât prețul minim la import indicat în tabelul de mai jos.
 Prețul minim la import (PMI) va scădea în fiecare trimestru, astfel cum este prevăzut în tabelul de mai jos, pentru fiecare tip corespunzător de produs:
 Perioada de aplicare a PMI
 PMI al celulelor multicristaline (EUR/Watt)
 PMI al celulelor monocristaline (EUR/Watt)
 PMI al modulelor multicristaline (EUR/Watt)
 PMI al modulelor monocristaline (EUR/Watt)
 De la 1 octombrie 2017 până la 31 decembrie 2017
 0,19
 0,23
 0,37
 0,42
 De la 1 ianuarie 2018 până la 31 martie 2018
 0,19
 0,22
 0,34
 0,39
 De la 1 aprilie 2018 până la 30 iunie 2018
 0,19
 0,22
 0,32
 0,37
 Începând cu 1 iulie 2018
 0,18
 0,21
 0,30
 0,35
 Entitățile juridice care nu sunt enumerate nici la alineatul (2), nici în anexa I, în anexa II sau în anexa VI fac obiectul taxelor ad valorem combinate aplicabile „tuturor celorlalte societăți”, stabilite la alineatul (2).”
 2.
 La articolul 1, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
 „(4) În cazul în care orice producător-exportator nou din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei suficiente elemente de probă care să dovedească faptul că:
 —
 nu a exportat în Uniune produsul descris la alineatul (1) pe parcursul perioadei 1 iulie 2011-30 iunie 2012 (perioada anchetei inițiale),
 —
 nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin prezentul regulament,
 —
 a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune,
 Comisia poate modifica anexele I și VI prin adăugarea noului producător-exportator.”
 3.
 La articolul 1, se introduce următorul alineat (5):
 „(5) Modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu multicristalin (denumit și policristalin) se încadrează, în prezent, la codurile TARIC 8541409051, 8541409052, 8541409053 și 8541409059. Modulele multicristaline sunt compuse din celule multicristaline.
 Modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu monocristalin se încadrează, în prezent, la codurile TARIC 8541409041, 8541409042, 8541409043 și 8541409049. Modulele monocristaline sunt compuse din celule monocristaline.
 Celulele multicristaline (denumite și policristaline) de tipul celor utilizate în modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin, cu o grosime a celulelor care nu depășește 400 μm, se încadrează, în prezent, la codurile TARIC 8541409071, 8541409072, 8541409073 și 8541409079. Celulele multicristaline sunt compuse din siliciu multicristalin (multi-Si) format din cristale mici și au o formă perfect dreptunghiulară.
 Celulele monocristaline de tipul celor utilizate în modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin, cu o grosime a celulelor care nu depășește 400 μm, se încadrează, în prezent, la codurile TARIC 8541409061, 8541409062, 8541409063 și 8541409069. Celulele monocristaline sunt compuse din siliciu monocristalin (mono-Si), un cristal continuu, și au cele patru colțuri tăiate.”
 4.
 Articolul 2 se abrogă.
 5.
 Articolul 3 se abrogă.
 Articolul 2
 Anexa la prezentul regulament se introduce ca anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367.
 Articolul 3
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 se modifică după cum urmează:
 1.
 La articolul 1, se introduce următorul alineat (2a):
 „(2a) Nivelul taxei compensatorii definitive aplicabile produselor descrise la alineatul (1), încadrate în prezent la codurile TARIC enumerate la noul alineat (4) și fabricate de entitățile juridice prevăzute în anexa 5, este egal cu diferența dintre prețurile minime la import stabilite la următorul paragraf și prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, dacă acesta din urmă este mai mic decât cel dintâi. Nu se percepe nicio taxă în cazul în care prețul net franco frontieră a Uniunii este mai mare sau egal cu prețul minim la import corespunzător stabilit în tabelul de mai jos. În niciun caz cuantumul taxei nu trebuie să fie mai mare decât taxa ad valorem stabilită la alineatul (2). Aplicarea măsurilor pentru societățile menționate în anexa 5 este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile care indică elementele prevăzute în anexa 4.
