text:
 17.7.2010
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 185/56
 A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 93. előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról:
 I.
 Elülső aláfutásgátló berendezések
 II.
 Járművek, jóváhagyott típusú elülső aláfutásgátló beépítése tekintetében
 III.
 Járművek, elülső aláfutás elleni védelem tekintetében
 Hatálybalépés dátuma: 1994. február 27.
 TARTALOMJEGYZÉK
 ELŐÍRÁS
 1.
 Alkalmazási kör
 2.
 Cél
 3.
 Fogalommeghatározások
 4.
 Jóváhagyási kérelem
 I. rész – Elülső aláfutásgátló berendezések jóváhagyása
 5.
 Elülső aláfutásgátló berendezés jóváhagyása
 6.
 Elülső aláfutásgátló berendezésekre vonatkozó követelmények
 II. rész – Jármű jóváhagyása jóváhagyott típusú elülső aláfutásgátló berendezés beépítése tekintetében
 7.
 Jóváhagyott elülső aláfutásgátló berendezés beépítésének jóváhagyása
 8.
 Jóváhagyott elülső aláfutásgátló berendezés beépítésére vonatkozó követelmények
 III. rész – Jármű jóváhagyása az elülső aláfutás elleni védelem tekintetében
 9.
 Elülső aláfutás elleni védelemmel ellátott jármű jóváhagyása
 10.
 Elülső aláfutás elleni védelemmel ellátott járművekre vonatkozó követelmények
 MELLÉKLETEK
 1. melléklet –
 Értesítés elülső aláfutásgátló berendezés típusa jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 93. előírás I. része alapján
 2. melléklet –
 Értesítés járműtípus jóváhagyott elülső aláfutásgátló berendezés típusa beépítése tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 93. előírás II. része alapján
 3. melléklet –
 Értesítés jármű elülső aláfutás elleni védelem tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 93. előírás III. része alapján
 4. melléklet –
 A jóváhagyási jelek elrendezése
 5. melléklet –
 Vizsgálati feltételek és eljárások
 6. melléklet –
 A gyártás megfelelősége és más adminisztratív eljárások
 1. ALKALMAZÁSI KÖR
 1.1.
 Ezen előírás a következőkre vonatkozik:
 1.1.1.
 I. rész: N2 és N3 kategóriájú járművekbe való beépítésre szánt elülső aláfutásgátló berendezések (1);
 1.1.2.
 II. rész: Ezen előírás I. része szerint jóváhagyott típusú, elülső aláfutásgátló berendezések beépítése N2 és N3 kategóriájú járművekbe (1);
 1.1.3.
 III. rész: N2 és N3 járművek elülső aláfutás elleni védelmük tekintetében, amelyeket olyan elülső aláfutásgátló berendezéssel szereltek fel, amelyeket ezen előírás I. része szerint külön nem hagytak jóvá, vagy úgy terveztek és/vagy olyan felszereléssel láttak el, hogy alkatrészeiket az elülső aláfutásgátló berendezések feladatát betöltő alkatrésznek lehet tekinteni.
 1.2.
 A legfeljebb 7,5 tonna legnagyobb tömegű, N2 kategóriájú járműveknek csak az ebben az előírásban meghatározott, a talajtól való 400 mm-es távolság követelményének kell megfelelniük.
 1.3.
 Ezen előírás rendelkezéseit nem kell alkalmazni a következőkre:
 1.3.1.
 N2G és N3G kategóriájú terepjáró járművek (1);
 1.3.2.
 olyan járművek, amelyek használata nem egyeztethető össze az elülső aláfutás elleni védelemre vonatkozó rendelkezésekkel.
 2. CÉL
 Ezen előírás célja, hogy az M1 vagy N1 kategóriájú járműveknek (1) az ezen előírás 1. szakaszában említett járművekkel való frontális ütközés esetén hatásos védelmet nyújtson aláfutás ellen.
 3. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
 3.1.
 Ezen előírás alkalmazásában:
 3.1.1. jármű „legnagyobb tömege”: a gyártó által megadott, műszakilag megengedett legnagyobb tömeg (ez a tömeg meghaladhatja a nemzeti hatóságok által „megengedett legnagyobb tömeget”);
 3.1.2. jármű „legnagyobb súlya”: az a függőleges erő (newtonban), amely a legnagyobb tömegéig terhelt ugyanazon jármű megtartásához szükséges;
 3.1.3. „terheletlen jármű”: a menetkész állapotban lévő jármű utasok és rakomány nélkül, de feltöltve tüzelőanyaggal, hűtőfolyadékkal, kenőanyaggal, és ellátva szerszámokkal és pótkerékkel (ha a gyártó ezt mint szokásos tartozékot adja meg);
 3.1.4. „elülső aláfutásgátló berendezés jóváhagyása”: az elülső aláfutásgátló berendezések adott típusának az alábbi 7. szakasz előírásai szerinti jóváhagyása;
 3.1.5. „elülső aláfutásgátló berendezés típusa”: olyan elülső aláfutásgátló berendezések, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint alak, méretek, felerősítés, anyag és az alábbi 4.2. szakaszban megadott jelölések;
 3.1.6. „elülső aláfutás elleni védelem”: a jármű elülső részén az alábbiak jelenléte:3.1.6.1.külön berendezés (elülső aláfutásgátló berendezés); vagy3.1.6.2.a felépítmény, az alváz vagy más alkatrész olyan kialakítása, amely alakjánál és jellemzőinél fogva teljesen vagy részlegesen ellátja az elülső aláfutásgátló berendezés feladatát;3.1.7. „jármű jóváhagyása”: járműtípus jóváhagyása az alábbiak tekintetében:
 az előírás II. része alkalmazásában – az előírás I. része alapján jóváhagyott típusú elülső aláfutásgátló berendezés beépítése tekintetében, vagy
 az előírás III. része alkalmazásában – az elülső aláfutás elleni védelem tekintetében;
 3.1.8. „járműtípus”: olyan járművek, amelyek nem különböznek egymástól lényegesen az alábbi jellemzők tekintetében:
 a legelső tengely szélessége a gumiabroncsok legkülső szélétől mérve, figyelmen kívül hagyva a gumiabroncs talajhoz közeli kidudorodását,
 a jármű elülső részének szerkezete, méretei, alakja és anyaga annyiban, amennyiben ezek összefüggenek az ezen előírás vonatkozó részében foglalt követelményekkel,
 a járműre szerelt, jóváhagyott elülső aláfutásgátló berendezés, amennyiben annak alkalmazása az előírás II. részének megfelelően történik,
 a járműtípus legnagyobb tömege.
 4. JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM
 4.1.
 A járműtípusnak az előírás valamely része tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet az adott típus (járműtípus/elülső aláfutásgátló berendezés típusa) gyártója vagy az utóbbi jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.
 4.2.
 Minden típusnál a kérelemmel együtt be kell nyújtani a következőket:
 4.2.1.
 a típus (járműtípus/elülső aláfutásgátló berendezés típusa) következő műszaki jellemzőit ismertető dokumentáció három példányban: méretek, körvonalak és szerkezeti anyagok, amennyire az ezen előírás céljából szükséges;
 4.2.2.
 az elülső aláfutásgátló berendezés mintája esetében: a minta minden fő, az elülső aláfutás tekintetében jelentőséggel bíró alkatrészén jól láthatóan és kitörölhetetlenül fel kell tüntetni a kérelmező márkanevét vagy védjegyét, valamint a típusjelölést;
 4.2.3.
 minden vizsgálatra egy-egy, a jóváhagyásra benyújtott berendezés- vagy járműtípust képviselő berendezést vagy járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak;
 4.2.4.
 az előírás II. és III. része szerinti kérelmek esetében mérés céljából az a jármű is elfogadható, amely nem tartalmazza a rá jellemző valamennyi alkatrészt, amennyiben ezek hiánya nem befolyásolja károsan az elülső aláfutás elleni védelmet;
 4.2.5.
 az 5. mellékletben meghatározott P1, P2 és P3 pont helyzetének meghatározása. Az előírás I. részének való megfelelésre vonatkozó kérelmek esetében ezeknek figyelembe kell venniük a II. rész követelményeit.
