text:
 Avis juridique important
 |
 21996A0330(07)
 Accordo in forma di scambio di lettere tra la Comunità europea e la Repubblica di Moldavia che modifica l'accordo sul commercio dei prodotti tessili tra la Comunità economica europea e la Repubblica di Moldavia per tener conto dell'adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia all'Unione europea - Scambi di note Traduzione non ufficiale
 Gazzetta ufficiale n. L 081 del 30/03/1996 pag. 0146 - 0169
 AGREEMENT in the form of an Exchange of Letters between the European Community and the Republic of Moldova amending the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Moldova on trade in textile products to take into account the accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, and the Kingdom of Sweden to the European Union Letter from the Council of the European Union Sir,1. I have the honour to refer to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Moldova on trade in textile products initialled on 14 May 1993.2. In order to take into account the accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, and the Kingdom of Sweden to the European Union on 1 January 1995, the European Community considers that the following amendments should be made to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Moldova on trade in textile products:2.1. The following text is added after Article 5, paragraph 2:'For the purposes of applying the provisions of paragraph 2 in the year 1995, the preceding year's total imports from all third countries shall be calculated on the basis of imports into the Community as constituted on 31 December 1994 and of imports into Austria, Finland, and Sweden. Trade between the Community, Austria, Finland, and Sweden, or between Austria, Finland, and Sweden shall be excluded from this total.`2.2. Article 14, paragraph 2, subparagraph 2, second indent of Protocol A, Title IV should be amended as follows:'- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows:AT = AustriaBL = BeneluxDE = Federal Republic of GermanyDK = DenmarkEL = GreeceES = SpainFI = FinlandFR = FranceGB = United KingdomIE = IrelandIT = ItalyPT = PortugalSE = Sweden`2.3. The Annex to Protocol A setting out the model of the certificate of origin is replaced by Appendix I to this letter.2.4. The Annex to Protocol A setting out model 1 of the export licence is replaced by Appendix II to this letter.2.5. The Annex to Protocol A setting out model 2 of the export licence is replaced by Appendix III to this letter.2.6. The Annex to Protocol B setting out the model of the certificate applicable to certain cottage industry and folklore products is replaced by Appendix IV to this letter.2.7. Notwithstanding the modifications referred to under points 2.3, 2.4, 2.5 and 2.6, during a transitional period that will end on 30 June 1995, the competent authorities of the Republic of Moldova shall be authorized to continue issuing the forms that were in use in 1994.3. I should be obliged if you could kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this Agreement in the form of an Exchange of Letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionally from 1 January 1995 on the conditions to be specified in an Exchange of Notes (see Appendix V).Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Council of the European UnionAppendix I ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 2 (1) >RIFERIMENTO A UN FILM>Appendix II ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (1): MODEL 1 >RIFERIMENTO A UN FILM>Appendix III ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (3): MODEL 2 >RIFERIMENTO A UN FILM>Appendix IV ANNEX TO PROTOCOL B >RIFERIMENTO A UN FILM>Appendix V Exchange of Notes The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities presents its compliments to the Mission of the Republic of Moldova to the European Communities and has the honour to refer to the Agreement on Trade in Textile Products between the Republic of Moldova and the European Economic Community initialled on 14 May 1993 as amended by the Exchange of Letters initialled on 1 March 1995.The Directorate-General wishes to inform the Mission that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Agreement, the European Community is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Agreement provided that one hundred and twenty days' notice is given.The Directorate-General for External Economic Relations would be grateful if the Mission would confirm its agreement to the foregoing.The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Mission of the Republic of Moldova to the European Communities the assurance of its highest consideration.Letter from the Government of the Republic of Moldova Sir,I have the honour to acknowledge receipt of your letter of . . . which reads as follows:'Sir,1. I have the honour to refer to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Moldova on trade in textile products initialled on 14 May 1993.2. In order to take into account the accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, and the Kingdom of Sweden to the European Union on 1 January 1995, the European Community considers that the following amendments should be made to the Agreement between the European Economic Community and the Republic of Moldova on trade in textile products:2.1. The following text is added after Article 5, paragraph 2:"For the purposes of applying the provisions of paragraph 2 in the year 1995, the preceding year's total imports from all third countries shall be calculated on the basis of imports into the Community as constituted on 31 December 1994 and of imports into Austria, Finland, and Sweden. Trade between the Community, Austria, Finland, and Sweden, or between Austria, Finland, and Sweden shall be excluded from this total."2.2. Article 14, paragraph 2, subparagraph 2, second indent of Protocol A, Title IV should be amended as follows:"- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows:AT = AustriaBL = BeneluxDE = Federal Republic of GermanyDK = DenmarkEL = GreeceES = SpainFI = FinlandFR = FranceGB = United KingdomIE = IrelandIT = ItalyPT = PortugalSE = Sweden"2.3. The Annex to Protocol A setting out the model of the certificate of origin is replaced by Appendix I to this letter.2.4. The Annex to Protocol A setting out model 1 of the export licence is replaced by Appendix II to this letter.2.5. The Annex to Protocol A setting out model 2 of the export licence is replaced by Appendix III to this letter.2.6. The Annex to Protocol B setting out the model of the certificate applicable to certain cottage industry and folklore products is replaced by Appendix IV to this letter.2.7. Notwithstanding the modifications referred to under points 2.3, 2.4, 2.5 and 2.6, during a transitional period that will end on 30 June 1995, the competent authorities of the Republic of Moldova shall be authorized to continue issuing the forms that were in use in 1994.3. I should be obliged if you could kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this Agreement in the form of an Exchange of Letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionally from 1 January 1995 on the conditions to be specified in an Exchange of Notes (see Appendix V).Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.`I have the honour to confirm that my Government is in agreement with the contents of your letter.Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Government of the Republic of MoldovaAppendix I ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 2 (1) >RIFERIMENTO A UN FILM>Appendix II ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (1): MODEL 1 >RIFERIMENTO A UN FILM>Appendix III ANNEX TO PROTOCOL A, ARTICLE 7 (3): MODEL 2 >RIFERIMENTO A UN FILM>Appendix IV ANNEX TO PROTOCOL B >RIFERIMENTO A UN FILM>Appendix V Exchange of Notes The Mission of the Republic of Moldova to the European Communities presents its compliments to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities and has the honour to refer to the Note of the Directorate-General of (date of Note Verbale) regarding the Agreement on Trade in Textile Products between the Republic of Moldova and the European Economic Community initialled on 14 May 1993 as amended by the Exchange of Letters initialled on 1 March 1995.The Mission of the Republic of Moldova to the European Communities wishes to confirm to the Directorate-General that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the adapted Agreement, the Government of the Republic of Moldova is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the adapted Agreement provided that one hundred and twenty days' notice is given.The Mission of the Republic of Moldova to the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities the assurance of its highest consideration.