 În sensul paragrafului precedent, se aplică prețul minim la import indicat în tabelul de mai jos. În cazul în care se dovedește, ca urmare a unei verificări ulterioare importului, că prețul net franco frontieră a Uniunii plătit efectiv de primul client independent în Uniune (preț ulterior importului) este mai mic decât prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, astfel cum rezultă din declarația vamală, și că prețul ulterior importului este mai mic decât prețul minim la import, se aplică o taxă echivalentă cu diferența dintre prețul minim la import stabilit în tabelul de mai jos și prețul ulterior importului, cu excepția cazului în care aplicarea taxelor ad valorem stabilite la alineatul (2) la care se adaugă prețul ulterior importului au ca rezultat o valoare (preț plătit efectiv plus taxa ad valorem) mai mică decât prețul minim la import indicat în tabelul de mai jos.
 Prețul minim la import (PMI) va scădea în fiecare trimestru pentru fiecare tip corespunzător de produs:
 Perioada de aplicare a PMI
 PMI al celulelor multicristaline (EUR/Watt)
 PMI al celulelor monocristaline (EUR/Watt)
 PMI al modulelor multicristaline (EUR/Watt)
 PMI al modulelor monocristaline (EUR/Watt)
 De la 1 octombrie 2017 până la 31 decembrie 2017
 0,19
 0,23
 0,37
 0,42
 De la 1 ianuarie 2018 până la 31 martie 2018
 0,19
 0,22
 0,34
 0,39
 De la 1 aprilie 2018 până la 30 iunie 2018
 0,19
 0,22
 0,32
 0,37
 Începând cu 1 iulie 2018
 0,18
 0,21
 0,30
 0,35
 Entitățile juridice care nu sunt enumerate nici la alineatul (2), nici în anexa 1 sau în anexa 5 fac obiectul taxelor ad valorem combinate aplicabile „tuturor celorlalte societăți”, stabilite la alineatul (2).”
 2.
 La articolul 1, se introduce următorul alineat (4):
 „(4) Modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu multicristalin (denumit și policristalin) se încadrează, în prezent, la codurile TARIC 8541409051, 8541409052, 8541409053 și 8541409059. Modulele multicristaline sunt compuse din celule multicristaline.
 Modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu monocristalin se încadrează, în prezent, la codurile TARIC 8541409041, 8541409042, 8541409043 și 8541409049. Modulele monocristaline sunt compuse din celule monocristaline.
 Celulele multicristaline (denumite și policristaline) de tipul celor utilizate în modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin, cu o grosime a celulelor care nu depășește 400 μm, se încadrează, în prezent, la codurile TARIC 8541409071, 8541409072, 8541409073 și 8541409079. Celulele multicristaline sunt compuse din siliciu multicristalin (multi-Si) format din cristale mici și au o formă perfect dreptunghiulară.
 Celulele monocristaline de tipul celor utilizate în modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin, cu o grosime a celulelor care nu depășește 400 μm, se încadrează, în prezent, la codurile TARIC 8541409061, 8541409062, 8541409063 și 8541409069. Celulele monocristaline sunt compuse din siliciu monocristalin (mono-Si), un cristal continuu, și au cele patru colțuri tăiate.”
 3.
 Articolul 2 se abrogă.
 4.
 Articolul 3 se abrogă.
 Articolul 4
 Anexa la prezentul regulament se introduce ca anexa 5 la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366.
 Articolul 5
 Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE și Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/615 se abrogă.
 Articolul 6
 Prezentul regulament intră în vigoare în a cincisprezecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2017.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) JO L 176, 30.6.2016, p. 21.
 (2) JO L 176, 30.6.2016, p. 55.
 (3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1238/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse pentru importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (JO L 325, 5.12.2013, p. 1).
