type: legislation

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52007PC0596
 Ettepanek: Nõukogu otsus, milles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohta /* KOM/2007/0596 lõplik - ACC 2007/0208 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 15.10.2007KOM(2007) 596 lõplik2007/0208 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 14. novembril 1975. aastal sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78. Konventsioon jõustus ühenduses 20. juunil 1983. Kavandatud otsuse eesmärk on kehtestada muudatused TIR-konventsiooni 8. lisa artiklis 13. Kõnealused muudatused käsitlevad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi rahastamiskorda. |120 | Üldine taust TIR-konventsiooniga, mida haldab Genfis asuv Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UNECE), on kehtestatud tollitransiidiprotseduur maanteetranspordiga teostatava rahvusvahelise kaubaveo suhtes. Konventsiooniga võimaldatakse vedada kaupu, mille suhtes kohaldatakse tollide ja maksude peatamist, üle riigipiiride tolliametite minimaalse sekkumisega. Piirates traditsioonilisi takistusi rahvusvahelisel kaubaveol, soodustatakse TIR-süsteemiga rahvusvahelise kaubanduse arengut. Vähendades viivitusi transiitvedudes, aitab süsteem saavutada märkimisväärset kokkuhoidu transpordikuludes. Süsteemi suurim eelis tuleneb asjaolust, et TIR-konventsiooniga võimaldatakse rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsalt juurdepääsu nõutavale tagatisele. Viimastel kuudel on tolliametite ja garantiiühingute asutatud avaliku ja erasektori partnerlusel esinenud tõsiseid probleeme TIR-süsteemis, eelkõige seoses TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi rahastamisega. TIR-süsteemi ning avaliku ja erasektori partnerluse tugevdamiseks otsustasid mõlemad pooled võtta vajalikke meetmeid, et muuta TIR-konventsiooni, nii et sõna „tasu” asendatakse sõnaga „summa” ning määratakse kindlaks kõnealuse summa kehtestamise menetlus. Lisaks on vaja koostada menetluskokkulepe UNECE ja Rahvusvahelise Maanteetranspordi Liidu (IRU) vahel. Kõnealuste meetmetega nähakse kindlasti ette UNECE sekretariaadi ja TIR-juhatuse läbipaistev rahastamissüsteem. |139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Kavandatud otsus on kooskõlas ühise kaubandus- ja transpordipoliitikaga. Maanteetransporti lihtsustava TIR-süsteemiga lubatakse vedada kaupu tolliametite minimaalse sekkumisega üle 66 lepinguosalise riigi piiri ning võimaldatakse rahvusvahelise garantiiketi kaudu suhteliselt lihtsalt juurdepääsu nõutavatele tagatistele. TIR-konventsiooni abil saavutatud lihtsustamine on kooskõlas uuendatud Lissaboni strateegiaga. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Konsultatsioone ettepaneku kohta peeti Rahvusvahelise Maanteetranspordi Liiduga ning TIR-konventsiooni kõigi lepinguosaliste garantiiühingute ja tolliametitega. Kõnealused konsultatsioonid toimusid tolliseadustiku komitee kohtumistel ja tolliküsimuste töörühma istungitel. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Pooldav arvamus |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |230 | Mõju hindamine TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi rahastamise eeskirjad tuleb selgelt määrata kindlaks TIR-konventsioonis. Kõnealuste muudatuste kehtestamisega säilitatakse TIR-süsteemi jätkusuutlikkus ja TIR-organid võivad jätkata tööd. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Kõnealused muudatused käsitlevad terminoloogilisi muudatusi 8. lisa artiklis 13, asendades sõna „tasu” sõnaga „summa”. Samuti kirjeldatakse selgelt, kuidas tuleks kohaldada ja rakendada summa arvutamismenetlust TIR-märkmiku kohta. |310 | Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 133 ja artikli 300 lõige 2. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Sellega muudetakse rahvusvahelist kokkulepet, mistõttu vastab see proportsionaalsuse põhimõttele. |332 | Ettepanekuga tehakse terminoloogilised muudatused TIR-konventsiooni 8. lisa artiklis 13. Kõnealuste muudatuste eesmärk on selgelt kindlaks määrata TIR-organite rahastamismehhanism ning avaliku ja erasektori edasine koostöö selles osas. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt(id): Otsus |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Rahvusvahelised kokkulepped ja kõnealuste kokkulepete muudatused kehtestatakse ühenduse õiguskorras otsusega. |MÕJU EELARVELE |409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1. 2007/0208 (ACC)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,milles käsitletakse ühenduse seisukohta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon, 1975) muutmise ettepaneku kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõikega 2,ning arvestades järgmist:(1) 14. novembril 1975. aastal sõlmitud tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon) kiideti ühenduse nimel heaks 25. juuli 1978. aasta nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2112/78[1] ja see jõustus ühenduses 20. juunil 1983[2].(2) TIR-konventsiooni halduskomitee otsustas 2007. aasta jaanuaris, et tõhusaks koostööks avaliku ja erasektori partnerluse raames tuleks TIR-konventsiooni muuta, et näha ette UNECE sekretariaadi ja TIR-juhatuse läbipaistev rahastamissüsteem. Kõnealuste muudatustega käsitletakse keelelisi muudatusi ja kirjeldatakse summa arvutamismenetlust TIR-märkmiku kohta.(3) Kõik liikmesriigid olid muudatusettepanekuga nõus. TIR-konventsiooni halduskomitee koostatud eelnõu arutati juba tolliseadustiku komitees, kes selle esialgselt heaks kiitis.(4) Tuleks võtta ühenduse seisukoht kavandatud muudatuste kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Ühenduse seisukoht halduskomitees tugineb käesoleva otsuse lisas esitatud muudatuste eelnõule.Artikkel [...]Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistuja[...]LISAAsendatakse 8. lisa artikli 13 lõike 1 tekst järgmisega:„1. TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi tegevust rahastatakse kuni alternatiivsete rahastamisallikate leidmiseni iga artiklis 6 osutatud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt välja antava TIR-märkmiku eest makstavast summast. Kõnealuse summa kiidab heaks halduskomitee.”Lisatakse uus selgitav märkus:„8.13.1-3 SummaLõikes 1 osutatud summa põhineb a) TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi eelarvel ja kuluarvestusel, mille on heaks kiitnud halduskomitee, ning b) rahvusvahelise organisatsiooni koostatud prognoosil TIR-märkmike arvu kohta.”Asendatakse 8. lisa artikli 13 lõike 2 tekst järgmisega:„2. TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi tegevuse rahastamismenetluse kiidab heaks halduskomitee.”Lisatakse uus selgitav märkus:„8.13.2. Pärast konsulteerimist artiklis 6 osutatud rahvusvahelise organisatsiooniga tuleb lõikes 2 osutatud menetluse kohta sõlmida kokkulepe lepinguosaliste poolt volitatud ja nende nimel tegutseva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni ja artiklis 6 osutatud rahvusvahelise organsatsiooni vahel. Kõnealuse kokkuleppe kiidab heaks halduskomitee.”[1] EÜT L 252, 14.9.1978.[2] EÜT L 31, 2.2.1983, lk 13.