type: wikipedia

text:
Ив Монтан () е френски актьор и певец от италиански произход.
 Биография
 Роден е като Иво Ливи () в Монсумано Терме в Тоскана, Италия на 13 октомври 1921 г. в бедното семейство на Джовани Ливи, убеден комунист, (вероятно) евреин, и Джузепина Симони, ревностна католичка. Иво е най-малкият от трите деца в семейството. Това е работническо и войнствено семейство, което предава на Иво своята привързаност към комунизма. Докато е все още момче, семейството се мести да живее в Марсилия, Франция.
 Артистичната си кариера започва като певец в кинотеатри и клубове. За първи път ползва псевдонима Ив Монтан на 17-годишна възраст. В Париж през 1944 година го забелязва Едит Пиаф и за известно време е негова любовница и покровителка. През 1949 година среща актрисата Симон Синьоре и се жени за нея през 1951 г. През 1960 година има любовна афера с Мерилин Монро по време на снимането на филма „Хайде да правим любов“ (с френско заглавие „Милиардерът“). Симон Синьоре никога не му прощава за тази афера и макар да остават женени до нейната смърт през 1985 година, връзката им не е същата и тя започва да пие и пуши в много по-големи количества.
 Три години преди смъртта на Ив Монтан, последната му приятелка, Карол Амиел, му ражда син, Валантен Ливи, което прави Монтан извънредно щастлив.
 Ив Монтан почива на 9 ноември 1991 г. в Санлис, Франция след възпаление на дробовете и сърдечен удар вследствие снимане на филм в лошо време.
 Твърдението за еврейския произход на Монтан е спорно и се основава само на приликата на фамилното име Ливи с еврейското Леви. Самият Ив Монтан никога не е казвал, че е евреин, още повече, че майка му е била ревностна католичка. Малките имена, както на родителите му Джовани и Джузепина (имена с библейски произход, масово използвани в Италия), така и на брат му Джулиано или Жюлиен (име с римски произход) и сестра му Лидия (име с гръцки произход), не са еврейски. Името „Иво“ е вариант на бащиното „Джовани“, което е италианският еквивалент на „Иван“.
 Гласът на Ив Монтан и до днес е считан за един от най-хубавите френски гласове. Песни за обикновените хора, песни за Париж, песни за провинцията пълнят душата на хората с топли чувства, а изпълнението му на „Мъртви листа“ (златна грамофонна плоча, след като е издадена в един милион екземпляра) е символ за романтика на не едно поколение почитатели.
 На сцената Ив Монтан е чаровен, артистичен, иновативен. През първите години се старае да копира Фред Астер, но постепенно придобива свой стил и през 50-те и 60-те години става лицето на френския мюзикхол. В сътрудничество с поета Жак Превер, композитора Жозеф Козма и оркестъра на Боб Кастела, Ив Монтан сътворява най-добрите си изпълнения. Превер е кум на Монтан и Синьоре, а пианистът Боб Кастела става близък приятел на Монтан и му акомпанира през целия му живот.
 След 1968 г. Ив Монтан се отдава изключително на артистична кариера. Той е завършен киноартист. За света е открит с филма „Възнаграждение за страха“ (1953 г.), след който следват няколко десетки други филми, повечето от които са добре приети от критика и публика. Най-продуктивно е десетилетието 1970 – 1980 г. когато филмите с негово участие са 16.
 По случай 60-ата си годишнина Ив Монтан прави юбилеен концерт в парижката зала „Олимпия“, повтарян многократно след това в столицата и на турне в провинцията. Публиката демонстрира своята обич към певеца и в залите няма празни места.
 Ив Монтан никога не е членувал в политическа партия, но винаги се е застъпвал за една или друга лява кауза. В течение на живота му неговите убеждения претърпяват еволюция, преминавайки от комунистически към либерални.
 Поради бедния си емигрантски произход и под влиянието на баща си, отначало Монтан е симпатизант и поддръжник на Френската комунистическа партия. Дори унгарското въстание в 1956 г. не му повлиява да отмени заплануваното турне в Съветския съюз. Там му отдават висока почит и даже има дълъг разговор със самия Никита Хрушчов, по време на който Монтан разпитва за причините за съветската инвазия в унгарската столица.
 И през следващата 1957 г. Монтан, придружен от Синьоре, предприема ново триумфално турне във всички страни на източния блок. Той обаче е обзет от разочарование и илюзиите му падат след като вижда конкретното приложение на комунизма в тези страни.
 Гръцкият режисьор Коста Гаврас става близък приятел на Монтан и Синьоре и също им оказва влияние. На Монтан са поверени главните роли в три негови филма: „Дзета (Z)“, „Признание“ и „Обсадно положение“, в които героят му се противопоставя съответно на крайно десните терористи в Гърция, на авторитарната диктатура в социалистическа Чехословакия и на екстремната левица в една южноамериканска страна. Тази филмова трилогия осъжда екстремизма във всяко едно от неговите проявления.
 В 1968 г. във връзка с погрома на Пражката пролет политическите убеждения и ангажименти на Монтан претърпяват нов удар и той решава окончателно да скъса с френската комунистическа партия.
 През февруари 1974 г., за да подкрепи чилийските бежанци и да осъди преврата на генерал Пиночет, Ив Монтан дава специален рецитал в зала „Олимпия“, от който възниква и документалният филм „Самотата на певеца на дълги разстояния“.
 Монтан подкрепя движението за правата на човека. През 80-те години се ангажира и за каузата на полския синдикат „Солидарност“.
 В телевизионно предаване Монтан признава, че нищо не разбирал от икономика, но въпреки това бил вече склонен да мисли, че „либерален капитализъм“ е вероятно най-добрата обществена система.