 4.3.
 Az előírás II. részének való megfelelésre vonatkozó kérelmekhez csatolni kell a következő dokumentumokat:
 4.3.1.
 a járműtípusra történő felszerelésre szánt elülső aláfutásgátló berendezések jegyzéke;
 4.3.2.
 az illetékes hatóság kérésére minden egyes elülső aláfutásgátló berendezés ezen előírás 1. mellékletének megfelelő típus-jóváhagyási értesítését is be kell nyújtani.
 4.4.
 Az előírás II. és III. részének való megfelelés tekintetében benyújtott kérelmekhez csatolni kell a járműtípusra vonatkozó, a 3.1.8. szakaszban meghatározott információkat.
 4.5.
 Az illetékes hatóság a 6. melléklet szerint biztosítja a következő adminisztratív eljárásokat az alábbiakra kiterjedően:
 4.5.1.
 a gyártás megfelelőségének hatásos ellenőrzését biztosító, megfelelő intézkedések meglétének ellenőrzése a típusjóváhagyás megadása előtt;
 4.5.2.
 szankciók nem megfelelő gyártás esetén;
 4.5.3.
 a típusjóváhagyás módosítása vagy kiterjesztése;
 4.5.4.
 a gyártás végleges leállítása.
 I. RÉSZ
 ELÜLSŐ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BERENDEZÉSEK JÓVÁHAGYÁSA
 5. ELÜLSŐ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BERENDEZÉS JÓVÁHAGYÁSA
 5.1.
 Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott elülső aláfutásgátló berendezés megfelel az alábbi 6. szakasz előírásainak, akkor az elülső aláfutásgátló berendezés típusát a 4. melléklet szerinti szabályoknak megfelelően jóvá kell hagyni.
 5.2.
 Az elülső aláfutásgátló berendezés valamely típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon.
 6. ELÜLSŐ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
 6.1.
 Az elülső aláfutásgátló berendezésnek megfelelő szilárdságot kell tanúsítania a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamosan ható erőkkel szemben, és egyben meg kell felelnie bizonyos méretkövetelményeknek is. Ezeket az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott vizsgálati eljárással és vizsgálati körülmények között kell igazolni.
 6.2.
 Az elülső aláfutásgátló berendezés kereszttartójának szelvénymagassága N2 kategóriájú járművek esetében legalább 100 mm, N3 kategóriájú járművek esetében pedig legalább 120 mm kell, hogy legyen. A kereszttartó végei oldalt nem lehetnek előrefelé hajlítva, és nem lehetnek éles külső szélei; ez a feltétel teljesül, ha a kereszttartó végein a külső élek legalább 2,5 mm-es sugárral le vannak kerekítve.
 6.3.
 A berendezés úgy is kialakítható, hogy a jármű elején többféle módon is be lehessen állítani a helyzetét. Ebben az esetben olyan biztonságos módszerrel kell a használati helyzetében rögzíteni, amely kizár minden véletlen elmozdulást. Biztosítani kell, hogy az üzemeltető meg tudja változtatni az aláfutásgátló helyzetét; az ehhez szükséges erő nem haladhatja meg a 40 daN értéket.
 6.4.
 Minden elülső védőberendezés legkülső felületének egyenletesen simának vagy vízszintesen bordázottnak kell lennie, a csavarok vagy szegecsek kúpos fejei azonban legfeljebb 10 mm távolságra túlnyúlhatnak a felületen.
 II. RÉSZ
 JÁRMŰ JÓVÁHAGYÁSA JÓVÁHAGYOTT TÍPUSÚ ELÜLSŐ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BEÉPÍTÉSE TEKINTETÉBEN
 7. JÓVÁHAGYOTT ELÜLSŐ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BERENDEZÉS BEÉPÍTÉSÉNEK JÓVÁHAGYÁSA
 7.1.
 Ha az előírás e része szerint jóváhagyásra benyújtott jármű fel van szerelve jóváhagyott elülső aláfutásgátló berendezéssel, és megfelel az alábbi 8. szakasz előírásainak, akkor e járműtípust a 4. mellékletben szereplő szabályok szerint jóvá kell hagyni.
 7.2.
 A járműtípus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 2. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon.
 8. JÓVÁHAGYOTT ELÜLSŐ ALÁFUTÁSGÁTLÓ BERENDEZÉS BEÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
 8.1.
 A jóváhagyási kérelem tárgyát képező járműtípus legnagyobb tömege nem haladhatja meg azt a tömeget, amelyet a járműre történő felszerelésre szánt, jóváhagyott elülső aláfutásgátló berendezések típus-jóváhagyási értesítésében feltüntetettek.
 8.2.
 Az elülső aláfutásgátló berendezéssel ellátott járműnek meg kell felelnie az 5. mellékletben meghatározott egyes méretkövetelményeknek, figyelembe véve a vizsgálati feltételeket és az 1. mellékletben szereplő, az elülső aláfutásgátló berendezés tekintetében kiadott értesítésen megadott adatokat.
 8.3.
 Az elülső aláfutásgátló berendezést úgy kell felszerelni, hogy annak hátulja és a jármű legelső része közötti vízszintes távolság legfeljebb 400 mm legyen, amelyből le kell vonni az ezen előírás I. része szerint az elülső aláfutásgátló berendezések típus-jóváhagyási vizsgálatakor kifejtett erők támadáspontjában mért és a típus-jóváhagyási értesítésben (lásd az 1. és 2. ábrát) feltüntetett alakváltozást (az 1. melléklet 9. szakasza).
 8.4.
 Ennek a távolságnak a mérésekor figyelmen kívül kell hagyni a jármű minden olyan részét, amely a talajtól 2 m-nél magasabban található.
 8.5.
 Az elülső aláfutásgátló alsó lapjának talajtól való legnagyobb távolsága beépített állapotban az 5. melléklet 3. szakaszában meghatározottak szerint a két P1 pont között nem haladhatja meg a 400 mm-t. Az egyes P1 pontokon kívül ez a magasság meghaladhatja a 400 mm-t, feltéve, hogy az alsó oldala nem nyúlik az elülső aláfutásgátló berendezés alsó oldalán közvetlenül a P1 alatt futó és a vízszintessel 15°-os szöget bezáró sík alá (lásd a 3. ábrát).
 8.6.
 Az elülső aláfutásgátló berendezésre az előírás I. része szerint kifejtett vizsgálati erők támadáspontjainak talajtól mért és a típus-jóváhagyási értesítésben (lásd az 1. melléklet 8. szakaszát) rögzített magassága nem haladhatja meg a 445 mm-t, az 5. melléklet 3. pontjában meghatározottak szerint.
 8.7.
 Az elülső aláfutásgátló berendezés alsó lapjának vonatkozásában a talajtól való távolság a két P1 pont között nem lehet 450 mm-nél nagyobb, figyelembe véve a vizsgálati terhelés I. rész szerinti alkalmazása során történő elmozdulást.