type: other

text:
Cos'è il pegno, quali sono le caratteristiche e le tipologie, gli obblighi del creditore e come si estingue il pegno su cose mobili, crediti e diritti
 di Annamaria Villafrate - Il pegno è un diritto reale di garanzia su beni mobili, compresi crediti, universalità di beni e diritti su beni mobili, previsto dal nostro ordinamento per tutelare il credito di colui in favore del quale è costituito.
 Ecco una guida completa sul pegno, dalla definizione al suo inquadramento normativo, dall'oggetto alle caratteristiche principali, dagli obblighi del creditore alle tipologie più recenti del diritto di pegno sorte all'interno della prassi bancaria e commerciale, non senza difficoltà e opposizione da parte di dottrina e giurisprudenza.
 1. Cos'è il pegno
 2. Caratteristiche del pegno
 3. Titolo del pegno
 4. Oggetto del pegno
 5. Il pegno su cose mobili
 6. Il pegno su crediti e altri diritti
 7. Il pegno del terzo
 8. Estinzione del pegno
 9. Tipi particolari di pegno
 Cos'è il pegno
 Il pegno è un diritto reale di garanzia che permette al creditore di soddisfare con maggiore probabilità il suo credito. L'art. 2874 c.c non contiene la definizione del pegno quanto piuttosto la sua funzione, che è quella appunto di garanzia.
 La norma dispone che: "Il pegno è costituito a garanzia dell'obbligazione dal debitore o da un terzo per il debitore." In realtà una parte autorevole della dottrina ha tentato di definire il pegno come il diritto che il debitore o un terzo soggetto concedono su un bene mobile di proprietà, per destinarlo al futuro soddisfacimento del creditore, che in caso di inadempimento, ha la possibilità essere preferito agli altri, anche se la cosa nel frattempo è passata a un terzo.
 La disciplina del pegno
 La disciplina del pegno è contenuta nel codice civile dagli artt. 2874 - 2807 c.c e in leggi speciali, così come disposto dall'art. 2875 c.c secondo cui: "Le disposizioni del presente capo non derogano alle leggi speciali concernenti casi e forme particolari di costituzione di pegno, né a quelle concernenti gli istituti autorizzati a fare prestiti sopra pegni."
 Caratteristiche del pegno
 Il pegno è un diritto reale di garanzia che presenta le seguenti caratteristiche:
 accessorietà: in quanto presuppone un credito in favore del quale essere costituito;
 inerenza al bene: si parla anche si diritto di sequela o di seguito visto che il creditore conserva il proprio diritto di garanzia sulla cosa anche se viene ceduta a terzi;
 indivisibilità: l'art. 2799 c.c prevede infatti che "Il pegno è indivisibile e garantisce il credito finché questo non è integralmente soddisfatto, anche se il debito o la cosa data in pegno è divisibile." Questa caratteristica, tesa a rafforzare la garanzia del credito, vuole evitare che possibili ritardi impediscano la procedura esecutiva;
 prelazione: si tratta del diritto del creditore a essere soddisfatto con precedenza rispetto ai creditori chirografari e ai titolari di una prelazione di grado inferiore.
 Il divieto di subpegno è sancito dall'art. 2792 c.c, ai sensi del quale: "Il creditore non può, senza il consenso del costituente, usare della cosa salvo che l'uso sia necessario per la conservazione di essa. Egli non può darla in pegno o concederne ad altri il godimento." La dottrina maggioritaria considera tale divieto come relativo, visto che dalla lettura della norma emerge la possibilità per il debitore di disporre del bene dato in pegno al creditore, se ne ottiene il consenso.
 Titolo del pegno
 Per titolo del pegno si intende l'origine del diritto, ovvero l'atto da cui nasce. Per una parte della dottrina il diritto di pegno sicuramente può nascere da un contratto (anche preliminare), nonostante l'assenza di disposizioni del codice che contemplino questa possibilità. Dubbi maggiori invece sulla possibilità che il diritto di pegno possa scaturire da una manifestazione di volontà unilaterale. Chi è a favore di questa opzione arriva a questa conclusione estendendo in via analogica l'art. 2821 c.c, che ammette la costituzione d'ipoteca per dichiarazione unilaterale. Sempre in virtù dell'estensione analogica di una norma sull'ipoteca (l'art. 2821 c.c ne vieta la concessione con atti mortis causa), si ritiene che il pegno non possa costituirsi per testamento. Controverso infine il titolo legale del pegno, che ruota attorno a differenti interpretazioni dell'art. 2742 c.c
 Forma del titolo ai fini della prelazione
 Per quanto riguarda la forma del titolo, se da una parte si ammette che al contratto di pegno si possa addivenire anche per fatti concludenti, quando si tratta di far valere il diritto di prelazione:
 l'art. 2787 c.c richiede per crediti garantiti di valore superiore a 2,58 euro, una scrittura avente data certa contenente l'indicazione del credito e della cosa oggetto del diritto di garanzia;
 mentre l'art 2800 c.c dispone che "Nel pegno di crediti la prelazione non ha luogo, se non quando il pegno risulta da atto scritto e la costituzione di esso è stata notificata al debitore del credito dato in pegno ovvero è stata da questo accettata con scrittura avente data certa."
 L'oggetto del pegno è contenuto nell'art. 2784 c.c comma 2, ai sensi del quale: "Possono essere dati in pegno, i beni mobili, le universalità di mobili, i crediti e altri diritti aventi per oggetto beni mobili" purché determinati o determinabili, in linea con la garanzia specifica del credito a cui è finalizzato.
 Il pegno su cose mobili
 Il pegno su cose mobili, secondo quanto sancito dall'art. 2786 c.c "si costituisce con la consegna al creditore della cosa o del documento che conferisce l'esclusiva disponibilità della cosa."
 La traditio, ovvero la consegna della cosa al creditore, realizza lo spossessamento del debitore a permette di realizzare la finalità del pegno, ovvero impedire che il soggetto obbligato compia atti di disposizione sulla cosa, pregiudicando così il diritto di garanzia del titolare.
 Privare il debitore della disponibilità del bene mobile oggetto di pegno consente inoltre l'esercizio del diritto di prelazione da parte del creditore. Il comma 2 dell'art 2787 c.c prevede infatti che "La prelazione non si può far valere se la cosa data in pegno non è rimasta in possesso del creditore o presso il terzo designato dalle parti."
 Può però accadere che le parti decidano di regolarsi diversamente per quanto riguarda la custodia del bene oggetto di pegno e che designino un terzo a cui consegnarlo, con conseguente applicazione della normativa sul deposito (art. 1773 c.c.) o che decidano, come prevede l'art. 2786 c.c. di porre la cosa sotto la custodia di entrambi, per evitare che il debitore ne possa disporre senza la cooperazione del creditore.
 Il pegno su crediti e altri diritti
 Il pegno di crediti e altri diritti è disciplinato dagli artt. 2800- 2807 e come previsto da quest'ultima norma "Per tutto ciò che non è regolato nella presente sezione si osservano, in quanto applicabili, le norme della sezione precedente" ovvero quella relativa al pegno di beni mobili.
 Costituzione e prelazione