 Избрана филмография
 Източници
 Външни препратки
 Монтан, Ив
 Италианци във Франция
 Евреи във Франция
 Марсилци
 Погребани на Пер Лашез


type: other

text:
Kelemen Zoltán színművész hivatalos weboldala - Írásaim - A Géczy per (kamaradráma)
 A Géczy per (kamaradráma)
 2017. december 03., 23:14
 A GÉCZY PER
 - Dráma egy felvonásban -
 /Géczy Juliannának, a lőcsei fehér asszonynak bírósági tárgyalása történelmi adatok és a fantázia felhasználásával/
 Írta: Kelemen Zoltán
 Szereplők: (a darabban szereplő figurák létező történelmi személyek voltak)
 Korponainé Géczy Julianna (vádlott, "a lőcsei fehér asszony")
 Majláth főügyész (a vád képviselője)
 Gróf Koháry István (országbíró, a bíróság elnöke)
 Pálffy János (császári tábornagy, a magyarországi hadak főparancsnoka; első tanú)
 Pellagrus János (lengyel küldött, második tanú)
 Báró Andrássy István (egykori kuruc generális, harmadik tanú)
 Meszlényi János (Győr és Fejér vármegyék alispánja, a bíróság tagja)
 Nádasdy Tamás (somogyi főispán, a bíróság tagja)
 Nagy István (országbíró ítélőmester, a bíróság tagja)
 Báró Sándor Gáspár (táblabíró, a bíróság tagja)
 Első bekiabáló
 Második bekiabáló
 Valamint: két porkoláb, bakó, hivatalsegéd, tömeg
 / Játszódik: 1714 szeptemberében Győr városának piacterén /
 /A bíróság tagjai elfoglalják helyüket az emelvényen, a két őr cellájából bevezeti s a vádlottak padjára ülteti Korponainét./
 Koháry: Tisztelt Bíróság, Győr vármegye közönsége! Baczkó Mihály Moson vármegye alispánjának idézése alapján, Korponai Jánosné, született Garamszegi Géczy Julianna büntető perének tárgyalását ezennel megnyitom. Tekintettel az ügy súlyára, valamint a vádlott Mosonmagyaróvárról Győrbe való szállítását követő szökési kísérletére, gróf Koháry István országbíró, a bíróság elnöke - vagyis jómagam - a bíróság többi tagjával, Meszlényi János Győr és Fejér vármegyei alispánnal, Nádasdy Tamás somogyi főispánnal, Nagy István országbíró ítélőmesterrel és báró Sándor Gáspár táblabíróval történt egyeztetést követően a nyilvános tárgyalás mellett döntött. A vádat Majláth Károly főügyész képviseli, a vádlott a városi tanács által hatóságilag kirendelt két ügyvéd egyikét sem fogadta el, a következő indokkal, idézem: /papírjára tekint/ "Nem óhajtok őfelségével perbe szállni, s míg élek ehhez tartom magam. Nincs más bűnöm, mint a hűség, mely szolgálja őt halálomig." A bíróság a vádlott döntését tudomásul vette, védelmét a továbbiakban önnön maga fogja ellátni.
 Első bekiabáló: Mocskos szuka, világéletedben hazudtál.
 Második bekiabáló: Mit ordítozik kend? Nézze meg jól, ilyen egy büszke magyar nemesasszony.
 Első bekiabáló: Lőcsénél is büszkén, nemesen fogta a lőcsöt, mi? De kiét?
 Tömeg: Mindenkiét!
 Második bekiabáló: Szégyelljék magukat!
 Koháry: /csenget/ Megkérem a tisztelt polgárokat, hogy bekiabálásaikkal ne zavarják a tárgyalás menetét. A vádindítvány szerint Korponai Jánosné többrendbeli rágalmazást, főbenjáró közbűnöket, úgy mint: hazaárulást és felségsértést követett el. A levatát, vagyis a perfelvételt követően a vádlott a vádpontok egyikében sem érezte bűnösnek magát, koholmánynak nevezte azokat, a vizsgálat során nem tanúsított együttműködő magatartást. A vádlott személyi adatai: Garamszegi Géczy Julianna, született 1680 május 9-én, Osgyánban, apja Géczy Zsigmond ezredes, anyja Osgyáni Bakos Judit. Férjezett, férje Korponai János Hont vármegyei nemes, házasságkötésükre 1700-ban került sor, egy gyermek édesanyja, fia neve Gábor. Helyesek az adatok? Kérem igennel, vagy nemmel válaszoljon.
 Julianna: Így adta az Isten.
 Koháry: Igennel vagy nemmel válaszoljon.
 Julianna: Igen.
 Koháry: Ha szeretné az imént említetteket valamivel kiegészíteni, valamivel, amit fontosnak tart, most megteheti.
 Julianna: A kisfiam... gyönyörű gyermek...
 Első bekiabáló: Mit gajdolsz, banya?! Az Andrássy ágyában is a kisfiadra gondoltál?
 Második bekiabáló: Magának semmi sem szent?
 Koháry: Csendet! Megkérem a vádlottat, ne térjen el a tárgytól!
 Julianna: Nincs kiegészíteni valóm.
 Koháry: Mivel a vádlottnak nincs kiegészíteni valója, átadom a szót Majláth főügyész úrnak, hogy röviden ismertesse a vád álláspontját.
 Majláth: Köszönöm a szót! Tisztelt bíróság! A tények makacs dolgok. A tények, melyek szikár kegyetlenséggel lökik arcunkba az igazságot. Az igazságot, mely időnként megdöbbentő, kijózanító, sok esetben fájdalmas. Egy nemes asszony ül most a vádlottak padján, ami az én praxisomban még nem fordult elő. Egy nemes asszony, aki elkövette a legnagyobb bűnt, amit ember a hazája és uralkodója ellen elkövethet, elárulta azokat. Ne tévessze meg önöket ez az angyali arc, ez a törékeny női test, ez az érzékenyen, bájosan csilingelő hang. A gonosz ördögi mesterműve, tünde fény, hamis illúzió csak, mit látnak. És ezt az illúziót tisztelt bíróság, a tények törik darabokra szét. A tények, melyek azt igazolják, hogy Korponai Jánosné, született Garamszegi Géczy Julianna bűnös. Bűnös többrendbeli rágalmazásban. Olyan nemes urakat vádolt felségsértéssel, mint Esterházy Dániel, Ráday Pál, vagy Stréter János. Állítása szerint e nemes urak, kik a szatmári béke megkötésében elévülhetetlen érdemeket szereztek, titkos levelezést folytattak Rákóczi Ferenc egykori fejedelemmel. 1712 márciusában kereste fel ezen állításaival Pálffy János tábornagy urat. Miután a tábornagy úr felszólította Korponainét a bizonyítékok átadására, ő megtagadta ezt és homályos magyarázkodásba kezdett. Súlyos vádjai, rágalmazásai azóta sem nyertek bizonyítást.
 Korponainé Géczy Julianna ezenfelül bűnös hazaárulás és felségsértés bűntettének elkövetésében. Erre bizonyíték Pellagrus János lengyel követ állítása, aki eskü alatt vallotta, hogy a Lengyelországban tartózkodó Rákóczitól leveleket juttatott Korponainénak, egy leendő felkelés terveivel. A levelek nem kerültek elő, mert Korponainé - állítása szerint - elégette azokat. Itt felvetődik a kérdés, vajon miért? A válasz egyszerű, nem akarta magát és családja nevét besározni. Helyette a titkot megtartotta magának, megpróbálta befeketíteni az imént említett nemes urakat, megtépázva ezzel a szatmári béke alapjait, akadályozva annak békepontjainak betartását, majd a káosz kellős közepén utat tört volna az újabb kuruc felkelésnek. S ez még mind semmi. Ami igazán ördögi ebben a nőben, hogy felségsértő szándékain kívül féktelen haszon- és birtokszerzési vágy hajtotta. Erre bizonyíték Pálffy János tábornagy úr vallomása, akinek egyértelmű utalásokat tett Korponainé ezzel kapcsolatban az 1712-es megkereséskor. Összefoglalva: meggyőződésem, hogy Korponainé Géczy Julianna az összes vádpontban bűnös. Főügyészként a lehető legsúlyosabb büntetés elrendelését kérem a bíróságtól.