 (4) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1239/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (JO L 325, 5.12.2013, p. 66).
 (5) Decizia 2013/423/UE a Comisiei din 2 august 2013 de acceptare a unui angajament oferit în legătură cu procedura antidumping privind importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (celule și plachete) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (JO L 209, 3.8.2013, p. 26).
 (6) Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE a Comisiei din 4 decembrie 2013 de confirmare a acceptării unui angajament oferit în legătură cu procedurile antidumping și antisubvenție privind importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză pentru perioada de aplicare a măsurilor definitive (JO L 325, 5.12.2013, p. 214).
 (7) Decizia de punere în aplicare 2014/657/UE a Comisiei din 10 septembrie 2014 de acceptare a unei propuneri din partea unui grup de producători-exportatori și a Camerei de Comerț Chineze pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice în ceea ce privește clarificări referitoare la punerea în aplicare a angajamentului menționat în Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE (JO L 270, 11.9.2014, p. 6).
 (8) Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2015/866 (JO L 139, 5.6.2015, p. 30), (UE) 2015/1403 (JO L 218, 19.8.2015, p. 1), (UE) 2015/2018 (JO L 295, 12.11.2015, p. 23), (UE) 2016/115 (JO L 23, 29.1.2016, p. 47), (UE) 2016/1045 (JO L 170, 29.6.2016, p. 5), (UE) 2016/1382 (JO L 222, 17.8.2016, p. 10), (UE) 2016/1402 (JO L 228, 23.8.2016, p. 16), (UE) 2016/1998 (JO L 308, 16.11.2016, p. 8), (UE) 2016/2146 (JO L 333, 8.12.2016, p. 4), (UE) 2017/454 (JO L 71, 16.3.2017, p. 5) și (UE) 2017/941 (JO L 142, 2.6.2017, p. 43) ale Comisiei de retragere a acceptării angajamentului pentru mai mulți producători-exportatori.
 (9) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/12 al Comisiei din 6 ianuarie 2016 privind încheierea reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (JO L 4, 7.1.2016, p. 1).
 (10) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/185 al Comisiei din 11 februarie 2016 de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1238/2013 al Consiliului la importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză prin importuri de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) expediate din Malaysia și Taiwan, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din Malaysia sau din Taiwan (JO L 37, 12.2.2016, p. 76).
 (11) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/184 al Comisiei din 11 februarie 2016 de extindere a aplicării taxei compensatorii definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1239/2013 al Consiliului la importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză la importuri de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) expediate din Malaysia și din Taiwan, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din Malaysia sau din Taiwan (JO L 37, 12.2.2016, p. 56).
 (12) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367 al Comisiei din 1 martie 2017 de instituire a unei taxe antidumping definitive pentru importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului și de încheiere a anchetei de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1036 (JO L 56, 3.3.2017, p. 131).
 (13) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 al Comisiei din 1 martie 2017 de instituire a unei taxe compensatorii definitive pentru importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului și de încheiere a anchetei de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 19 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1037 (JO L 56, 3.3.2017, p. 1).
 (14) Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/615 a Comisiei din 30 martie 2017 de acceptare a unei propuneri din partea unui grup de producători-exportatori și a Camerei de Comerț Chineze pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice, referitoare la punerea în aplicare a angajamentului menționat în Decizia de punere în aplicare 2013/707/UE (JO L 86, 31.3.2017, p. 14).
 (15) Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume, celule) originare sau expediate din Republica Populară Chineză (JO C 67, 3.3.2017, p. 16).
 (16) A se vedea considerentele 256, 336, 364 și 369 din Regulamentul (UE) 2017/367.
 (17) A se vedea nota de subsol 8.
 (18) A se vedea considerentele 253, 336 și 369 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367.
 (19) În ceea ce privește eligibilitatea, a se vedea secțiunea 3 din prezentul regulament.
 (20) Conversie la cursul de schimb mediu lunar al BCE din USD în EUR.