 8.8.
 Az elülső aláfutásgátló berendezés szélessége egy ponton sem nyúlhat túl a legelső tengely kerekeit borító sárvédőkön, és egyik oldalon sem lehet a legelső tengelynél több mint 100 mm-nél rövidebb, a gumiabroncsok legkülső pontján mérve, figyelmen kívül hagyva a gumiabroncs talajhoz közeli kidudorodását (lásd az 1. ábrát), illetve egyik oldalon sem lehet 200 mm-nél rövidebb, a vezetőfülke lépcsőjének legkülső pontjától mérve.
 III. RÉSZ
 JÁRMŰVEK JÓVÁHAGYÁSA AZ ELÜLSŐ ALÁFUTÁS ELLENI VÉDELEM TEKINTETÉBEN
 9. ELÜLSŐ ALÁFUTÁS ELLENI VÉDELEMMEL ELLÁTOTT JÁRMŰ JÓVÁHAGYÁSA
 9.1.
 Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott járművet olyan, elülső aláfutás elleni védelemmel látták el, amely megfelel az alábbi 10. szakasz előírásainak, akkor ezt a járműtípust a 4. mellékletben szereplő szabályoknak megfelelően jóvá kell hagyni.
 9.2.
 A járműtípus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 3. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon.
 10. ELÜLSŐ ALÁFUTÁS ELLENI VÉDELEMMEL ELLÁTOTT JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
 10.1.
 Minden N2 vagy N3 kategóriájú járművet a 2. szakaszban megállapított követelményt kielégítőnek kell tekinteni, feltéve, hogy a járművet olyan elülső aláfutásgátló berendezéssel szerelték fel, melyet az előírás I. része alapján külön nem hagytak jóvá, illetve az elejét úgy tervezték és/vagy olyan felszereléssel látták el, hogy alkatrészeit alakjuknál és jellemzőiknél fogva teljesen vagy részlegesen az elülső aláfutásgátló berendezések feladatát betöltő alkatrésznek lehet tekinteni. Azon alkatrészeket, amelyek együttes funkciója megfelel a következő követelményeknek, aláfutásgátló berendezést alkotó alkatrészeknek kell tekinteni.
 10.2.
 Az elülső aláfutás elleni védelemnek megfelelő szilárdságot kell tanúsítania a jármű hosszirányú tengelyével párhuzamosan ható erőkkel szemben. Az elülső aláfutás elleni védelemnek meg kell felelnie bizonyos méretkövetelményeknek is. Ezeket az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott vizsgálati eljárással és vizsgálati körülmények között kell igazolni.
 10.3.
 A III. rész szerinti kérelmek esetében az elülső aláfutásgátló berendezés (az I. rész szerint külön jóvá nem hagyott) kereszttartójának szelvénymagassága N2 kategóriájú járművek esetében legalább 100 mm, N3 kategóriájú járművek esetében pedig legalább 120 mm kell, hogy legyen.
 10.4.
 A berendezés úgy is kialakítható, hogy a jármű elején többféle módon is be lehessen állítani a helyzetét. Ebben az esetben olyan biztonságos módszerrel kell a használati helyzetében rögzíteni, amely kizár minden véletlen elmozdulást. Biztosítani kell, hogy az üzemeltető meg tudja változtatni az aláfutásgátló helyzetét; az ehhez szükséges erő nem haladhatja meg a 40 daN értéket.
 10.5.
 Az aláfutás elleni védelemnek kellően erősnek kell lennie ahhoz, hogy (az e mellékletben meghatározott) vizsgálati erők kifejtése után a jármű legelső pontja és a méréshez használt nyomódugattyú járművel való érintkezési felülete között a hátrafelé mért vízszintes távolság ne legyen nagyobb 400 mm-nél.
 10.6.
 Ennek a távolságnak a mérésekor figyelmen kívül kell hagyni a jármű minden olyan részét, amely a talajtól 2 m-nél magasabban található.
 10.7.
 Az elülső aláfutás elleni védelem alsó lapjának talajtól való legnagyobb távolsága az 5. melléklet 2. szakaszában meghatározottak szerint a két P1 pont között nem haladhatja meg a 400 mm-t. Az egyes P1 pontokon kívül ez a magasság meghaladhatja a 400 mm-t, feltéve, hogy az alsó oldala nem nyúlik az elülső aláfutás elleni védelem alsó oldalán közvetlenül a P1 alatt futó és a vízszintessel 15°-os szöget bezáró sík alá (lásd a 3. ábrát).
 10.8.
 Az elülső aláfutás elleni védelem alsó lapjának vonatkozásában a talajtól való távolság a két P1 pont között nem lehet 450 mm-nél nagyobb, figyelembe véve a vizsgálati terhelés kifejtése során történő elmozdulást.
 10.9.
 Az elülső aláfutás elleni védelem szélessége egy ponton sem nyúlhat túl a legelső tengely kerekeit borító sárvédőkön, és egyik oldalon sem lehet több mint 100 mm-nél rövidebb, mint a legelső tengely, a gumiabroncsok legkülső pontján mérve, figyelmen kívül hagyva a gumiabroncs talajhoz közeli kidudorodását (lásd az 1. ábrát), illetve egyik oldalon sem lehet 200 mm-nél rövidebb, a vezetőfülke lépcsőjének legkülső pontjától mérve.
 1. ábra
 2. ábra
 3. ábra
 (1) Lásd a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalást (R.E.3) (dokumentum: TRANS/SC1/WP29/78/3. javított változat).
 1. MELLÉKLET
 ÉRTESÍTÉS
 (Legnagyobb megengedett formátum: A4 [210 × 297 mm])
 2. MELLÉKLET
 ÉRTESÍTÉS
 (Legnagyobb megengedett formátum: A4 [210 × 297 mm])
 3. MELLÉKLET
 ÉRTESÍTÉS
 (Legnagyobb megengedett formátum: A4 [210 × 297 mm])
 4. MELLÉKLET
 A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE
 1. JÓVÁHAGYÁSI SZÁM
 1.1.
 Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye (jelenleg 00) a jóváhagyás kiadásának időpontjában az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több típushoz.
 1.2.
 Egy típus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1., 2. vagy 3. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványok egyikén.
 1.3.
 Minden olyan sorozaton, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen (műszaki egység esetében olyan helyen, amely az egység beépítése után is jól látszik) fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:
 1.3.1.
 egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (1);
 1.3.2.
 ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ az 1.3.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán;
 1.3.3.
 egy további jelölés, amelyet az előírás számától vízszintes vonal választ el, és az előírás azon (I., II. vagy III.) részét jelölő római szám(ok)ból áll, amely szerint az eszközt vagy berendezést jóváhagyták.
 1.4.
 Ha a jármű megfelel az egyezményhez mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor az e melléklet 1.3.1. szakaszában előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben a melléklet 1.3.1. szakaszában előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást.
 1.5.
 A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.
 2. A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE
 2.1. A. minta
 2.1.1.
 A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az érintett járműtípust az Egyesült Királyságban (E11) az ütközés esetén történő elülső aláfutás elleni védelem tekintetében a 93. számú előírás II. része (jóváhagyott típusú elülső aláfutásgátló berendezés beépítése) szerint hagyták jóvá, a 002439 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 93. előírás II. része eredeti változatának követelményei szerint adták meg.
 2.2. B. minta
 2.2.1.