 Tömeg: Felnégyelni, felnégyelni, felnégyelni!
 Első bekiabáló: Véged van, boszorkány!
 Koháry: /csönget/ Csendet kérek!
 Koháry: Csendet kérek, különben berekesztem a tárgyalást. A vád előadása után a védelemé, illetve annak hiányában a vádlotté a szó.
 Julianna: Alaki kifogással szeretnék élni. Kétségbe vonom Győr városi bíróságának illetékességét, mivel jómagam nem vagyok győri városlakó.
 Majláth: Tiltakozom!
 Koháry: A kifogásnak nem adok helyt. A vádlott kirendelt ügyvédet nem fogadott el, így a peres iratokban foglaltakra - amely a tárgyalás helyszínét is rögzíti - nem volt olyan törvényes személy, aki válaszolhatott volna a perirat elkészültét követő tizenöt napon belül. Mivel ez nem történt meg, a vádlott nem emelhet kifogást a bíróság illetékességével kapcsolatban.
 Julianna: Ez egy koncepciós per. Bármit mondhatok, semmi értelme az egésznek.
 Koháry: /fennhangon/ Figyelmeztetem a vádlottat, hogy felháborító megjegyzéseivel ne kérdőjelezze meg a törvényes bíróság hitelét. Felhívom a figyelmét továbbá, hogy minden, amit mond, felhasználható ön ellen. Megértette?
 Julianna: Nem tehetek mást.
 Koháry: Még egyszer kérdezem, a védelem jogán óhajt-e reflektálni a vád állításaira?
 Julianna: Értelmetlen lenne rágalmakra válaszolnom. A főügyész úr és a bíróság is elfogult.
 Koháry: Elfogadom! Vádlott, utoljára figyelmeztetem, még egy ilyen megjegyzés és elvezettetem! Nincs több mondanivalója?
 Julianna: Csak annyi, amennyit már korábban is elmondtam. Ártatlan vagyok. Nem óhajtok őfelségével perbe szállni, s míg élek, ehhez tartom magam. A főügyész úrnak semmilyen konkrét bizonyítéka nincs ellenem, csak pár gyenge lábakon álló tanúvallomás és egy kétségtelenül nagy ívű feltételezés, mely az ő zseniális kreálmánya.
 Koháry: A tiltakozásnak helyt adok.
 Julianna: Megértem, bíró úr! Bizonyára rosszul érintette önt, amikor 1704 tavaszán férjem a Koháry birtokok hű őrzője átállt Rákóczi kurucaihoz. Bármi történjen is velem, valamit higgyen el nekem: sem ahhoz, sem a későbbi lőcsei eseményekhez, sem a felségsértő kuruc felkelés szervezéséhez nem volt közöm.
 Koháry: /ingerülten/ Majd a kínvallatás eldönti, mihez és kihez volt köze, Korponainé.
 Tömeg: Kerékbe törni, kerékbe törni, kerékbe törni!
 Koháry: /csenget/ Csendet kérek! Mivel némely tanúvallomást nem authentikáltak, ezért a vallomások megerősítése és hitelesítése végett a bíróság újból beidézett három tanút. Elsőként szólítom Pálffy János császári tábornagy urat, a magyarországi hadak főparancsnokát. /érkezik/ Jó napot, tábornagy úr!
 Pálffy: Erőt, egészséget!
 Koháry: Kérem, esküdjön meg, hogy az igazat, csakis az igazat mondja!
 Pálffy: Az igazat, csakis az igazat mondom, Isten engem úgy segéljen!
 Koháry: Majláth főügyész úr, tegye fel a kérdéseit.
 Majláth: Tábornagy úr, mikor találkozott először Korponainéval?
 Pálffy: 1712 március 15-én.
 Majláth: Tehát korábban nem ismerte őt?
 Pálffy: Személyesen nem. Csak mendemondákat hallottam róla.
 Majláth: Milyen mendemondákat?
 Pálffy: A báró Andrássyval való titkos viszonyáról sokat beszéltek az emberek, egyesek szerint Löffenholz altábornaggyal is volt liezonja. Azt is mondogatták, volt némi szerepe Lőcse elestében.
 Julianna: TIltakozom!
 Koháry: Elutasítom! Folytassa főügyész úr!
 Majláth: Milyen körülmények között találkoztak személyesen és miért?
 Pálffy: A Sárás vármegyei főhadiszállásomon keresett fel. Csapzott volt és izgatottnak tűnt. Azt mondta, haladéktalanul beszélni akar velem egy rendkívül fontos ügyben.
 Majláth: Ez volt az a bizonyos nemesi összeesküvés?
 Pálffy: Igen! Azt állította, hogy Rákóczitól származó, új kuruc felkelést előkészítő leveleket adtak át neki, s hogy a felkelésben olyan személyek vannak, mint például Esterházy Dániel. Elképedtem. Természetesen rögtön kértem tőle a leveleket, de annak átadása helyett csak furcsa, kitérő válaszokat kaptam.
 Majláth: Mik voltak ezek?
 Pálffy: Először azt mondta, elégette őket. "Miért?" - kérdeztem, erre csak azt mondta: "Olyan dolgok voltak benne." "Milyenek?" - kérdeztem. "Azt nem mondhatom el" - válaszolta.
 Majláth: Mit tett ön ezt követően?
 Pálffy: Értésére próbáltam adni, hogy így bemondásra, bizonyítékok nélkül nem indíthatok vizsgálatot, majd ismét megpróbáltam kiszedni belőle, hogy mi lett azoknak a bizonyos leveleknek a sorsa.
 Majláth: Mi volt a válasz?
 Pálffy: Legnagyobb meglepetésemre új teóriával állt elő. Arról kezdett el értekezni, hogy nem mutathatja meg őket, mert a kurucok bosszút állnának rajta. Majd teljesen váratlanul a fiáról, Gáborról kezdett el beszélni. Azon sajnálkozott, hogy a férje kuruc múltja miatt nem látja biztosítottnak a gyerek jövőjét.
 Majláth: Ön szerint mit jelentett ez az odavetett mondat?