 Dal dato letterale dell'art. 2801 c.c risulta che il titolo del pegno di crediti può essere costituito da un documento che il debitore è obbligato a consegnare al creditore. La costituzione in forma scritta è requisito indispensabile anche per l'esercizio del diritto di prelazione da parte del creditore. L'art 2800 c.c infatti dispone che: "Nel pegno di crediti la prelazione non ha luogo, se non quando il pegno risulta da atto scritto e la costituzione di esso è stata notificata al debitore del credito dato in pegno ovvero è stata da questo accettata con scrittura avente data certa."
 Obblighi del creditore
 Nel momento in cui il creditore riceve in pegno dei crediti è tenuto, ai sensi degli artt. 2802 e 2803 c.c:
 "a riscuotere gli interessi del credito o le altre prestazioni periodiche, imputandone l'ammontare in primo luogo alle spese e agli interessi e poi al capitale
 "a compiere gli atti conservativi del credito ricevuto in pegno";
 "a riscuotere, alla scadenza, il credito ricevuto in pegno e, se questo ha per oggetto danaro o altre cose fungibili";
 "a richiesta del debitore, effettuarne il deposito nel luogo stabilito d'accordo o altrimenti determinato dall'autorità giudiziaria."
 Pegno di diritti diversi
 Per quanto riguarda il pegno di diritti diversi da quelli di credito l'art. 2806 c.c dispone che questi si costituiscano "nella forma rispettivamente richiesta per il trasferimento dei diritti stessi fermo il disposto del terzo comma dell'articolo 2787" che richiede la forma scritta con data certa per il pegno che garantisce il credito di valore superiore a 2,58 euro.
 Il pegno del terzo
 Abbiamo già accennato al fatto che il pegno possa essere concesso, in favore del debitore, da un soggetto terzo. In questo caso il terzo garantisce il debito altrui e se il debitore principale è insolvente risponde nei limiti del valore del bene oggetto di pegno.
 Estinzione del pegno
 Le cause di estinzione del pegno non vengono previste specificamente dal legislatore. Esse si ricavano piuttosto dalla disciplina dell'ipoteca e dalle caratteristiche tipiche del pegno.
 Ne consegue che questo diritto di garanzia si estingue:
 nel momento in cui si estingue il credito che garantisce in ragione dell'accessorietà del pegno;
 quando il creditore perde definitivamente il possesso del bene che ne costituisce l'oggetto ;
 nel caso in cui il bene oggetto di pegno perisca totalmente;
 se il creditore rinuncia al diritto di credito o alla garanzia reale;
 per confusione, ovvero quando il creditore acquista la proprietà del bene o la titolarità del diritto concessi in garanzia;
 per intervenuta prescrizione del credito a cui il pegno è collegato.
 Tipi particolari di pegno
 Ci sono tipi di pegno sorti nel tempo per esigenze di natura finanziaria e commerciale e ai quali è necessario dedicare attenzione.
 Il pegno rotativo, viene esaustivamente definito dalla sentenza della Cassazione Civile Sez. 1 n. 25796/2015 nei seguenti termini: "Il pegno rotativo - individuato come il contratto caratterizzato dal "patto di rotatività", con il quale le parti convengono la variabilità dell'oggetto del pegno secondo modalità concordate ab initio e con continuità della garanzia, nonostante il variare dei beni che ne costituiscono l'oggetto, la cui sostituzione non fa venire meno quindi l'identità del rapporto giuridico".
 Nato nella prassi bancaria, la Cassazione, che lo reputato lecito il pegno rotativo con la sentenza n. 5264/1998, inizialmente ha richiesto, come requisiti indispensabili
 che eventuali sostituzioni della garanzia si mantengano nel valore dei beni costituiti in pegno fin dalla sua nascita;
 e che la scrittura di data certa che accompagna la consegna dei beni in pegno contenga una descrizione sufficientemente chiara del credito e della cosa data in pegno.
 In seguito però, sempre la Cassazione, come riportata dalla sentenza 25796/2015 ha precisato che "la sussistenza dei requisiti di cui all'art 2787 comma 3 (scrittura con data certa contenete una sufficiente indicazione del credito e della cosa), va valutata con riferimento all'atto di costituzione del pegno e non ai successivi atti, pure scritti, i quali ne rappresentano un mero rinnovo, attraverso la sostituzione del titolo originariamente costituito in garanzia e nel frattempo venuto a scadenza, secondo l'espressa previsione del contratto originario che conteneva la clausola di rotatività, in tal modo quindi espressamente prevedendo l'assoggettamento all'originario vincolo dei titoli eventualmente depositati, con il consenso della banca, in sostituzione di quelli inizialmente consegnati, tale essendo appunto il portato essenziale di detta clausola."
 Dopo il riconoscimento giurisprudenziale il legislatore ha formalizzato il riconoscimento del pegno rotativo all'interno:
 del dlgs n. 58/1998 "Testo Unico in materia di intermediazione finanziaria;
 del dlgs n. 213/1998 che ha introdotto l'Euro nel nostro ordinamento;
 del dlgs n. 170/2004 che ha attuato la direttiva 2002/47/UE, in materia di contratti di garanzia finanziaria.
 Occorre infine ricordare un'ipotesi particolare di pegno rotativo che è quello previsto dalla legge n. 401/1985 sui prosciutti doc e che contempla un pegno senza spossessamento, per soddisfare il diritto del debitore che può utilizzare il bene fino alla fine del ciclo produttivo e quello del creditore a conservare la propria garanzia.
 Pegno esteso ai prodotti lattiero-caseari a lunga stagionatura grazie alla legge n. 122/2001.
 Pegno su cosa futura
 Per cosa futura deve intendersi una cosa che non esiste ancora in natura, ma che entrerà nel patrimonio del debitore in futuro, da qui il dubbio. Come si può garantire un credito con una cosa che ancora non c'è e non possiede una sua autonomia giuridica?
 Un grande contributo alla nascita di questo nuovo tipi di pegno proviene soprattutto dalla giurisprudenza della Cassazione, secondo la quale, come precisato anche nella storica sentenza n. 7257/2010 il pegno di cosa futura è ammessa in quanto fattispecie a formazione progressiva, che nasce dall'accordo delle parti, che deve contenere una data certa e specificare il credito garantito, e che per queste caratteristiche ha effetti meramente obbligatori, perfezionandosi con la venuta a esistenza della cosa e con la consegna della stessa al creditore. La Cassazione precisa che "in tale fattispecie la volontà delle parti è già perfetta nel momento in cui nell'accordo sono determinati sia il credito da garantire che il pegno da offrire in garanzia, mentre l'elemento che deve verificarsi in futuro, per il completamento della fattispecie, è meramente materiale, consistendo esso nella consegna di questa al creditore."
 Il pegno omnibus, utilizzato soprattutto nell'ambito dei rapporti di natura finanziaria e commerciale, a differenza dei quello rotativo e su cosa futura si caratterizza non per l'indeterminatezza del bene oggetto di pegno, ma del credito per il quale viene costituito. Questo tipo di pegno è stato oggetto di critica da parte sia dela dottrina che della giurisprudenza dato che la sua costituzione è prevista in relazione a tutti i crediti, anche quelli futuri, che potranno sorgere tra le debitore e creditore. Rapporto in cui, il debitore è sicuramente la parte svantaggiata del rapporto, tanto che la giurisprudenza più volte ha negato la possibilità d'inserire nei contratti finanziamento bancari una clausola che contempli, in favore dell'ente creditizio, di una clausola omnibus.
 - Banche: il pegno omnibus
 - Il pegno in agricoltura
 - Cassazione: il cd. 'pegno rotativo'
 - Ipoteca volontaria