 (21) A se vedea considerentele 3-9 din Decizia 2013/423/UE.
 (22) A se vedea considerentele 256, 336 și 370 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367.
 (23) De exemplu, prețul mediu la vedere raportat de PV Insights în al 2-lea trimestru al anului 2017 era de 0,3 EUR/W pentru modulele multicristaline și de 0,35 EUR/W pentru modulele monocristaline; de 0,18 EUR/W pentru celulele multicristaline și de 0,21 EUR/W pentru celulele monocristaline. Toate prețurile au fost convertite din USD în EUR la cursul de schimb mediu al BCE aplicabil în fiecare dintre lunile în cauză. Aceste cifre trebuie comparate cu actualul preț minim neprejudiciabil stabilit în temeiul angajamentului de preț pentru celule (0,23 EUR/W) și pentru module (0,46 EUR/W).
 (24) International Technology Roadmap for Photovoltaic (ITRPV): rezultate din 2017, a opta ediție, martie 2017, p. 6.
 (25) International Technology Roadmap for Photovoltaic (ITRPV): rezultate din 2017, a opta ediție, martie 2017, p. 44.
 (26) Expedierile cumulate de la nivel mondial sunt în mare parte echivalente cu cererea cumulată mondială. Primul concept măsoară cantitatea de module vândute de producători, în timp ce cel de-al doilea măsoară cantitatea de module instalate de utilizatori și care au început să producă energie electrică. După o anumită perioadă, ambele concepte trebuie să fie egale, cu excepția unui procent redus de module deteriorate în timpul transportului.
 (27) Expedierile cumulate de la nivel mondial sunt în mare parte echivalente cu cererea cumulată mondială. Primul concept măsoară cantitatea de module vândute de producători, în timp ce cel de-al doilea măsoară cantitatea de module instalate de utilizatori și care au început să producă energie electrică. După o anumită perioadă, ambele concepte trebuie să fie egale, cu excepția unui procent redus de module deteriorate în timpul transportului.
 (28) A se vedea considerentul 19.
 (29) Media prețurilor indicate de PV Insights în primul trimestru al anului 2017 pentru fiecare tip de produs.
 (30) Bloomberg New Energy Finance, Q1 2017 Global PV Market Outlook, p. 14 și Bloomberg New Energy Finance, May 2017 PV Index Supply, Shipments and Prices, p. 12.
 (31) A se vedea considerentele 256, 336 și 370 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367.
 (32) A se vedea considerentele 3-9 din Decizia 2013/423/.
 (33) A se vedea considerentul 41 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/12.
 (34) A se vedea considerentele 19 și 34 pentru metodologia de repartizare a PMI al angajamentului între produsele mono- și multicristaline.
 (35) Ajustare ipotetică în scopul realizării anticipate, astfel cum se explică în considerentul 42.