 Pálffy: Megkérdeztem tőle. Azt válaszolta, hogy elég sokat tett már a császárért korábban is, s most ezekkel az információkkal is jó szolgálatot tett, s bízik abban, ezek a szolgálatok egyszer elnyerik méltó jutalmukat.
 Majláth: Mit tett ezt követően?
 Pálffy: Többször felszólítottam, szolgáltassa ki a leveleket, de mindig csak kitérő választ kaptam. Gyanús lett a dolog. Pár nappal később, március végén hírt kaptam arról, hogy egy lengyel küldöttet elfogott a császári titkosszolgálat. Egy levelet találtak nála, melyben mint közvetítő Géczy Julianna neve szerepelt. A feladó Rákóczi Ferenc fejedelem volt. Azonnal elrendeltem Korponainé letartóztatását.
 Majláth: Köszönöm tábornagy úr, nincs több kérdésem.
 Koháry: A védelemé a szó.
 Julianna: Mi állt abban a levélben, melyet a lengyel követtől elkoboztak?
 Pálffy: Erről több információt nem szolgáltathatok ki. Államtitok.
 Julianna: Akkor, az nem államtitok, hogy az én nevem is szerepelt rajta, mint közvetítő?
 Koháry: Helyt adok a tiltakozásnak.
 Julianna: Pálffy tábornagy úr, ön folytatott vizsgálatot az általam említett nemes urak ellen?
 Pálffy: Mivel ön nem szolgáltatta ki az állítólagos leveleket, bizonyítékok híján nem indíthattam vizsgálatot köztiszteletben álló nemes urak ellen.
 Julianna: Köztiszteletben álló nemes urak ellen nem, de egy gyönge nő ellen igen, akinek a neve szerepel egy levélen, amelynek tartalma államtitoknak minősül? Ezek szerint az ellenem szóló bizonyítékok is államtitkok? Akkor hogyan mondhatják rám nagy nyilvánosság előtt, hogy hazaáruló és felségsértő vagyok, amikor a bűnöm titkos?
 Második bekiabáló: Jól beszél!
 Tömeg: /felhördülés/ Engedjék el! Felnégyelni! Csigázást!
 Majláth: /ordít/ Tiltakozom!
 Koháry: /csenget/ Csendet kérek! A tiltakozásnak helyt adok, a védelemtől megvonom a szót. Köszönöm a tanúvallomását tábornagy úr! Viszontlátásra!
 Koháry: A második tanút szólítom a bíróság elé! Pellagrus János lengyel követet. /megérkezik/ Jónapot, Pellagrus úr!
 Pellagrus: /akcentussal/ Jonapot, tisztelt biroscsag!
 Koháry: Ön lengyel, megfelelően érti és beszéli nyelvünket?
 Pellagrus: Igen, jol tudok magyar.
 Koháry: Esküdjön meg, hogy az igazat, csakis az igazat mondja.
 Pellagrus: Eskuszom, eskuszom, hogy az igazat mondom, csakis az igazat, isten segeljen engem ugy!
 Majláth: Pellagrus úr, hányszor adott át levelet Géczy Juliannának az egykori fejedelem megbízásából?
 Pellagrus: Tobbszor. Hatszor legalabb.
 Majláth: Ismerte ön ezeknek a leveleknek a tartalmát?
 Pellagrus: Nem. Rakoczi fejedelem kototte a lelkemre, hogy felbontatlan szemelyesen kisasszonkanak adjam oket.
 Majláth: Tudomása volt arról, hogy ezekben a levelekben esetleg a szatmári békében szerepet játszó nemesurak nevei szerepelnének, mint egy esetleges felkelés kirobbantói.
 Pellagrus: Nem, nem! Tetszik tudni, en vagyok csak kuldonc.
 Majláth: Mit mondott a kisasszonyról az egykori fejedelem?
 Pellagrus: Hogy kisasszonka fontos, a zarban a kulcsszem, meg hogy o mindent megold.
 Majláth: Tehát azt mondta Rákóczi, hogy a kisasszony a helyzet kulcsa.
 Pellagrus: Igen, igen, ilyesmigyen.
 Majláth: Köszönöm, Pellagrus úr!
 Julianna: Janusz.
 Koháry: Felhívom a védelmet képviselő vádlott figyelmét, ne tegezze a tanút!
 Julianna: Elnézést! Pellagrus úr, igaz-e, hogy önnel vádalkut kötött a vizsgálatot folytató hatóság?
 Pellagrus: Kisasszonka, nem ertem. Vadalku? Nem ertem.
 Julianna: Nem érti? Pedig állítólag remekül beszél magyarul.
 Majláth: Tiltakozom, ez nem tartozik a tárgyhoz.
 Koháry: A tiltakozást elfogadom, a védelem ne feszegesse ezt a témát. Ha van még kérdése, tegye fel.
 Julianna: Ön az imént azt mondta, nem tudta mi állt a nekem szánt levelekben, amit a fejedelemtől kapott. Akkor a főügyész úr hogyan állíthatta vádbeszédében azt, hogy ön eskü alatt vallotta, hogy egy felkelés terveit juttatja el nekem, amiben én vagyok a legfontosabb láncszem?
 Pellagrus: Én...
 Majláth: Tiltakozom, ez a szavak brutális kiforgatása, félrevezetés.
 Julianna: Köszönöm, nincs több kérdésem.
 Koháry: Köszönöm Pellagrus tanú, elmehet.
 Koháry: Mondom: elmehet!
 Koháry: Menjen már! /a tömeg tanácstalanul zúgolódik, Koháry csenget, Pellegrus elmegy/
 Megkérem a polgárokat, viselkedjenek fegyelmezetten. Köszönöm! A harmadik tanút szólítom a bíróság elé, báró Andrássy Istvánt. /Julianna elájul, a tömeg felhördül/
 Első bekiabáló: Nehogy már feldobja a talpát a felnégyelése előtt.
 Koháry: Vizet, a vádlott rosszul van, vizet! /Juliannát vízzel fellocsolják, amitől éledezni kezd./
 Nagy: A vádlott egészségi állapotának romlása miatt indítványozom a tárgyalás elnapolását.
 Tömeg: /felzúdulva/ Ítéletet akarunk! Ítéletet akarunk!
 Koháry: /csenget/ Csendet kérek! Nagy országbíró ítélőmester úr indítványát elutasítom, a vádlott szemmel láthatóan jobban van. Képes uralni a testét Korponainé? Tud tiszta fejjel gondolkodni?
 Julianna: Igen, már jól vagyok.
 Koháry: Báró Andrássy István tanú, esküdjön, hogy az igazat, csakis az igazat mondja.
 Andrássy: Esküszöm, hogy az igazat, csakis az igazat mondom, Isten engem úgy segéljen.