 A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az érintett járműtípust az Egyesült Királyságban (E11) a 93. számú előírás II. része és a 31. számú előírás (2) szerint hagyták jóvá. A jóváhagyási számok azt mutatják, hogy azokban az időpontokban, amikor a vonatkozó jóváhagyásokat megadták, a 93. előírás eredeti változatában volt hatályos, a 31. előírás pedig tartalmazta a 2. módosítássorozatot.
 (1) 1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Jugoszlávia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24, 25 – (szabad), 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia. A további számokat további országokhoz rendelik, időrendi sorrendben aszerint, hogy a gépjárművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.
 (2) Az utóbbi szám csak példaként szolgál.
 5. MELLÉKLET
 VIZSGÁLATI FELTÉTELEK ÉS ELJÁRÁSOK
 1. AZ ELÜLSŐ ALÁFUTÁSGÁTLÓRA VONATKOZÓ VIZSGÁLATI FELTÉTELEK
 1.1.
 A gyártó kérésétől függően a vizsgálat végezhető:
 1.1.1.
 olyan típusú járművön, amelyhez az elülső aláfutásgátló berendezést tervezték; ebben az esetben a 2. szakaszban szereplő feltételeket kell figyelembe venni; vagy
 1.1.2.
 olyan járműtípus alvázának egy részén, amelyhez az elülső aláfutásgátló berendezést tervezték; ennek a résznek jellemzőnek kell lennie a szóban forgó járműtípusra; vagy
 1.1.3.
 merev mérőpadon.
 1.2.
 Az 1.1.2. és az 1.1.3. szakasz esetében az elülső aláfutásgátló berendezést a járműalváz vagy a merev mérőpad alkatrészeihez rögzítő elemeknek hasonlónak kell lenniük azokhoz, amilyeneket az elülső aláfutásgátló berendezésnek a járműbe történő beépítésére használnak.
 1.3.
 A gyártó kérésére és a műszaki szolgálat beleegyezésével a 3. szakaszban leírt vizsgálati eljárást számítással vagy más olyan módszerrel lehet helyettesíteni, amelynek egyenértékűsége bizonyított.
 2. A JÁRMŰRE VONATKOZÓ VIZSGÁLATI FELTÉTELEK
 2.1.
 A járművet bármilyen, a jármű gyártója által meghatározott módszerrel rögzíteni lehet, ha ez az alábbi 3.1. szakaszban előírt erők kialakulásához szükséges.
 2.2.
 A méreteket úgy kell levenni, mintha a jármű a következő állapotban lenne:
 2.2.1.
 A jármű terheletlen.
 2.2.2.
 A jármű vízszintes, sík, merev és sima felületen áll.
 2.2.3.
 Az első kerekek egyenes helyzetben állnak.
 2.2.4.
 A gumiabroncsok a járműgyártó által ajánlott nyomásra vannak felfújva.
 2.2.5.
 Hidropneumatikus, hidraulikus vagy pneumatikus felfüggesztéssel, vagy a terhelés függvényében a magasságot automatikusan szabályozó szerkezettel ellátott járművek a gyártó által megadott szokásos üzemi állapotban vannak.
 3. A VIZSGÁLAT MENETE
 3.1.
 A P1 pontok az első tengely gumiabroncsainak legkülső – figyelmen kívül hagyva a gumiabroncs talajhoz közeli kidudorodását – pontjait érintő hosszirányú síkoktól legfeljebb 200 mm-re helyezkednek el; a P2 pontok egymástól 700–1 200 mm távolságra szimmetrikusan helyezkednek el a jármű hosszirányú középsíkjához képest. A pontos értéket a gyártó határozza meg.
 3.2.
 A P1 és P2 pontok talaj feletti magasságát a gyártó határozza meg, az eszköz homlokfelületét határoló vonalakon belül. Magassága azonban terheletlen járműnél nem haladhatja meg a 445 mm-t. A P3 a jármű függőleges hosszirányú középsíkján található (lásd az előírás 1. ábráját).
 3.3.
 Az alább meghatározott vizsgálati erőket ugyanazon a járművön vagy eszközön – vagy a gyártó/képviselő kérése szerint különböző járműveken vagy eszközmintákon – végzett külön mérések során minden mérési pontra ki kell fejteni.
 3.3.1.
 Ha a jármű elülső aláfutás elleni védelem tekintetében jelentőséggel bíró szerkezete és alkatrészei a hosszirányú középsíkkal lényegében szimmetrikusak, a P1 és P2 pontokon a méréseket csak az egyik oldalon kell elvégezni.
 3.3.2.
 Méréskor az erőket a lehető leggyorsabban kell kifejteni, és az eszköznek vagy a járműnek a következő szakaszokban megadott erőket legalább 0,2 másodpercig el kell viselnie.
 3.3.3.
 A jármű vagy a tervezett járműtípus(ok) legnagyobb súlyának 50 %-ával megegyező, de legfeljebb 80 x 103 N vízszintes erőt kell egymás után mindkét P1 pontra kifejteni.
 3.3.4.
 A jármű vagy a tervezett járműtípus(ok) legnagyobb súlyának 100 %-ával megegyező, de legfeljebb 160 x 103 N vízszintes erőt kell egymás után mindkét P2 pontra kifejteni. Ha az eszköz nem folytonos és a két P2 pont közötti keresztmetszetre korlátozódik, a mérést a P1 pontra megegyező vízszintes erőnek a P3 pontra történő kifejtésével kell folytatni.
 3.4.
 A fenti erők kifejtése során az egyes mérési pontok legnagyobb vízszintes és függőleges elmozdulását fel kell jegyezni, a legnagyobb értéket pedig az értesítési dokumentumon kell rögzíteni.
 3.5.
 A fent említett követelmények teljesülésének ellenőrzésére szolgáló gyakorlati mérés végzésekor a következő feltételeknek kell teljesülniük:
 3.5.1.
 A III. rész szerinti kérelmek esetében (az I. rész szerint külön jóvá nem hagyott) elülső aláfutásgátló berendezést a jármű alvázhossztartójához vagy az e funkciót betöltő más alkatrészhez, illetve az igazoltan egyenértékű teljesítményjellemzőkkel rendelkező szerkezethez kell rögzíteni.
 3.5.2.
 A megadott erőket megfelelően (pl. kardáncsuklóval) összekötött ütközőkkel kell kifejteni, és azoknak párhuzamosnak kell lenniük a jármű hosszirányú középsíkjával, egy legfeljebb 250 mm-es magas (a pontos magasságot és szélességet a gyártó adja meg) és legfeljebb 400 mm széles felületen keresztül, a függőleges szélein 5 ± 1 mm-es görbületi sugárral; a felület középpontját egymás után kell a P1, P2 és P3 pontra helyezni.
 6. MELLÉKLET
 A gyártás megfelelősége és más adminisztratív eljárások
 1. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE
 1.1.
 Az előírás értelmében jóváhagyott elülső aláfutásgátló berendezéseket és járműveket a típusjóváhagyásnak megfelelően kell gyártani az ebben az előírásban rögzített követelmények betartásával.
 1.2.
 A 1.1. szakaszban előírtak teljesülésének ellenőrzése céljából megfelelő gyártásellenőrzést kell alkalmazni.
 1.3.