 ANEXĂ
 Anexa VI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/367 și anexa 5 la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 (entitățile juridice cărora li se aplică PMI de tip taxă variabilă):
 „Denumirea societății
 Codul adițional TARIC
 Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
 Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
 Changzhou Youze Technology Co. Ltd
 Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
 Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd
 împreună cu societățile lor afiliate din Uniunea Europeană
 B791
 Delsolar (Wujiang) Ltd
 B792
 JingAo Solar Co. Ltd
 Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
 JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
 Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
 Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
 împreună cu societatea lor afiliată din Uniune
 B794
 Wuxi Suntech Power Co. Ltd
 Suntech Power Co. Ltd
 Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
 Luoyang Suntech Power Co. Ltd
 Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
 Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd
 împreună cu societățile lor afiliate din Uniune
 B796
 Yingli Energy (China) Co. Ltd
 Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
 Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
 Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
 Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
 Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
 Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
 Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
 Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd
 B797
 Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd
 B798
 Anhui Chaoqun Power Co. Ltd
 B800
 Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
 B802
 Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
 Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd
 B801
 Anhui Titan PV Co. Ltd
 B803
 Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
 TBEA SOLAR CO. LTD
 XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT
 B804
 Changzhou NESL Solartech Co. Ltd
 B806
 Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd
 B807
 ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd
 B811
 CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
 ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
 HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD
 B812
 CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd
 B813
 CSG PVtech Co. Ltd
 B814
 China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
 CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
 CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
 China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
 China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd
 B809
 Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd
 B816
 EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
 SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
 JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD
 B817
 Zheijiang Era Solar Co. Ltd
 B818
 GD Solar Co. Ltd
 B820
 Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
 Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd
 B821
 Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd
 B822
 Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd
 B824
 Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd
 B826
 Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd
 B827
 HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD
 B828
 Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd
 B829
 Jetion Solar (China) Co. Ltd
 Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
 Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd
 împreună cu societatea lor afiliată din Uniune
 B830
 Jiangsu Green Power PV Co. Ltd
 B831
 Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd
 B832
 Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
 B833
 Jiangsu Runda PV Co. Ltd
 B834
 Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
 Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd
 B835
 Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
 Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
 Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd
 B837
 Jiangsu Sinski PV Co. Ltd
 B838
 Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd
 B839
 Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd
 B840
 Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd
 B841
 Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
 Hareon Solar Technology Co. Ltd
 Taicang Hareon Solar Co. Ltd
 Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
 Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
 Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd
 împreună cu societatea lor afiliată din Uniune
 B842
 Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
 LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
 LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd
 B793
 Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd
 B843
 Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
 Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
 Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
 Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
 Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd
 B795
 Jinko Solar Co. Ltd
 Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
 ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
 ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD
 împreună cu societățile lor afiliate din Uniune
 B845
 Juli New Energy Co. Ltd
 B846
 Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd
 B847
 King-PV Technology Co. Ltd
 B848
 Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)
 B849
 GCL System Integration Technology Co. Ltd
 Konca Solar Cell Co. Ltd
 Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
 Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
 Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
 GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
 GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
 GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED
 GCL Solar System (Shuzhou) Limited
 B850
 Lightway Green New Energy Co. Ltd
 Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd
 B851
 Motech (Suzhou) Renewable Energy Co. Ltd
 B852
 Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd
 B853
 NICE SUN PV CO. LTD
 LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD
 B854
 Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd
 B857
 Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd
 B858
 Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd
 B861
 Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd
 B862
 Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd
 B863
 Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd
 B864
 Perlight Solar Co. Ltd
 B865
 Sumec Hardware & Tools Co. Ltd
 Phono Solar Technology Co. Ltd
 B866
 Risen Energy Co., Ltd
 împreună cu societatea sa afiliată din Uniune
 B868
 SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD
 SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD
 B870
 Shanghai BYD Co. Ltd
 BYD (Shangluo) Industrial Co. Ltd
 B871
 Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
 B872
 Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
 Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd
 B873
 SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
 B874
 SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
 Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
 Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd
 B875
 Shanghai ST Solar Co. Ltd
 Jiangsu ST Solar Co. Ltd
 B876
 Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd
 B878
 Sopray Energy Co. Ltd
 Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd
 B881
 SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
 NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
 Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd
 B882
 SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD
 B883
 TDG Holding Co. Ltd
 B884
 Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
 Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
 Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd
 B885
 Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd
 B886
 Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd
 B877
 Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd
 B879
 Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd
 B889
 Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd
 B891
 Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd
 B892
 Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
 China Machinery Engineering Wuxi Co.Ltd
 Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd
 B893
 Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
 State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
 Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd
 B896
 Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.
 Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd
 B897
 LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd
 împreună cu societatea sa afiliată din Uniune
 B898
 Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd
 B900
 Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd
 B902
 Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd
 B903
 Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd
 B904
 Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd
 B905
 Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
 Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd
 B906
 Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd
 B907
 Zhejiang Koly Energy Co. Ltd
 B908
 Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
 Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd
 B910
 Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
 B911
 Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd
 B912
 Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
 Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd
 B914
 Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd
 B915
 Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd
 B916
 Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
 Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd
 B917
 Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
 WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD
 B918
 ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD
 B920
 Zhongli Talesun Solar Co. Ltd
 împreună cu societatea sa afiliată din Uniune
 B922 ”