 Koháry: A főügyész úré a szó.
 Majláth: Úgy tudom, ön úgymond bizalmas viszonyban volt Géczy Juliannával.
 Andrássy: Julianna és én szerettük egymást.
 Majláth: Mikor ismerkedtek meg?
 Andrássy: 1709-ben, Lőcsén.
 Majláth: Ön, mint a Duna-Tisza közi Rákóczi hadak egykori főparancsnoka, lőcsei várkapitány volt ekkor. Javítson ki, ha rosszul mondom.
 Andrássy: Így volt. A császári ostromzár kellős közepén voltunk, amikor megláttam őt.
 Majláth: Beleszeretett?
 Andrássy: Első látásra.
 Majláth: Nem zavarta önt, hogy Géczy Julianna, harcostársának, Korponai Jánosnak felesége és egy szép gyermek boldog anyja?
 Julianna: Tiltakozom, ennek semmi köze az ügyhöz.
 Majláth: /felemeli a hangját/ Igaz, hogy csak közvetve, de legalább mindenki megismerheti ennek a nőnek a mocskos, Istentől elrugaszkodott természetét.
 Koháry: Megkérem a főügyész urat, ne ragadtassa el magát.
 Majláth: Elnézést, tisztelt bíró úr!
 Andrássy: Julianna boldogtalan volt. Férjével már évekkel korábban megromlott a viszonyuk. Bizonyára tudják, hogy 1704 februárjáig Korponai János a császári oldalon harcolt. Csábrág várát védte - amely a Koháryak kezében volt - a kurucok ellen, akiknek a vezetője éppen Julianna apja Géczy Zsigmond volt. Ő közvetített a két ember között, még levelet is írt férjének, hogy álljon át a kurucokhoz. Terve sikerült, Korponai átállt, de valami mégis megroppant közöttük. Nekem legalábbis így mesélte. Ekkor találkoztunk.
 Majláth: Hagyjuk a poros tündérmeséket báró úr. Inkább arról meséljen, milyen embernek ismerte meg a gyanúsítottat.
 Andrássy: Romantikusnak, tele démoni szenvedéllyel, az ebből fakadó kiszámíthatatlansággal együtt.
 Majláth: Szóval kiszámíthatatlan volt? Tudomása volt arról, hogy a császári csapatoknál szolgáló Löffenholz altábornagyot, hogy úgy mondjam naggyá tette?
 Andrássy: /folytott dühvel/ Ezt vonja vissza, különben ..!
 Koháry: Önmérsékletre szólítom a tanút.
 Majláth: Ne heveskedjék báró úr, semmi értelme. Ismerte a vádlott fiát, Gábort?
 Andrássy: Ismertem, Julianna nagyon kötődött hozzá.
 Majláth: Olyannyira kötődött, hogy különböző praktikákkal nagyúrrá kívánta tenni?
 Andrássy: Nem ismertem ebbéli szándékait.
 Majláth: Mi történt 1710 február 13-án?
 Andrássy: Előzetes tárgyalások után Lőcse kapitulált és Löffenholzék kezére jutott.
 Majláth: Tudott az ezzel kapcsolatos kuruc pletykákról?
 Andrássy: Később értesültem róluk. /szenvedéllyel/ Nem árultam el a várost!
 Majláth: És Julianna, a Löffenholzéknál oly sokat időző Julianna?
 Andrássy: /megfeledkezik magáról/ Elég! Elég! /összeomlik/ Elég...
 Koháry: Jól van báró úr, minden rendben? /Andrássy bólint/
 Majláth: Íme, egy démoni asszony hatalma, tisztelt bíróság. Andrássy úr még egy utolsó kérdés, és ígérem, nem kínzom tovább. Képesnek tartja ön Géczy Juliannát hazaárulásra?
 Andrássy: /maga elé, lemondóan/ Melyik hazáéra?
 Majláth: Még egyszer kérdezem: Képesnek tartja ön Géczy Juliannát hazaárulásra? /Andrássy nem válaszol/ Egyszerűbben kérdezem: Képesnek tartja e ön Géczy Juliannát bárki elárulására?
 Andrássy: /üveges tekintettel/ Nem tudom.
 Majláth: Nem tudja? Segítek önnek, Géczy Julianna képes volt előbb megtagadni az apját, képes volt elárulni a férjét ön miatt, képes volt elárulni önt Löffenholz miatt, és képes lenne elárulni az uralkodót, s a hazát az önző érdekei miatt, mert Géczy Julianna mohó, nagyravágyó és gátlástalan. Köszönöm a szót és önnek a válaszokat Andrássy báró úr.
 Koháry: Megadom a szót a védelemnek.
 Julianna: /sírástól küszködve, de tartja magát/ Én nem kérdezek semmit tőled, István, csak mondok. Hallgass meg, és szavaimat ne feledd el soha. Én a mindenhatóra esküszöm neked, hogy nem csaptalak be sosem, Lőcse kapitulációjához semmi közöm nem volt, csak annyi, hogy üzeneteket, leveleket közvetítettem a védők és az ostromló csapatok parancsnoka, Georg Löffenholz között, mert ismertem feleségét Gerdát, akivel barátnők voltunk. István, erről te is tudtál, kellett, hogy tudjál. Soha nem csaltalak meg Löffenholzzal, érted? Soha! Igen a közvetítést a csapatok között valóban a fiamért vállaltam, de miért bűn az, ha egy anya a fia jövőjét biztonságban akarja érezni. Téged is miatta hagytalak el, mert egyaránt féltem a kurucok haragjától és a császáriak bosszújától. Meg kellett tennem, bár majdnem belepusztultam, hiszen nagyon /nehezen bír a szavakkal/ nagyon szerettelek.
 Koháry: Ennyi? /Julianna int a fejével./ Köszönöm báró Andrássy úr, végeztünk a meghallgatásával, elmehet. /Andrássy el/ Vádlott, kíván vallomást tenni? /Julianna igenlően bólint./
 Majláth: Miért akart Lőcse elestéből erényt kovácsolni magának?
 Julianna: Nem értem a kérdést.
 Majláth: Nem baj, később visszatérünk rá. Miért akart hírbe hozni köztiszteletben álló magyar nemes urakat?
 Julianna: Mert világéletemben a császárhoz való feltétlen hűség szerint éltem és cselekedtem.
 Majláth: Akkor is így tett, amikor 1704 februárjában arra kérte a férjét, hogy álljon át a kurucokhoz?
 Julianna: Az uramat, Korponait azért kértem a csábrági vár átadására, mert féltettem őt is és apámuramat is. Megszakadt volna a szívem, ha pont egymás vérét veszik. Nem a kurucok iránti vonzalmam, hanem a családi szeretet irányította tettemet.