jurisdiction: EU

text:
 15.6.2007
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 155/68
 BESCHLUSS DES RATES
 vom 11. Juni 2007
 zur Änderung des Beschlusses 2004/585/EG zur Einsetzung regionaler Beiräte für die gemeinsame Fischereipolitik
 (2007/409/EG)
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION —
 gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 37,
 auf Vorschlag der Kommission,
 nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Mit der Verordnung (EG) Nr. 2371/2002 des Rates vom 20. Dezember 2002 über die Erhaltung und nachhaltige Nutzung der Fischereiressourcen im Rahmen der gemeinsamen Fischereipolitik (1), insbesondere Artikel 31 und 32, wurden durch die Schaffung regionaler Beratungsgremien neue Formen der Mitwirkung von Interessengruppen an der Gestaltung der gemeinsamen Fischereipolitik eingeführt.
 (2)
 Mit dem Beschluss 2004/585/EG (2) wurden allgemeine Regeln für die Arbeit dieser Regionalbeiräte festgelegt.
 (3)
 Gemäß Artikel 9 des Beschlusses 2004/585/EG können den Regionalbeiräten zur Sicherung einer effizienten Arbeitsweise sowie zur Deckung ihrer Übersetzungs- und Dolmetschkosten Finanzhilfen der Gemeinschaft gewährt werden.
 (4)
 Die Regionalbeiräte beraten die Kommission und die Mitgliedstaaten in Fragen der gemeinsamen Fischereipolitik und gewährleisten die Mitwirkung von Interessengruppen an der Gestaltung dieser Politik, was eine der entscheidenden Säulen der reformierten GFP und Voraussetzung für gutes politisches Handeln ist.
 (5)
 Die Regionalbeiräte sollten daher im Sinne von Artikel 162 Buchstabe b der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 2342/2002 der Kommission vom 23. Dezember 2002 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1605/2002 des Rates über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften (3) als Einrichtungen gelten, die Ziele von allgemeinem europäischem Interesse verfolgen.
 (6)
 Den Regionalbeiräten muss im Interesse einer stabilen Finanzierung eine ausreichende dauerhafte finanzielle Unterstützung gewährt werden, damit sie ihre beratende Aufgabe im Rahmen der gemeinsamen Fischereipolitik auch weiterhin wirksam wahrnehmen können.
 (7)
 Zur einfacheren Verwaltung der Finanzhilfen, die den Regionalbeiräten aus dem Gemeinschaftshaushalt gewährt werden, sollte zur Deckung sämtlicher Kosten ein einziges Finanzinstrument bestehen.
 (8)
 Im Zusammenhang mit den Finanzhilfen der Gemeinschaft, die den Regionalbeiräten gewährt werden, sollte die Kommission neben den üblichen Rechnungsprüfungen jeder Zeit überprüfen können, ob die Regionalbeiräte im Sinne der ihnen übertragenen Aufgaben arbeiten.
 (9)
 Der Beschluss 2004/585/EG sollte daher entsprechend geändert werden —
 BESCHLIESST:
 Artikel 1
 Der Beschluss 2004/585/EG wird wie folgt geändert:
 1.
 Artikel 9 erhält folgende Fassung:
 „Artikel 9
 Finanzierung
 (1) Ein regionaler Beirat, der eigene Rechtspersönlichkeit besitzt, kann als Einrichtung, die Ziele von allgemeinem europäischem Interesse verfolgt, im Sinne von Artikel 162 Buchstabe b der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 2342/2002 der Kommission vom 23. Dezember 2002 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1605/2002 des Rates über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften (4) eine finanzielle Unterstützung der Gemeinschaft beantragen.
 (2) Die Kommission unterzeichnet mit jedem Regionalbeirat zur Deckung seiner laufenden Kosten einschließlich Übersetzungs- und Dolmetschkosten eine Finanzhilfevereinbarung gemäß Anhang II.
 2.
 Der folgende Artikel wird eingefügt:
 „Artikel 9a
 Überprüfungen durch die Kommission
 Die Kommission kann alle von ihr für erforderlich gehaltenen Überprüfungen vornehmen, um zu gewährleisten, dass die Regionalbeiräte die ihnen gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2371/2002 sowie gemäß diesem Beschluss zugewiesenen Aufgaben wahrnehmen.“
 3.
 Anhang II wird durch den Anhang dieses Beschlusses ersetzt.
 Artikel 2
 Dieser Beschluss tritt am siebten Tag nach seiner Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
 Geschehen zu Luxemburg am 11. Juni 2007.
 Im Namen des Rates
 Der Präsident
 H. SEEHOFER
 (1) ABl. L 358 vom 31.12.2002, S. 59.
 (2) ABl. L 256 vom 3.8.2004, S. 17.
 (3) ABl. L 357 vom 31.12.2002, S. 1. Verordnung zuletzt geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 478/2007 (ABl. L 111 vom 28.4.2007, S. 13).
 (4) ABl. L 357 vom 31.12.2002, S. 1. Verordnung zuletzt geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 478/2007 (ABl. L 111 vom 28.4.2007, S. 13).“
 ANHANG
 „ANHANG II
 Finanzielle Beteiligung der Gemeinschaft an den Kosten der Regionalbeiräte
 Die Regionalbeiräte sind als Einrichtungen, die Ziele von allgemeinem europäischem Interesse verfolgen, von der Gemeinschaft zu einem Teil finanziell zu unterstützen. Die finanzielle Beteiligung der Gemeinschaft an den laufenden Kosten eines Regionalbeirats beträgt höchstens 90 % des Verwaltungshaushalts dieses Regionalbeirats. In den folgenden Jahren wird die finanzielle Beteiligung auf Dauer nach Maßgabe der verfügbaren Haushaltsmittel gewährt. Die Kommission schließt mit jedem Regionalbeirat für jedes Jahr eine ‚Vereinbarung über eine Betriebskostenfinanzhilfe‘, in der die genauen Bedingungen und das Verfahren für die Gewährung der Finanzhilfe festgelegt sind.
 Förderfähige Kosten sind die Ausgaben, die notwendig sind, um den normalen Betrieb der Regionalbeiräte zu gewährleisten und ihnen die Verfolgung ihrer Ziele zu gestatten. Der Beitrag der Gemeinschaft wird nur für tatsächliche Kosten und unter der Bedingung gewährt, dass die übrigen Finanzmittel zugeteilt wurden.
 Folgende direkte Kosten sind förderfähig:
 —
 Personalaufwendungen (nach Tagessätzen für die Arbeit im Beirat);
 —
 Kosten für Sitzungssäle;
 —
 Kosten für Ausrüstungen (neu oder gebraucht);
 —
 Kosten für Verbrauchs- und Gebrauchsgüter;
 —
 Kosten für die Weiterleitung von Unterlagen an die Mitglieder;
 —
 Reise- und Hotelkosten der Sachverständigen, die an Sitzungen des Regionalbeirats teilnehmen (Abrechnung nach den geltenden Sätzen und Regeln der Kommissionsdienststellen);
 —
 Kosten für Audits;
 —
 Dolmetsch- und Übersetzungskosten;
 —
 eine Rückstellung für unvorhergesehene Kosten mit einer Obergrenze von 5 % der förderfähigen direkten Kosten.“