 A jóváhagyás jogosultjának különösen:
 1.3.1.
 gondoskodnia kell a termékek hatásos minőség-ellenőrzéséhez szükséges eljárások alkalmazásáról;
 1.3.2.
 rendelkeznie kell az egyes jóváhagyott típusoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges mérőfelszereléssel;
 1.3.3.
 biztosítania kell, hogy a vizsgálati eredményeket rögzítsék, és a jóváhagyó hatósággal egyetértésben megállapított időszakban a csatolt dokumentumok rendelkezésre álljanak;
 1.3.4.
 elemeznie kell az egyes vizsgálati típusok eredményét, hogy ellenőrizze és biztosítsa a jármű vagy eszköz jellemzőinek állandóságát, az ipari gyártásban megengedhető tűrések figyelembevételével;
 1.3.5.
 biztosítania kell, hogy minden jármű- vagy eszköztípuson megfelelő ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek az elülső aláfutás elleni védelem feladatát betöltő alkatrészek méretei, anyagai és teljesítménye, illetve ezen alkatrészek járműbe történő beépítése tekintetében;
 1.3.6.
 gondoskodnia kell arról, hogy ha egy adott vizsgálati típusnál a mintasorozat vagy a próbadarabok azt mutatják, hogy a gyártás nem megfelelő, akkor újabb mintavételt és vizsgálatot végezzenek. Ilyen esetben minden szükséges lépést meg kell tenni a gyártás megfelelőségének helyreállítása érdekében.
 1.4.
 A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes termelési egységekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket.
 1.4.1.
 A vizsgálati naplókat és termelési nyilvántartásokat minden ellenőrzéskor be kell mutatni a helyszíni ellenőrnek.
 1.4.2.
 Az ellenőr szúrópróbaszerűen mintát vehet, amelyet megvizsgálnak a gyártó laboratóriumában. A minták legkisebb száma a gyártó saját ellenőrzéseinek eredményei alapján határozható meg.
 1.4.3.
 Ha a minőség nem tűnik kielégítőnek, vagy úgy tűnik, hogy ellenőrizni kell a fenti 1.4.2. szakasz szerint végrehajtott vizsgálat hitelességét, az ellenőr mintákat választ ki a jóváhagyási vizsgálatot végző műszaki szolgálathoz történő megküldés céljából.
 1.4.4.
 Az illetékes hatóság az ezen előírásban előírt bármilyen vizsgálatot elvégezhet.
 1.4.5.
 Az illetékes hatóság által engedélyezett ellenőrzésekre általában kétévente kerül sor. Ha az ilyen helyszíni ellenőrzés negatív eredménnyel zárul, akkor az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek a gyártás megfelelőségének minél gyorsabb helyreállítása érdekében.
 2. SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN
 2.1.
 Az ezen előírás alapján az elülső aláfutásgátló berendezések egy adott típusára megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fent előírt követelmények nem teljesülnek, illetve ha a védőeszköz nem felelt meg az ebben az előírásban előírt vizsgálaton.
 2.2.
 Ha az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1., 2. és 3. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.
 3. A JÓVÁHAGYÁS MÓDOSÍTÁSA ÉS KITERJESZTÉSE
 3.1.
 Az elülső aláfutásgátló berendezés- vagy járműtípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:
 3.1.1.
 úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és az elülső aláfutásgátló berendezés vagy jármű továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy
 3.1.2.
 új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.
 3.2.
 A módosításra vonatkozó jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változtatások megadásával – értesíteni kell a megállapodásban részt vevő és az előírást alkalmazó feleket az előírás 1., 2. vagy 3. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon.
 3.3.
 A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1., 2. vagy 3. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.
 4. GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA
 Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott típusú elülső aláfutásgátló berendezés vagy jármű elülső aláfutás elleni védelme gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1., 2. vagy 3. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó feleket.
 5. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME
 Az 1958. évi egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat, vagy a gyártás végleges leállítását igazoló értesítéseket fogadó hatóságok nevét és címét.


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 DEPARTMENT OF COMMERCE
 National Oceanic and Atmospheric Administration
 50 CFR Part 660
 [I.D. 092601A]
 Western Pacific Fishery Management Council; Public Meetings
 AGENCY:
 National Marine Fisheries Service (NMFS), National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA), Commerce.
 ACTION:
 Notice of public meetings/public hearings.
 SUMMARY:
 The Western Pacific Fishery Management Council (Council) Advisory Panels will meet on October 22 and 23, 2001; the Standing Committees will meet on October 23, 2001; and the Council will hold its 111th meeting October 23 through 26, 2001, in Honolulu, HI.
 At the full Council meeting, public hearings will be held prior to the Council taking final actions on framework regulatory amendments under the Fishery Management Plan for the Pelagic Fisheries of the Western Pacific Region (Pelagics FMP) concerning the protection of sea turtles and under the Fishery Management Plan for the Precious Corals Fisheries of the Western Pacific Region establishing a 250-nm precious coral refuge area in the Northwestern Hawaiian Islands (NWHI). Public hearings will also be conducted on proposals to establish an American Samoa limited entry program, to exempt longline basket gear from seabird mitigation measures governing fishing gear requirements, and to remove the annual landing requirements for permit renewal in the NWHI bottomfish fishery.
 DATES:
 The meetings and the hearings will be held during October 2001. See SUPPLEMENTARY INFORMATION for specific dates, and times for the meetings and the hearings.
 ADDRESSES:
 The meetings and the hearings will be held at the Hawaii Convention Center, 1801 Kalakaua Ave, Honolulu, HI 96815; telephone: 808-943-3500.
 FOR FURTHER INFORMATION CONTACT:
 Kitty M. Simonds, Executive Director; telephone: 808-522-8220.
 SUPPLEMENTARY INFORMATION:
 Dates and Locations
 Advisory Panels
 The Commercial, Recreational, Subsistence/Indigenous, and Ecosystem and Habitat sub-panels will meet jointly on Monday, October 22, 2001, from 8:30 a.m. to 12 noon. Sub-panels will meet individually on Monday afternoon, October 22 and Tuesday, October 23, 2001, until 3 p.m. Sub-panels will reconvene jointly from 3:15 p.m. to 5 p.m. to finalize recommendations. Public comment periods will be provided throughout the meetings. The order in which agenda items are addressed may change. The Advisory Panel (AP) will meet as late as necessary to complete scheduled business.
 The agenda for the AP meetings will include the items listed below:
 1. Welcome and introductions
 2. Status of AP recommendations
 3. Action items
 a. Pelagic framework measure for turtles
 b. Pelagic amendment for American Samoa limited entry program
 c. Pelagic framework measure for basket gear
 d. Precious coral framework measure for NWHI 250 nm Refuge
 e. Bottomfish amendment for NWHI management
 f. Community demonstration projects
 4. Saltonstall-Kennedy Funding
 5. NMFS research plans for the western Pacific region
 6. Break-out sub-panel sessions discuss issues and develop recommendations
 7. Joint panel meeting
 a. Jurisdictional Issues
 i. American Samoa Treaty/Deed of Cessation
 ii. Commonwealth of the Northern Mariana Islands (CNMI) Covenant
 iii. Guam Organic Act
 iv. Kanaka Maoli (Hawaiian) sovereignty
 8. Joint panel session to review and finalize recommendations to the Council
 Public Hearings
 Public hearings will be held at 11:30 a.m. on Thursday, October 25, 2001, for final action implementing measures of the March 2001 biological opinion (BO) on the western Pacific pelagic fisheries; at 4:30 p.m. on Thursday, October 25, 2001, for initial action on NWHI bottomfish removal of annual landing requirements; and at 10 a.m. on Friday, October 26, 2001, for final action on a precious corals regulatory adjustment to establish a NWHI refuge area.