 Majláth: Ez a családi szeretet irányította abban is, hogy összeszűrje a levet Andrássy báróval?
 Julianna: Amikor megismerkedtünk, már régóta egyedül voltam, Korponai csak névleg volt férjem. István megigézett. Egy ideig küzdöttem a vágyaimmal, az érzéseimmel, de végül azok kerekedtek fölül.
 Majláth: Lőcse 1710-ben császári kézre jutott, így, vagy amúgy, most ezt ne feszegessük. A Georg Löffenholz altábornaggyal és családjával való ismeretséget ön sem tagadja, s az altábornagy dicsérő szavai négy és fél évvel ezelőtt még az udvarig is eljutottak. A vizsgálat során többen azt vélelmezték, hogy éppen ezt kívánta ki és felhasználni, amikor 1712-ben felkereste Pálffy tábornagyot szörnyű gyanúsításaival. Hasznot remélt, Julianna, jutalmat, birtokokat, földeket, várakat, vagy mi a jóistent, hm? Válaszoljon, Julianna.
 Julianna: Nem tagadom, sok mindent megtennék a fiamért, Gáborért. Azt sem tagadom, hogy volt bennem némi szerény elvárás az udvarral szemben szolgálataimért, de nem túlzó mértékben, s kizárólag a fiam érdekében. Amit állítottam az összeesküvéssel kapcsolatban, igaz, s az is igaz, hogy a felkelésben én nem vállaltam volna részt.
 Majláth: Ez mind nagyon szép és megható. De akkor árulja el nekem, miért égette el a leveleket, miért nem adott át egyet sem belőlük Pálffy tábornagy úrnak?
 Julianna: Erre nyomós okom volt.
 Majláth: S mi volt az a nyomós ok, ciripelje el nekem szépen.
 Julianna: Azt nem árulhatom el!
 Majláth: Majd én megmondom tisztelt bíróság. Azért nem árulhatja el, mert az összeesküvésben részt vevő bűntársait próbálta és próbálja fedezni.
 Julianna: Maga és ez az egész nevetséges bíróság pedig azokat a köpönyegforgató nemes urakat fedezi, akik a szatmári békével elárulták Rákóczit és az 1711 utáni konszolidációban komoly szerepet vállaltak Szemben kerültem a pozsonyi országgyűlésen a szatmári békepontok betartásán fáradozó összes magyar renddel és sajnos az összes kuruc szervezkedést csírájában elfojtani igyekvő bécsi udvarral is. Ez az igazság. Kereszttűzbe kerültem, mert naiv és meggondolatlan voltam, s mohón jutalmat reméltem Gábor fiam érdekében. Sosem voltam forradalmár. Mindent a családomért tettem, amit vállalok. Nem készültem összeesküvésre, csak rossz szelek felé fordítottam a vitorlámat, azt gondoltam, egy asszony is cselekedhet politikusan. Tévedtem. Tévedtem, de nem vagyok bűnös.
 Majláth: Végre kibújt a szög a zsákból. Kik voltak a társai, Korponainé?
 Julianna: Mindent elmondtam.
 Majláth: Ne szórakozzon velünk, Korponainé. Miért égette el a leveleket? Kik miatt tüzelte el azokat az átkozott papirosokat? /Julianna nem felel/ Nem hallja, Korponainé? Neveket akarok! /Nem válaszol./ Rendben van, Géczy Julianna. Indítványozom a vádlott kínvallatását.
 Koháry: A bíróság az indítványt elfogadja. A kínvallatás módszertanaként csigázást rendelek el. /a segédek előkészületekbe fognak/
 Nagy: Felhívom a figyelmét tisztelt bíró úr, hogy hazánkban nemesi származású személyt még nem vontak kínvallatás alá.
 Sándor: Nagy István ítélőmester úrnak ebben kétségtelenül igaza van.
 Koháry: A több száz éves joggyakorlatban ugyan valóban nem fordult elő ilyen eset, de sem olyan törvény, sem olyan császári rendelet nincsen, amely ezt megtiltaná. A vádlott kínvallatásával a mai napon precendenst teremtünk.
 Meszlényi: Én áldásomat adom rá.
 Nádasdy: Én nem különben.
 Nagy: Bízom Koháry vezető bíró úr bölcsességében és józanságában.
 Sándor: Csak a törvényesség ne szenvedjen csorbát.
 Koháry: Mindannyian ezért dolgozunk, uraim. A törvény szolgálja az igazságot, hiszen az igazság maga a törvény.
 Julianna: /időközben egy csigán áthúzott kötél egyik végét a hátrafacsart karjának csuklójára hurkolják, a másik végével pedig körülcsavarnak egy motollát/ Hol itt az igazság?
 Majláth: Ahol a törvény, Korponainé.
 Első bekiabáló: Húzzák már fel, törtjék ki a kezét.
 Tömeg: Tépjétek ki tövestül, tépjétek ki tövestül!
 Második bekiabáló: Tudják maguk, mit kiabálnak?
 Első bekiabáló: Ha nem tetszik magának, menjen haza, ősbarom.
 Koháry: /csenget/ Csendet! Csendet kérek! A vádlott kínvallatását ezennel megkezdjük. /a segédek a motolla forgatásával a kötélen függő Juliannát a levegőbe húzzák, Julianna válla kicsavarodik, felordít, ezt követően a segédek kissé visszaengedik./ Vádlott, miért égette el a leveleket? Kiket fedez ezzel? /Nincs válasz/ Kik a cinkostársai? /Julianna nem felel, Koháry int a segédeknek, akik még feljebb húzzák őt. Julianna üvölt a fájdalomtól, majd a segédek ismét visszaengedik./ Géczy Julianna, még egyszer megkérdezem, kiket fedez, kiknek a nevét titkolja? /Nincs válasz./ Kik az összeesküvésben a tettestársai? /Nincs válasz./ Makacskodik, Korponainé? Hát legyen! Kérem a súlyokat. /A segédek súlyokat aggatnak a lábára./ Emeljék fel! /Julianna üvölt, a tömeg morajlik/
 Julianna: /fájdalomtól eltorzult arccal ordítja/ Nem mondok neveket, soha! Soha! Soha! /a kínoktól kissé zavarodottan folytatja/ Gáborka, nehogy megfázz! Folyik a nózid, töröld meg, te csacsi! Te vagy a mama szeme fénye. Ha felnősz szép házad lesz majd és senki nem bánthat téged, mert a mama és minden bácsi csak rád fog vigyázni. /elájul/
 Koháry: Ez reménytelen! Engedjék le és locsolják föl! /leengedik, fellocsolják, visszakísérik a vádlottak padjára/ Kijelenthetem, a kínvallatás eredménytelen volt. Megkérem a vád képviselőjét, tegye meg végső vádindítványát.