type: contracts

text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 12008E/PRO/09
 Leagan comhdhlúite den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh - PRÓTACAIL - Prótacal (Uimh. 9) a bhaineann leis an gCinneadh ón gComhairle maidir le cur chun feidhme Airteagal 16(4) den Chonradh ar an Aontas Eorpach agus Airteagal 238(2) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh idir an
 Official Journal 115 , 09/05/2008 P. 0274 - 0274
 PRÓTACAL (Uimh. 9)A BHAINEANN LEIS AN gCINNEADH ÓN gCOMHAIRLE MAIDIR LE CUR CHUN FEIDHME AIRTEAGAL 16(4) DEN CHONRADH AR AN AONTAS EORPACH AGUS AIRTEAGAL 238(2) DEN CHONRADH AR FHEIDHMIÚ AN AONTAIS EORPAIGH IDIR AN 1 SAMHAIN 2014 AGUS AN 31 MÁRTA 2017, DE PHÁIRT AMHÁIN, AGUS ÓN 1 AIBREÁN 2017 AR AGHAIDH, DEN PHÁIRT EILETÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,AG CUR SAN ÁIREAMH a thábhachtaí agus a bhunúsaí atá sé, nuair a fhormheasfar Conradh Liospóin, go dtiocfar ar chomhaontú ar an gCinneadh ón gComhairle maidir le cur chun feidhme Airteagal 16(4) den Chonradh ar an Aontas Eorpach agus Airteagal 238(2) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh idir an 1 Samhain 2014 agus an 31 Márta 2017, de pháirt amháin, agus ón 1 Aibreán 2017 ar aghaidh, den pháirt eile (dá ngairtear "an Cinneadh" anseo feasta),TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:Airteagal aonairSula bpléifidh an Chomhairle aon dréacht a mbeadh sé d'aidhm aige an Cinneadh nó ceann dá fhorálacha a leasú nó a aisghairm, nó a raon feidhme nó a bhrí a mhodhnú go hindíreach trí ghníomh dlíthiúil eile de chuid an Aontais a mhodhnú, déanfaidh an Chomhairle Eorpach an dréacht sin a phlé roimh ré, ag gníomhú di trí chomhthoil i gcomhréir le hAirteagal 15(4) den Chonradh ar an Aontas Eorpach.--------------------------------------------------


jurisdiction: US

text:
 110 HR 968 IH: National Fund for Excellence in
 U.S. House of Representatives
 2007-02-08
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 I
 110th CONGRESS
 1st Session
 H. R. 968
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 February 8, 2007
 Mr. Udall of Colorado
 introduced the following bill; which was referred to the
 Committee on Education and
 Labor, and in addition to the Committee on
 Natural Resources, for a
 period to be subsequently determined by the Speaker, in each case for
 consideration of such provisions as fall within the jurisdiction of the
 committee concerned
 A BILL
 To amend the Indian Self-Determination and Education
 Assistance Act to modify provisions relating to the National Fund for
 Excellence in American Indian Education.
 1.Short titleThis Act may be cited as the
 National Fund for Excellence in
 American Indian Education Amendments Act of 2007.
 2.National Fund for
 Excellence in American Indian EducationSection 501 of the
 Indian Self-Determination and Education
 Assistance Act (25 U.S.C. 458bbb) is amended—
 (1)in subsection (g),
 by striking paragraphs (1) and (2) and inserting the following:
 (1)In
 generalThe officers of the Foundation shall be—
 (A)a chief operating
 officer, to be appointed in accordance with paragraph (2); and
 (B)any other
 officers, to be appointed or elected in accordance with the constitution and
 bylaws of the Foundation.
 (2)Chief operating
 officer
 (A)AppointmentThe
 Board shall appoint a chief operating officer to the Foundation.
 (B)RequirementsThe
 chief operating officer of the Foundation shall—
 (i)demonstrate
 experience and knowledge in matters relating to—
 (I)education, in
 general; and
 (II)education of
 Indians, in particular; and
 (ii)serve at the
 direction of the
 Board.
 ;
 (2)in subsection
 (l)(1), by striking “Beginning with” and all that follows through subparagraph
 (B) and inserting the following: “For each fiscal year following the first
 fiscal year during which the Foundation is in operation, the administrative
 costs of the Foundation shall not exceed—
 (A)for the first
 fiscal year, an amount equal to 20 percent of the sum of—
 (i)the amounts
 transferred to the Foundation under subsection (m) during the preceding fiscal
 year; and
 (ii)donations
 received from private sources during the preceding fiscal year;
 (B)for the second
 fiscal year, an amount equal to 15 percent of the sum of—
 (i)the amounts
 transferred to the Foundation under subsection (m) during the preceding fiscal
 year; and
 (ii)donations
 received from private sources during the preceding fiscal year; and
 (C)for the third
 fiscal year, and each fiscal year thereafter, an amount equal to 10 percent of
 the sum of—
 (i)the amounts
 transferred to the Foundation under subsection (m) during the preceding fiscal
 year; and
 (ii)donations
 received from private sources during the preceding fiscal
 year.
 ;
 and
 (3)by adding at the
 end the following:
 (o)Authorization of
 appropriations
 (1)In
 generalThere is authorized to be appropriated to carry out this
 section $5,000,000 for each of fiscal years 2008 through 2010.
 (2)Effect on other
 fundsFunds appropriated under paragraph (1) shall not reduce the
 amount of funds available for any other program relating to Indian
 education.
 .
 3.Administrative
 services and supportSection
 502 of the Indian Self-Determination and
 Education Assistance Act (25 U.S.C. 458bbb–1) is amended—
 (1)in subsection (a),
 by striking paragraph (2) and inserting the following:
 (2)may provide
 funds—
 (A)to pay the
 operating costs of the Foundation; and
 (B)to reimburse
 travel expenses of a member of the Board under section 501;
 and
 ;
 and
 (2)in subsection
 (b)—
 (A)in the subsection
 heading, by striking Reimbursementt and inserting
 Reimbursement; and
 (B)by inserting
 operating and before travel expenses.