 Committee Meetings
 The following Standing Committees of the Council will meet on October 23, 2001. Enforcement/Vessel Monitoring System (VMS) from 8 a.m. to 10 a.m.; Fishery Rights of Indigenous People from 9 a.m. to 10 a.m.; International Fisheries/Pelagics from 10 a.m. to 12 noon; Precious Corals from 1:30 p.m. to 3 p.m.; Crustaceans from 1:30 p.m. to 3 p.m.; Bottomfish from 3 p.m. to 4:30 p.m; Ecosystem and Habitat from 3 p.m. to 4:30 p.m.; and Executive/Budget and Program from 4:30 p.m. to 6 p.m.
 In addition, the Council will hear recommendations from its APs, plan teams, scientific and statistical committee, and other ad hoc groups. Public comment periods will be provided throughout the agenda. The order in which agenda items are addressed may change. The Council will meet as late as necessary to complete scheduled business.
 The agenda during the full Council meeting will include the items listed here:
 1. Introductions
 2. Approval of agenda
 3. Approval of 110th meeting minutes
 4. Island reports
 A. American Samoa
 B. Guam
 C. Hawaii
 D. CNMI
 5. Federal fishery agency and organization reports
 A. Department of Commerce (DOC)
 (1) NMFS
 (a) Southwest Region, Pacific Islands Area Office
 (b) Southwest Fisheries Science Center, La Jolla and Honolulu Laboratories
 (2) NOAA General Counsel, Southwest Region
 B. Department of the Interior (DOI)/U.S. Fish and Wildlife Service (USFWS)
 C. U.S. State Department (DOS)
 6. Pelagics
 A. Pacific Fishery Management Council Highly Migratory Species Fishery Management Plan
 B. Fish and Western Fish Boat Owners Association correspondence
 C. 2nd quarter 2001 Hawaii and American Samoa longline reports
 D. American Samoa
 (1) Longline fishery expansion in 2001 and management needs (limited entry program)
 (2) Pilot observer program
 E. Guest Speaker: Tim Park—Federated States of Micronesia Observer Program
 F. SAFE/Annual Report
 (1) Highly migratory species stock assessments
 G. Recreational fisheries reporting
 H. Status of litigation
 I. Sea Turtle conservation and management
 (1) Workshop
 (2) Research (progress since May 2001)
 a. Field studies
 b. Population assessments (leatherbacks & other turtle species)
 c. Population modeling
 (3) FMP regulatory amendment implementing measures in March 2001 BO on western Pacific pelagic fisheries
 (4) Endangered Species Act section 6 grants program for turtle recovery
 J. Seabird conservation and management
 (1) USFWS short-tail albatross handling guidelines
 (2) 2nd International Fishers Forum
 (3) Underwater setting chute deployment in Hawaii longline fishery
 (4) Adjustment of seabird mitigation regulations to account for longline basket gear
 J. Supplemental pelagic environmental impact statement (EIS)for squid, seabirds, international management, purse seine tuna treaty
 K. Marine Mammal Protection Act List of Fisheries
 a. 2001 List of Fisheries
 b. NMFS Marine mammal research plan
 L. Impacts of closure of Suisan fish auction in Hilo
 M. Report on the 2001 Protected Species Workshops
 N. International Meetings (14th Standing Committee on Tuna and Billfish, 3rd Recreational Fisheries Symposium)
 O. Public hearing
 The Council will take final action on a framework regulatory amendment under the pelagic fishery management plan to implement management measures governing the protection of sea turtles. These measures, which are also contained in the preferred alternative of the NMFS Final Environmental Impact Statement (March 30, 2001), are in a March 29, 2001, BO issued by NMFS on the operation of the western Pacific pelagic fisheries managed by the Council. The Council’s action will consider proposed rulemaking for a ban on swordfish-style longline fishing north of the equator, a requirement for all fishing vessels fishing for pelagic management unit species to carry line clippers and wire or bolt cutters used to remove fishing line or hooks from sea turtles, and other turtle mitigation measures promulgated as emergency interim regulations, published in the Federal Register on June 12, 2001, at 66 FR 31561 for the Hawaii-based longline fishery.
 7. Enforcement
 A. U.S. Coast Guard activities
 B. NMFS activities
 C. Commonwealth, Territories, and State activities
 D. Status of violations
 8. VMS
 A. NMFS VMS report
 B. USCG expanded use of VMS information
 C. NWHI Reserve VMS pilot study
 9. NMFS Observer Program
 10. Monk Seals
 A. Status of revised recovery plan, delisting criteria and recovery team
 B. Report on NWHI shark activities
 (1) Great white shark
 (2) Culling
 C. Marine Mammal Research Program Quarterly Report
 1. Bottomfish fisheries
 A. NWHI Framework Action: removal of landing requirements
 B. Marine protected area closure effects on calculating spawning potential ratio, catch per unit of effort, etc.
 C. Status of Biological Opinion
 D. Status of Bottomfish Observer Program and data collection
 E. Status of Digital Video Observer Pilot Project
 F. Public hearing
 The Council will consider an amendment to its Fishery Management Plan for Bottomfish and Seamount Groundfish Fisheries of the Western Pacific Region that would remove the annual landing requirements or permit renewal and prohibitions on the lease and charter of permits from the NWHI Ho’omalu and Mau zone management regimes. The Council expects that these removals will best address the key objectives to maintain opportunities for small scale fisheries, maintain availability of high-quality fresh bottomfish, and balance harvest capacity with harvestable fishery stocks. The basic approach is to structure the permit system so that evidence of participation is used for new entry and the total number of permits are maintained at target levels.
 12. Crustaceans Fisheries
 A. NMFS tagging research and modeling workshop
 B. 1999 Annual Report (SAFE)
 C. Public comment
 13. Precious Corals
 A. Review of Precious Corals framework regulatory adjustment
 B. Public hearing on framework regulatory amendment
 The Council proposes to restructure the management regime for the exploratory area to be based on current knowledge of the resource and industry practices. This will permit increased landings as well as reduce pressure on the known beds. The proposed measure would remove the 1,000-kg annual quota, and incorporate site-specific restrictions to allow sustainable harvest based on the size of the resource in a given area. The Council is also recommending the establishment of a 250-nm precious coral refuge area in the NWHI. Compliance would be monitored through mandatory video taping of harvesting activities.
 14. Ecosystems and Habitat
 A. NMFS report on status of Coral Reef Ecosystem Fishery Management Plan
 B. State of Hawaii NWHI management plan and Memorandum of Understanding
 C. Essential fish habitat (EFH) requirements
 D. EFH consultations for Federal actions
 E. FWS Tern Island seawall environmental assessment
 F. Proposed invasive species mitigation measures (e.g., rats)
 G. Council Marine Protected Area policy development
 15. Fishery rights of indigenous people
 A. Marine conservation plans
 B. Community development program: Designation of American Samoa as a fishing community
 C. Community demonstration projects program
 (1) Council program
 (2) Grant application process
 D. Island workshops to discuss religious, cultural, and subsistence turtle takes
 E. Native observer program for Western Pacific fisheries
 16. Program Planning
 A. Program planning initiatives
 B. NMFS Research Plan for Western Pacific Region
 C. Education initiatives
 D. Report on the Regulatory Flexibility Act, Magnuson-Stevens Fishery Conservation and Management Act (Magnuson-Stevens Act), and National Environmental Policy Act workshop
 E. Status of Congressional legislation
 F. Digital video monitoring policy
 G. DOI/DOS/DOC Fisheries Policies Working Group
 17. Administrative matters
 A. Financial reports
 B. Administrative reports
 C. Upcoming meetings and workshops, including the 2002 Council meetings
 18. Election of officers
 Other Business
 Although non-emergency issues not contained in this agenda may come before the Council for discussion, those issues may not be the subject of formal Council action during this meeting. Council action will be restricted to those issues specifically listed in this document and to any issue arising after publication of this document that requires emergency action under section 305(c) of the Magnuson-Stevens Act, provided that the public has been notified of the Council’s intent to take final action to address the emergency.