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22009A0630(04)
 Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu
 Oficiālais Vēstnesis L 169 , 30/06/2009 Lpp. 0024 - 0029
 Nolīgumsstarp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanuEIROPAS KOPIENA, turpmāk "Kopiena", unBAHAMU SALU SADRAUDZĪBA, turpmāk "Bahamu salas",turpmāk abas kopā "Līgumslēdzējas puses",NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,ŅEMOT VĒRĀ Padomes Regulu (EK) Nr. 1932/2006 ( 2006. gada 21. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas [1], inter alia sešas trešās valstis, tostarp Bahamu salas, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīs,ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (EK) Nr. 1932/2006 2. pantā paredzēts, ka attiecībā uz šīm sešām valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas noslēdzams starp Eiropas Kopienu un attiecīgo valsti,ATZĪSTOT, ka vairāku dalībvalstu pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības, ceļojot uz Bahamu salām uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs vai astoņus mēnešus, kamēr citu dalībvalstu pilsoņiem tiek piemērota vīzas prasība,VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu pret visiem ES pilsoņiem,ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt apmaksātu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi šai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgos Kopienas tiesību aktu un dalībvalstu tiesību aktu, un Bahamu salu tiesību aktu noteikumus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju un Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pantsMērķisŠis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Bahamu salu pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikā.2. pantsDefinīcijasŠajā nolīgumā:a) "dalībvalsts" ir jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;b) "Eiropas Savienības pilsonis" ir dalībvalsts, kā tā definēta a) punktā, valstspiederīgais;c) "Bahamu salu pilsonis" ir jebkura persona, kurai ir Bahamu salu pilsonība;d) "Šengenas zona" ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas, kā tās definētas a) punktā, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā.3. pantsPiemērošanas joma1. Eiropas Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā vai dienesta/oficiālā pase, Bahamu salu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas tik ilgu laikposmu, kā noteikts 4. panta 1. punktā.Bahamu salu pilsoņi, kuriem ir derīga Bahamu salu izsniegta parastā, diplomātiskā vai dienesta/oficiālā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas tik ilgu laikposmu, kā noteikts 4. panta 2. punktā.2. Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt apmaksātu darbu.Attiecībā uz šo personu kategoriju katra dalībvalsts var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 4. panta 3. punktu lemt par vīzas prasības piemērošanu vai tās atcelšanu Bahamu salu pilsoņiem.Attiecībā uz šo personu kategoriju Bahamu salas var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.3. Šajā nolīgumā paredzēto vīzu atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Bahamu salas patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.4. Vīzu atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.5. Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Kopienas tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti vai Bahamu salu tiesību akti.4. pantsUzturēšanās ilgums1. Eiropas Savienības pilsoņi Bahamu salu teritorijā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā.2. Bahamu salu pilsoņi Šengenas zonā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots jebkuras tādas dalībvalsts teritorijā, kura pilnībā piemēro Šengenas acquis. Trīs mēnešu laikposmu sešu mēnešu laikā aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā.Bahamu salu pilsoņi var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots katras tādas dalībvalsts teritorijā, kura Šengenas acquis vēl pilnībā nepiemēro, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz Šengenas zonu.3. Šis nolīgums neietekmē Bahamu salu un dalībvalstu iespējas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un Kopienas tiesību aktiem noteikt uzturēšanās laiku, kas ir ilgāks par trim mēnešiem.5. pantsTeritoriālā piemērošana1. Attiecībā uz Francijas Republiku šā nolīguma noteikumus piemēro vienīgi Francijas Republikas Eiropas teritorijā.2. Attiecībā uz Nīderlandes Karalisti šā nolīguma noteikumus piemēro vienīgi Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.6. pantsApvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai1. Līgumslēdzējas puses izveido ekspertu apvienoto komiteju (turpmāk – "komiteja"), kurā ir Eiropas Kopienas pārstāvji un Bahamu salu pārstāvji. Kopienu pārstāv Eiropas Komisija.2. Komitejai ir, inter alia, šādi uzdevumi:a) uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;b) ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;c) risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma noteikumu interpretāciju vai piemērošanu.3. Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.7. pantsSaistība starp šo nolīgumu undivpusējiem vīzu atcelšanas nolīgumiemstarp dalībvalstīm un Bahamu salāmŠis nolīgums prevalē pār jebkuru tādu divpusējo nolīgumu vai pasākumu noteikumiem, kuri noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Maurīciju, ciktāl to noteikumi aptver jautājumus, kas ir šā nolīguma darbības jomā.8. pantsNobeiguma noteikumi1. Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai ir paziņojušas par iepriekšminēto procedūru pabeigšanu.2. Nolīgums ir noslēgts uz neierobežotu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.3. Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.4. Katra Līgumslēdzēja puse var pilnīgi vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī tad, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms tās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, tiklīdz apturēšanas iemesli vairs nepastāv.5. Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstiski paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc minētā paziņojuma dienas.6. Bahamu salas var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.7. Kopiena var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.Briselē, divos eksemplāros, 2009. gada 28. maijā, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF +++++За Бахамската общностPor la Commonwealth de Las BahamasZa Bahamské společenstvíFor Commonwealth of The BahamasFür das Commonwealth der BahamasBahama Ühenduse nimelΓια την Κοινοπολιτεία των Νήσων ΜπαχάμεςFor the Commonwealth of The BahamasPour le Commonwealth des BahamasPer il Commonwealth delle BahamasBahamu Salu Sadraudzības vārdāBahamų Sandraugos varduA Bahamai Közösség részérőlGħall-Commonwealth tal-BahamasVoor het Gemenebest van de Bahama’sW imieniu Wspólnoty BahamówPela Comunidade das BaamasPentru Uniunea BahamasZa Bahamské spoločenstvoZa Zvezo BahamiBahaman liittovaltion puolestaFör Samväldet Bahamas+++++ TIFF +++++[1] OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.--------------------------------------------------


text:
 19.9.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 277/9
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 986/2014 AL COMISIEI
 din 18 septembrie 2014
 privind eliberarea licențelor de import pentru cererile depuse în primele șapte zile ale lunii septembrie 2014 în cadrul contingentului tarifar deschis prin Regulamentul (CE) nr. 1385/2007 pentru carnea de pasăre
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1385/2007 al Comisiei din 26 noiembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 774/94 al Consiliului în ceea ce privește deschiderea și modul de gestionare a anumitor contingente tarifare comunitare în sectorul cărnii de pasăre (3), în special articolul 5 alineatul (6),
 întrucât:
 Cantitățile solicitate în cererile de licențe de import depuse în primele șapte zile ale lunii septembrie 2014 pentru subperioada cuprinsă între 1 octombrie-31 decembrie 2014 depășesc, pentru anumite contingente, cantitățile disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de atribuire care urmează să fie aplicat cantităților solicitate,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Pentru cererile de licență de import depuse în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1385/2007, pentru subperioada cuprinsă între 1 octombrie-31 decembrie 2014, se aplică coeficienții de atribuire care figurează în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la 19 septembrie 2014.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 18 septembrie 2014.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Jerzy PLEWA
 Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
 (1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2) JO L 238, 1.9.2006, p. 13.
 (3) JO L 309, 27.11.2007, p. 47.
 ANEXĂ
 Nr. grupă
 Număr de ordine
 Coeficientul de atribuire pentru cererile de eliberare a licențelor de import depuse pentru subperioada 1.10.2014-31.12.2014
 (%)
 1
 09.4410
 0,240327
 2
 09.4411
 0,243729
 3
 09.4412
 0,268779
 4
 09.4420
 0,903674
 6
 09.4422
 0,973717


text:
 26.11.2015
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 311/22
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 271/2014,
 annettu 12 päivänä joulukuuta 2014,
 ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta [2015/2138]
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Tehoaineen metobromuroni hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta 14 päivänä elokuuta 2014 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 890/2014 (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (2)
 Tehoaineen aminopyralidi hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta 14 päivänä elokuuta 2014 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 891/2014 (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (3)
 Perusaineen sakkaroosi hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta 22 päivänä elokuuta 2014 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 916/2014 (3) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (4)
 Tehoaineen Streptomyces lydicus -kanta WYEC 108 hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta 22 päivänä elokuuta 2014 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 917/2014 (4) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (5)
 Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen suoraketjuiset perhosten feromonit hyväksymisedellytysten osalta 22 päivänä elokuuta 2014 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 918/2014 (5) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (6)
 Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen tebukonatsoli hyväksymisedellytysten osalta 25 päivänä elokuuta 2014 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 921/2014 (6) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (7)
 Tehoaineen metaflumitsoni hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta 25 päivänä elokuuta 2014 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 922/2014 (7) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (8)
 Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä II,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan ETA-sopimuksen liitteessä II oleva XV luku seuraavasti:
 1)
 Lisätään 13a kohtaan (komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011) luetelmakohdat seuraavasti:
 ”—
 32014 R 0890: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 890/2014, annettu 14 päivänä elokuuta 2014 (EUVL L 243, 15.8.2014, s. 42)
 —
 32014 R 0891: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 891/2014, annettu 14 päivänä elokuuta 2014 (EUVL L 243, 15.8.2014, s. 47)
 —
 32014 R 0916: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 916/2014, annettu 22 päivänä elokuuta 2014 (EUVL L 251, 23.8.2014, s. 16)
 —
 32014 R 0917: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 917/2014, annettu 22 päivänä elokuuta 2014 (EUVL L 251, 23.8.2014, s. 19)
 —
 32014 R 0918: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 918/2014, annettu 22 päivänä elokuuta 2014 (EUVL L 251, 23.8.2014, s. 24)
 —
 32014 R 0921: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 921/2014, annettu 25 päivänä elokuuta 2014 (EUVL L 252, 26.8.2014, s. 3)
 —
 32014 R 0922: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 922/2014, annettu 25 päivänä elokuuta 2014 (EUVL L 252, 26.8.2014, s. 6)”.
 2)
 Lisätään 13zzzzf kohdan (komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 632/2014) jälkeen kohdat seuraavasti:
 ”13zzzzg.
 32014 R 0890: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 890/2014, annettu 14 päivänä elokuuta 2014, tehoaineen metobromuroni hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (EUVL L 243, 15.8.2014, s. 42)
 13zzzzh.
 32014 R 0891: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 891/2014, annettu 14 päivänä elokuuta 2014, tehoaineen aminopyralidi hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (EUVL L 243, 15.8.2014, s. 47)
 13zzzzi.
 32014 R 0916: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o916/2014, annettu 22 päivänä elokuuta 2014, perusaineen sakkaroosi hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (EUVL L 251, 23.8.2014, s. 16)
 13zzzzj.
 32014 R 0917: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 917/2014, annettu 22 päivänä elokuuta 2014, tehoaineen Streptomyces lydicus -kanta WYEC 108 hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (EUVL L 251, 23.8.2014, s. 19)
 13zzzzk.
 32014 R 0922: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 922/2014, annettu 25 päivänä elokuuta 2014, tehoaineen metaflumitsoni hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (EUVL L 252, 26.8.2014, s. 6)”.
 2 artikla
 Täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 890/2014, (EU) N:o 891/2014, (EU) N:o 916/2014, (EU) N:o 917/2014, (EU) N:o 918/2014, (EU) N:o 921/2014 ja (EU) N:o 922/2014 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 13 päivänä joulukuuta 2014, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty (8), tai 30 päivänä syyskuuta 2014 annetun ETA:n sekakomitean päätöksen N:o 203/2014 (9) voimaantulopäivänä, sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2014.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Kurt JÄGER
 (1) EUVL L 243, 15.8.2014, s. 42.
 (2) EUVL L 243, 15.8.2014, s. 47.
 (3) EUVL L 251, 23.8.2014, s. 16.
 (4) EUVL L 251, 23.8.2014, s. 19.
 (5) EUVL L 251, 23.8.2014, s. 24.
 (6) EUVL L 252, 26.8.2014, s. 3.
 (7) EUVL L 252, 26.8.2014, s. 6.
 (8) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.
 (9) EUVL L 202, 30.7.2015, s. 57.


type: wikipedia

text:
Η τρέχουσα σελίδα αφορά το έτος 1533 κατά το Γρηγοριανό ημερολόγιο
 Γεγονότα
 25 Ιανουαρίου - Ο Ερρίκος Η ́ της Αγγλίας παντρεύεται μυστικά τη δεύτερη σύζυγό του Άννα Μπολέυν.
 30 Μαρτίου - Ο Τόμας Κράνμερ γίνεται αρχιεπίσκοπος του Καντέρμπερι.
 23 Μαΐου - Ο γάμος του βασιλιά Ερρίκου Η ́ της Αγγλίας και της Αικατερίνης της Αραγονίας κηρύσσεται άκυρος.
 28 Μαΐου - Ο Αρχιεπίσκοπος του Καντέρμπερι, Τόμας Κράνμερ, δηλώνει έγκυρο το γάμο του βασιλιά Ερρίκου Η' της Αγγλίας και της Άννας Μπολέιν.
 1 Ιουνίου - Ο Τόμας Κράνμερ στέφει την Άννα Μπολέυν βασιλική σύζυγο της Αγγλίας στο Αββαείο του Ουέστμινστερ.
 11 Ιουλίου - Ο Πάπας Κλήμης Ζ ́ αφορίζει τον Ερρίκο Η' της Αγγλίας, καθώς και τον αρχιεπίσκοπο Τόμας Κράνμερ.
 22 Ιουλίου - Υπογράφεται η Συνθήκη της Κωνσταντινούπολης μεταξύ της Οθωμανικής Αυτοκρατορίας και του Αρχιδουκάτου της Αυστρίας. Ο Φερδινάνδος Α' αποσύρει τις διεκδικήσεις του για το μεγαλύτερο μέρος της Ουγγαρίας.
 15 Νοεμβρίου - Ο Φρανθίσκο Πιθάρρο φτάνει στο Κούσκο, πρωτεύουσα των Ίνκας.
 Γεννήσεις
 28 Φεβρουαρίου - Μισέλ ντε Μονταίν, Γάλλος δοκιμιογράφος
 24 Απριλίου - Γουλιέλμος Α', πρίγκιπας της Οράγγης
 7 Αυγούστου - Βάλεντιν Βάιγκελ, Γερμανός θεολόγος
 7 Σεπτεμβρίου - Ελισάβετ Α', βασίλισσα της Αγγλίας
 13 Δεκεμβρίου - Ερρίκος ΙΔ', βασιλιάς της Σουηδίας
 Θάνατοι
 10 Απριλίου - Φρειδερίκος Α ́, βασιλιάς της Δανίας
 30 Απριλίου - Ιωάννης-Γεώργιος, μαρκήσιος του Μομφερράτου
 25 Ιουνίου - Μαρία Τυδώρ, βασίλισσα της Γαλλίας
 6 Ιουλίου - Λοντοβίκο Αριόστο, Ιταλός ποιητής
 17 Σεπτεμβρίου - Φίλιππος Α ́, μάργραβος του Μπάντεν
 3 Δεκεμβρίου - Βασίλειος Γ ́ της Ρωσίας, μέγας πρίγκιπας της Μόσχας
 Φάιτ Στος, Γερμανός γλύπτης
 Έτη


text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 12008M/PRO/27
 Leagan comhdhlúite den Chonradh ar an Aontas Eorpach - PRÓTACAIL - Prótacal (Uimh. 27) maidir leis an margadh inmheánach agus an iomaíocht
 Official Journal 115 , 09/05/2008 P. 0309 - 0309
 PRÓTACAL (Uimh. 27)MAIDIR LEIS AN MARGADH INMHEÁNACH AGUS AN IOMAÍOCHTTÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,AG CUR SAN ÁIREAMH go gcuimsíonn an margadh inmheánach mar a leagtar amach in Airteagal 3 den Chonradh ar an Aontas Eorpach é córas a áirithíonn nach ndéanfar an iomaíocht a shaobhadh,TAR ÉIS COMHAONTÚ chun na críche sin, go nglacfaidh an tAontas, más gá, bearta faoi chuimsiú fhorálacha na gConarthaí, lena n-áirítear Airteagal 352 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.Cuirfear an Prótacal seo i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.--------------------------------------------------


text:
 6.9.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 238/1
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 857/2013
 zo 4. septembra 2013,
 ktorým sa schvaľuje väčšia zmena špecifikácie názvu zapísaného v Registri chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Mont d’Or/Vacherin du Haut-Doubs (CHOP)]
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,
 keďže:
 (1)
 Nariadením (EÚ) č. 1151/2012 sa zrušilo a nahradilo nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2).
 (2)
 V súlade s článkom 9 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006, Komisia preskúmala žiadosť Francúzska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Mont d’Or“/„Vacherin du Haut-Doubs“ zapísaného do registra podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1107/96 (3), zmeneného nariadením (ES) č. 828/2003 (4).
 (3)
 Keďže príslušná zmena nie je nepodstatná, Komisia túto žiadosť o zmenu uverejnila podľa článku 6 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 v Úradnom vestníku Európskej únie
 (5). Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 7 uvedeného nariadenia, zmena špecifikácie sa musí schváliť,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Zmena špecifikácie uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie týkajúca sa názvu uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu sa schvaľuje.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 4. septembra 2013
 Za Komisiu v mene predsedu
 Dacian CIOLOȘ
 člen Komisie
 (1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.
 (3) Ú. v. ES L 148, 21.6.1996, s. 1.
 (4) Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2003, s. 3.
 (5) Ú. v. EÚ C 302, 6.10.2012, s. 16.
 PRÍLOHA
 Poľnohospodárske výrobky určené na ľudskú spotrebu uvedené v prílohe I k zmluve:
 Trieda 1.3. Syry
 FRANCÚZSKO
 Mont d’Or/Vacherin du Haut-Doubs (CHOP)