 Special Accommodations
 This meeting is physically accessible to people with disabilities. Requests for sign language interpretation or other auxiliary aids should be directed to Kitty M. Simonds, 808-522-8220 (voice) or 808-522-8226 (fax), at least 5 days prior to the meeting date.
 Authority:
 16 U.S.C. 1801 et seq.
 Dated: October 3, 2001.
 Bruce C. Morehead,
 Acting Director, Office of Sustainable Fisheries, National Marine Fisheries Service.
 [FR Doc. 01-25299 Filed 10-5-01; 8:45 am]
 BILLING CODE 3510-22-S


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
7.12.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 406/38
 Sag anlagt den 28. september 2015 — Kozmetika Afrodita mod KHIM — Núñez Martín og Machado Montesinos (AFRODITA COSMETICS)
 (Sag T-575/15)
 (2015/C 406/39)
 Stævningen affattet på slovensk
 Parter
 Sagsøger: Kozmetika Afrodita d.o.o. (Rogaška Slatina, Slovenien) (ved advokat B. Grešak)
 Sagsøgt: Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (KHIM)
 Den anden part i sagen for appelkammeret: Pedro Núñez Martín (Madrid, Spanien) og Carmen Guillermina Machado Montesinos (Madrid)
 Oplysninger vedrørende sagen for Harmoniseringskontoret
 Indehaver af det omtvistede varemærke: Kozmetika Afrodita d.o.o.
 Det omtvistede varemærke: EF-figurmærke, der indeholder ordbestanddelene »AFRODITA COSMETICS« — registreringsansøgning nr. 11 798 287
 Sagen for Harmoniseringskontoret: Indsigelsessag
 Den anfægtede afgørelse: Afgørelse truffet den 28. juli 2015 af Fjerde Appelkammer ved Harmoniseringskontoret (sag R 2578/2014-4)
 Påstande
 —
 Den anfægtede afgørelse annulleres.
 —
 Harmoniseringskontoret tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Anbringender
 —
 Tilsidesættelse af artikel 8, stk. 1, litra b), i forordning nr. 207/2009
 —
 Tilsidesættelse af regel 50, stk. 2, litra h), i forordning nr. 2868/95.


type: other

text:
Prendre le bus à Paris... - Ze Hôtel - Made in Paris, Hôtel Quartiers Opéra et Gare du Nord
 Prendre le bus à Paris...
 Vous avez peut-être déjà entendu que le meilleur moyen de se déplacer à Paris était le métro... Et bien croyez-nous, vous finirez par en avoir plus qu’assez de passer vos trajets sous terre.
 De tous les moyens de transports disponibles pour visiter la capitale, le bus permet de vous rendre facilement où que vous le souhaitez depuis Ze Hôtel, et se trouve être parfois plus rapide que le métro. Avouez que c’est tout de même plus agréable de pouvoir admirer Paris par la fenêtre ...Nous avons donc décider de dénicher toutes les lignes de bus pratiques et non loin de votre chambre d’amis, pour améliorer une nouvelle fois votre expérience “Made in Paris”.
 Voici donc les bus répertoriés ( et leurs arrêts) qui se trouvent autour de ZE Hôtel-Paris, ainsi que les destinations phares qui les accompagnent... Enjoy!
 Le bus 26 est accessible depuis l’arrêt Condorcet, rue Maubeuge. Cette ligne vous permet de rejoindre la Gare Saint Lazare, mais également la Gare du Nord. Effectivement nous sommes non loin de cette dernière ce qui fait de nous l’un des hôtels parisiens les plus proches de Londres : pourquoi ne pas prévoir une escapade londonienne lors de votre séjour ? Grâce à l’Eurostar rendez-vous en plein centre de la capitale, les trains à grandes vitesses ne prennent qu’une vingtaine de minutes pour traverser le tunnel sous la manche...
 Grâce à la ligne 26 vous pouvez également vous rendre à Belleville, l’un des quartiers les plus artistiques et emblématiques de Paris , Edith Piaf est née et a vécu ici et c’est là que le roman de Romain Gary La vie devant soi a lieu. On y trouve de nombreux ateliers, et tous les ans, au mois de mai, un week-end de portes ouvertes permet de les découvrir, de plus un immense marché populaire occupe l’allée centrale du marché de Belleville. Le parc offre par ailleurs une magnifique vue sur la capitale, idéal si vous avez envie de verdure lors de votre séjour.
 Si vous désirez vous rendre du côté du boulevard St Germain, c’est également avec la ligne 26 que vous pourrez rejoindre par correspondance (seulement à 3 arrêts), la ligne 67, il suffit de descendre à l’arrêt Institut du Monde Arabe.
 Vous pouvez rejoindre la ligne 30 à l’arrêt Anvers-Sacré-Cœur (situé non loin de l’hôtel sur le Boulevard Rochechouart). C’est par cette ligne qu’il faut passer si il vous prend l’envie de flâner près des Batignolles. Celui-ci vous charmera par son côté «petit village », qui offre une atmosphère naturelle et accueillante. Outre le Parc Martin Luther King qui se trouve à deux pas, le Square des Batignolles apparaît comme un havre de paix où l’on peut se reposer à l’ombre des arbres, bercé par le son du ruisseau, outre les nombreuses espèces d’arbres, la grotte et la cascade participent à cette ambiance féérique. Vous remarquez que vous pouvez également vous rendre au Parc Monceau, l’un des plus élégants jardins de Paris, à l’image de son quartier. Cette promenade vous réservera de belles surprises : grandes grilles en forgé rehaussées d’or, nombreuses statues, une arcade Renaissance de l’ancien Hôtel de Ville de Paris, des arbres magnifiques, une grande diversité d’oiseaux et un grand bassin. C’est un jardin calme et aimé des parisiens. A quelques pas se trouve le musée Cernuschi consacré aux arts asiatiques.
 Il vous est également possible de vous rendre à la Gare du Nord grâce à cette ligne : effectivement nous sommes non loin de cette dernière ce qui fait de nous l’un des hôtels parisiens les plus proches de Londres : pourquoi ne pas prévoir une escapade londonienne lors de votre séjour ? Grâce à l’Eurostar rendez-vous en plein centre de la capitale, les trains à grandes vitesses ne prennent qu’une vingtaine de minutes pour traverser le tunnel sous la manche... Sinon, la Gare de l’Est est le terminus de cette ligne.
 Ne manquez pas l’Arc de Triomphe, comme vous pourrez le voir, le bus 30 fait le tour de l’un des ronds-points les plus connus de la capitale. Idéal si vous souhaitez descendre l’avenue des Champs Elysées. Par ailleurs l’autre terminus de la ligne 30 se trouve être Trocadéro, ce qui signifie qu’il est aisé de se rendre Place du Trocadéro, ou bien aux Jardins du Trocadéro ou encore Palais du Trocadéro (le Musée d’Art Modernes vaut le détour!).