text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22001D0003
 Oficialusis leidinys L 066 , 08/03/2001 p. 0045 - 0045
 EEE jungtinio komiteto sprendimasNr. 3/20012001 m. sausio 31 d.iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas)EEE JUNGTINIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį,kadangi:(1) Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 2000 m. kovo 31 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 30/2000 [1].(2) 2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimas 2000/367/EB įgyvendinantis Tarybos direktyvą 89/106/EEB dėl statybos produktų, statinių ir jų dalių atsparumo ugniai klasifikavimo [2], turi būti įtrauktas į Susitarimą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisSusitarimo II priedo XXI skyriaus 1 punktas (Tarybos direktyva 89/106/EEB) papildomas tokia įtrauka:"— 32000 D 0367: 2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimu 2000/367/EB (OL L 133, 2000 6 6, p. 26)".2 straipsnisKomisijos sprendimo 2000/367/EB tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja 2001 m. vasario 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui [3] buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį.4 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.Priimta Briuselyje, 2001 m. sausio 31 d.EEE jungtinio komiteto varduPirmininkasP. Westerlund[1] OL L 141, 2000 6 15, p. 53.[2] OL L 133, 2000 6 6, p. 26.[3] Konstituciniai reikalavimai nenurodyti.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 25.2.2006
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 48/10
 TIESAS SPRIEDUMS
 (ceturtā palāta)
 2005. gada 15. decembrī
 lietā C-96/05 Eiropas Kopienu Komisija pret Grieķijas Republiku (1)
 (Valsts pienākumu neizpilde - Direktīva 2001/65/EK - Noteiktu sabiedrību veidu gada pārskati un konsolidētie pārskati - Netransponēšana noteiktajā termiņā)
 (2006/C 48/19)
 tiesvedības valoda — grieķu
 Lietā C-96/05 par prasību sakarā ar valsts pienākumu neizpildi atbilstoši EKL 226. pantam, ko 2005. gada 21. februārī cēla Eiropas Kopienu Komisija (pārstāvji — G. Braun un G. Zavvos) pret Grieķijas Republiku (pārstāve — N. Dafniou), Tiesa (ceturtā palāta) šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs K. Schiemann, tiesneši M. Ilešič (referents) un E. Levits, ģenerāladvokāts P. Léger, sekretārs R. Grass, 2005. gada 15. decembrī ir pasludinājusi spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda:
 1)
 nepieņemot noteiktajā termiņā normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/65/EK, ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem, Grieķijas Republika nav izpildījusi pienākumus, ko tai uzliek šī direktīva;
 2)
 Grieķijas Republika atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
 (1) OV C 93, 16.04.2005.


text:
 19.2.2010
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 44/9
 NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 139/2010
 z 18. februára 2010,
 ktorým sa neposkytuje žiadna vývozná náhrada na maslo v rámci stálej verejnej súťaže ustanovenej nariadením (ES) č. 619/2008
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä jeho článok 164 ods. 2 v spojení s článkom 4,
 keďže:
 (1)
 Nariadením Komisie (ES) č. 619/2008 z 27. júna 2008, ktorým sa vyhlasuje stála verejná súťaž na vývozné náhrady týkajúce sa určitých mliečnych výrobkov (2), sa ustanovuje konanie stálej verejnej súťaže.
 (2)
 V súlade s článkom 6 nariadenia Komisie (ES) č. 1454/2007 z 10. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá vypísania verejnej súťaže na stanovenie vývozných náhrad za určité poľnohospodárske výrobky (3), a po preskúmaní ponúk predložených vo výberovom konaní je vhodné neposkytnúť žiadnu vývoznú náhradu na obdobie predkladania ponúk, ktoré sa končí 16. februára 2010.
 (3)
 Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov nedoručil stanovisko v lehote, ktorú stanovil predseda výboru,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 V rámci stálej verejnej súťaže otvorenej nariadením (ES) č. 619/2008 na obdobie predkladania ponúk, ktoré sa končí 16. februára 2010, sa neposkytuje žiadna vývozná náhrada na výrobky uvedené v článku 1 písm. a) a b) uvedeného nariadenia a miesta určenia uvedené v článku 2 uvedeného nariadenia.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť 19. februára 2010.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 18. februára 2010
 Za Komisiu v mene predsedu
 Jean-Luc DEMARTY
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ L 168, 28.6.2008, s. 20.
 (3) Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2007, s. 69.


text:
Marko Kon (Belgrád, Szerbia, 1972. április 20.) szerb előadóművész, zeneszerző, dalszövegíró és producer. 2009-ben részt vett a Eurovíziós Dalfesztiválon, azonban az elődöntőből nem jutott tovább.
 Életrajza
 9 éves korában kezdett el komolyabban a zenével foglalkozni és megtanult klarinétozni, furulyázni, dobolni, szaxofonozni és gitározni. Az Eurovízió honlapján úgy van megemlítve, mint a "legsikeresebb személy a szerb könnyűzenei iparban". Ezt a címet talán azért kapta, mert 2009-ig több mint 800 dalszöveget írt meg, és több mint 1000 alkalommal vokálozott különböző lemezeken. Egyike volt azoknak, akik megírták a Ludi letnji ples című számot (Őrült nyári tánc), amivel a Flamingosi együttes 2006-ban megnyerték a Beoviziját. A Zauvijek volim te (Mindig szeretni foglak) c. számot (amelyet a 2008-as Eurovíziós Dalfesztiválon Stefan Filipović adott elő) is ő írta.
 Eurovízió
 Beovizija
 2009. március 8-án sor került a 7. Beovizijara. Ezen az eseményen sorsolják ki a nézők és 3 zsűritag, hogy ki képviselje őket az az évi Dalfesztiválon. Az elődöntőben 6. helyen ment tovább, majd a másnapi döntőt magasan nyerte. Ezzel kiharcolta a jogot, hogy részt vegyen a Eurovízión.
 Eurovízió
 2009. május 14-én a második elődöntőben lépett fel, a Cipela (Cipő) c. számot énekelve. A nézőközönségtől összesen 60 pontot kapott, ami a 10. helyre volt elegendő, de a horvát Igor Cukrovot a szakmai zsűri jobbnak tartotta, így végül Szerbia búcsúzott a versenytől. Az Eurovízió után elindult egy program, miszerint a dalt francia, angol és orosz nyelvre lesz lefordítva.
 Jegyzetek
 Források
 https://web.archive.org/web/20100904123729/http://www.blic.rs/Zabava/Vesti/91191/Predstavljamo-ucesnike-Evrovizije-6
 http://www.eurovision.tv/event/artistdetail?song=24698&event=1481
 Fordítás
 Szerb énekesek
 Az Eurovíziós Dalfesztivál résztvevői
 Belgrádiak
 1972-ben született személyek
 Élő személyek