 Cette ligne est facilement accessible à l’arrêt Condorcet, rue Maubeuge. Il vous faut choisir la ligne 42 si vous désirez vous rendre à la Tour Eiffel, en effet ce bus traverse les Champs de Mars. Cette même ligne emprunte également le rond point des Champs-Elysées. Le bus 42 vous emmènera Place de la Concorde, c’est en effet le meilleur moyen de vous rendre facilement en bus dans le 1er arrondissement où se trouvent Le Louvres, le Musée d’Orsay, la rue de Rivoli aux nombreuses grandes enseignes, le Pont Neuf, l’Hôtel de Ville...
 Vous pourrez également vous rendre à L’Opéra Garnier, qu’il s’agisse d’assister à un opéra, un ballet ou tout simplement de visiter ces lieux majestueux où règne une ambiance féerique.
 La ligne de Bus 43 est accessible depuis l’hôtel à l’arrêt Condorcet, rue Maubeuge. C’est la ligne à emprunter si vous désirez vous rendre au Palais des Congrès, à la Salle Pleyel ou encore Jardin d’Acclimatation. Promenades, attractions, animaux à découvrir, des activités pour tous sont disponibles. De plus c’est là que se trouve la Fondation Louis Vuitton qui propose régulièrement de superbes expositions (dernièrement le Moma à Paris).
 Par ailleurs c’est ligne de Bus vous emmènera elle aussi aux gares du Nord(c’est le terminus de cette ligne) et St Lazare.
 ZE Hôtel est en effet l’un des hôtels parisiens les plus proches de Londres : pourquoi ne pas prévoir une escapade londonienne lors de votre séjour ? Grâce à l’Eurostar rendez-vous en plein centre de la capitale, les trains à grandes vitesses ne prennent qu’une vingtaine de minutes pour traverser le tunnel sous la manche...
 Le bus 54 est lui aussi utile pour se rendre à la Gare du Nord. Il vous faut l’emprunter à l’arrêt Anvers-Sacré-Cœur qui est réellement tout proche de notre hôtel. Vous pourrez aussi vous rendre Place Clichy, l’un des endroits où la jeunesse parisienne aime sortir mais également les cinéphiles qui trouvent toujours la séance de leur choix dans l’un des cinémas du quartier. La place est également le point de départ de plusieurs balades à ne pas manquer : quartier de Montmartre (basilique du Sacré-Cœur, place du Tertre...), quartier des Batignolles (square, marché couvert alimentaire).... Si il vous prend l’envie de vous balader près de la Seine n’hésitez pas à descendre à l’arrêt Quai de la Seine-Stalingrad, le bassin de la Villette est tout près. Celui-ci est un lieu de promenade et détente, d’activités nautiques d’ailleurs, vous trouverez plusieurs péniches culturelles au Bassin : amarrées toute l’année pour vous proposer d’assister à des spectacles, concerts, boire un verre ou manger... Il existe même une péniche librairie :La péniche librairie L’eau et les rêves est une librairie maritime. Elle propose une sélection de livres neufs et d’occasion, des livres jeunesse, documentaires et de fictions autour des thématiques de l’eau, du voyage, de la mer, etc.
 Vous pouvez accéder à la ligne 67 par correspondance avec la ligne 26 (à l’arrêt Carrefour de Châteaudun) ou bien vous rendre à pieds depuis l’hôtel à l’arrêt Rochechouart-Martyrs , rue des Martyrs. Ce bus vous permettra par exemple d’aller aux Grands Boulevards, un quartier délimité d’un côté par la place de l’Opéra, de l’autre par la place de la République. Lieu de nombreux divertissements parisiens avec ses bars, ses grandes brasseries, les nombreuses salles de spectacle (Opéra Comique, Folies Bergère, le Grand Rex...). Au fil de sa balade, le promeneur découvre de beaux bâtiments typiquement haussmanniens peut aussi se rendre au Musée Grévin. C’est également la ligne de bus qui vous déposera devant le Palais Royal, la Comédie Française, le Louvres, la rue Rivoli, le Pont Neuf, L’Institut du Monde Arabe... Surtout n’oubliez pas de vous rendre à l’Ile St Louis et d’aller faire un tour près de Notre Dame (vous ne regretterez pas).
 C’est également la ligne de bus qui vous permettra de vous rendre à la Gare d’Austerlitz.
 Pour prendre le bus 85, il faut vous rendre à l’arrêt Tour d’Auvergne, dans la rue du même nom (rappel : vous vous situez à cet endroit c’est l’arrêt le plus proche de ZE Hôtel). C’est la meilleure ligne de bus pour vous rendre au marché aux Puces de Clignancourt-St Ouen. C’est un lieu inédit, aujourd’hui premier marché d’antiquités du monde, il suffit de déambuler pour passer des friperies aux produits de luxe, le marché aux puces fait le bonheur des chineurs et des amoureux de balades originales.
 La ligne 85 permet elle aussi de se rendre dans le 1er arrondissement du côté des Grands Boulevards, du Louvres, du Pont Neuf, de la rue Rivoli et ses magasins, St Germain...
 Nous espérons vous avoir été utiles ou au mieux, vous avoir donné de nouvelles idées pour visiter notre belle capitale!
 previousParcours Sacré-Cœur
 nextBalade gourmande et romantique rue des Martyrs


text:
 2.4.2011
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 103/26
 Žaloba podaná 9. februára 2011 — Nath Kalsi/ÚHVT — American Clothing Associates (RIDGE WOOD)
 (Vec T-80/11)
 2011/C 103/45
 Jazyk žaloby: nemčina
 Účastníci konania
 Žalobcovia: Dwarka Nath Kalsi a Ajit Nath Kalsi (Agra, India) (v zastúpení: J. Schmidt, Rechtsanwalt)
 Žalovaný: Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory)
 Ďalší účastník konania pred odvolacím senátom: American Clothing Associates NV (Evergem, Belgicko)
 Návrhy žalobcov
 —
 zrušiť rozhodnutie prvého odvolacieho senátu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) z 19. novembra 2010 vo veci R 599/2010-1,
 —
 zaviazať žalovaného na náhradu trov konania.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Prihlasovateľ ochrannej známky Spoločenstva: žalobcovia.
 Prihlasovaná ochranná známka Spoločenstva: obrazová ochranná známka, ktorá obsahuje slovný prvok „RIDGE WOOD“ pre tovary a služby zaradené do tried 18, 24 a 25.
 Majiteľ ochrannej známky alebo označenia, ktoré je základom námietky: American Clothing Associates NV.
 Ochranná známka alebo označenie, ktoré je základom námietky: slovná ochranná známka „RIVER WOODS“ a obrazové ochranné známky, ktoré obsahujú slovný prvok „RIVER WOODS“ a „River Woods“ pre tovary a služby zaradené do tried 18, 25 a 40.
 Rozhodnutie námietkového oddelenia: zamietnutie námietky.
 Rozhodnutie odvolacieho senátu: vyhovenie odvolaniu.
 Dôvody žaloby: porušenie článku 8 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 207/2009 (1), keďže medzi kolidujúcimi ochrannými známkami neexistuje pravdepodobnosť zámeny; porušenie článku 15 ods. 1 a článku 42 nariadenia (ES) č. 207/2009 z dôvodu nepredloženia dôkazu používania skorších ochranných známok, ako aj porušenie článku 8 ods. 5 nariadenia (ES) č. 207/2009, keďže skutočnosti, ktoré uviedla American Clothong Associates, nepostačovali na to, aby podporili existenciu uznania ochrannej známky na trhu v zmysle toho článku.
 (1) Nariadenie Rady (ES) č. 207/2009 z 26. februára 2009 o ochrannej známke Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 78, s. 1).