 Majláth: Számomra, s azt hiszem, a tisztelt bíróság számára is bebizonyosodott, hogy a vádlott megrögzött hazudozó, gaz, összeesküvő bűnösöknek falazó, minden hájjal megkent bajkeverő. Korponainé Garamszegi Géczi Julianna bűnös többrendbeli rágalmazás, hazaárulás és felségsértés bűntettének elkövetésében. Kérem a tisztelt bíróságot, hogy ezen bűnök elkövetése miatt a vádlottat fej- és jószágvesztésre ítélje.
 Koháry: A vád indítványa után a bíróság meghozza a döntését. A bíróság tagjai egymás után mondják el döntésüket a vádlott bűnösségével kapcsolatban. Meszlényi alispán úr kezdi a véleménynyilvánítást.
 Meszlényi: Bűnös.
 Nádasdy: Bűnös.
 Nagy: Nem bűnös. /a tömeg felhördül, Koháry felnéz/
 Koháry: /csenget/ Csendet kérek! Báró Sándor Gáspáré a szó.
 Sándor: Nem bűnös. /a tömeg még jobban felhördül/
 Koháry: /csenget/ Tisztelt bíróság, Győr vármegye közönsége! A bírói tanács négy tagja kettő-kettes szavazati aránnyal döntésképtelennek bizonyult Korponai Jánosné, született Garamszegi Géczy Julianna bűnösségével kapcsolatban, így a bíróság elnökeként nekem jutott a feladat, hogy meghozzam a döntést. Én, gróf Koháry István országbíró, a bíróság elnöke, Korponai Jánosnét, született Garamszegi Géczy Juliannát a többrendbeli rágalmazás, valamint hazaárulás és felségsértés bűntettek elkövetésében, bűnösnek találom. Büntetésként fejvesztésre, halmazati büntetésként teljes jószágvesztésre ítélem. Az ítélet jogerős, fellebbezésnek helye nincs. Az ítélet végrehajtására, az ítélet kihirdetését követően kerül sor Győr vármegye hivatásos bakója által. /a tömeg morajlik/ Vádlott, tudomásul vette az ítéletet?
 Julianna: Tudomásul vettem.
 Koháry: Akar-e valamit mondani az utolsó szó jogán?
 Julianna: Nincs több mondanivalóm.
 Koháry: Ezennel kezdetét veszi az ítélet végrehajtás. Hóhér, teljesítse kötelességét. /a két segéd a vesztőhelyre kíséri Juliannát, s a bakó levágja a fejét/


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0296
 NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse 3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse 3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta /* KOM/2011/0296 lõplik - NLE 2011/0128 */
 2011/0128 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS
 millega muudetakse 3. mai 1998. aasta määrust
 (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste
 näitajate kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli128 lõiget 2,
 võttes
 arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes
 arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
 võttes
 arvesse Euroopa Keskpanga arvamust
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovituses
 2009/23/EÜ, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike
 tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta,[1] mis kiideti heaks nõukogu 10. veebruari
 2009. aasta järeldustes, on kindlaks määratud euro käibemüntide liikmeriiki
 tähistava külje kujunduse ning vastastikuse teavitamise ja kõnealuse kujunduse
 kinnitamise ühised põhimõtted.
 (2)
 Kuna euromündid on ringluses kogu euroalal, on
 liikmesriiki tähistavad kujunduselemendid ühist huvi pakkuv küsimus.
 Euromüntide tõrgeteta ringlemise võimaldamiseks ning õiguskindluse ja
 läbipaistvuse huvides on anda õiguslikult siduv vorm soovituses 2009/23/EÜ
 esitatud nendele eeskirjadele, milles käsitletakse euro käibemüntide
 nimiväärtust ja tehnilist kirjeldust, integreerides need kehtivasse nõukogu
 määrusesse (EÜ) 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja
 tehniliste näitajate kohta[2].
 (3)
 Euromüntidel on ühine Euroopa külg ja liikmesriiki
 äratuntavalt tähistav külg. Euromüntide ühisel Euroopa küljel on nii ühisraha
 nimetus kui ka mündi nimiväärtus. Liikmesriiki tähistaval küljel ei tohiks
 korrata ei ühisraha nimetust ega mündi nimiväärtust.
 (4)
 Seda arvesse võttes tuleks liikmesriiki tähistaval
 küljel selgelt märkida mündi emiteerinud liikmesriik, et huvitatud kasutajad
 saaksid mündi emiteerinud riigi hõlpsasti kindlaks teha.
 (5)
 Euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse
 üle otsustab iga osalev liikmesriik käesoleva määrusega seatud piiride raames
 ja võttes arvesse seda, et euromündid on ringluses kogu euroalal, mitte üksnes
 need emiteerinud liikmesriigis. Selleks et ka liikmesriiki tähistavat külge
 oleks kohe võimalik euromündina ära tunda, peaks kujundust ümbritsema Euroopa
 Liidu lipu 12 tähte.
 (6)
 Euro käibemünte äratundmise hõlbustamiseks ja
 müntide vermimise nõuetekohase järjepidevuse tagamiseks ei tohiks põhimõtteliselt
 muuta ringlusse lastavate euro tavamüntide liikmesriiki tähistava külje
 kujundust, v.a juhul, kui mündil osutatud riigipea vahetub.
 (7)
 Liikmesriikidel peaks siiski olema lubatud
 emiteerida ringlusse lastavaid euro mälestusmünte, et jäädvustada olulisi
 riikliku või üleeuroopalise tähtsusega teemasid, samal ajal kui kõigi osalevate
 liikmesriikide poolt ühiselt emiteeritud mälestusmüntidel tuleks jäädvustada
 kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid. 2-eurone münt on selleks kõige
 sobivam peamiselt tänu mündi suurele läbimõõdule ja teatavatele tehnilistele
 omadustele, mis pakuvad piisavalt kaitset võltsimise vastu.
 (8)
 Münte emiteerivad liikmesriigid peaksid aegsasti
 enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva teavitama üksteist uuest liikmesriiki
 tähistava külje kujundusest. Selleks edastavad münte emiteerivad liikmesriigid
 uute euromüntide kujunduse kavandid komisjonile, kes kontrollib nende vastavust
 käesolevale määrusele.
 (9)
 Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 975/98 vastavalt
 muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määrusele (EÜ) nr 975/98 lisatakse artiklid
 1a–1h:
 „Artikkel
 1a
 Euro käibemüntide liigid
 1. Euro käibemündid
 on kas tava- või mälestusmündid.
 2. Euro käibemüntidel
 on ühine Euroopa külg ja liikmesriiki äratuntavalt tähistav külg.
 Artikkel
 1b
 Vääringu
 nimetuse ja nimiväärtuse puudumine liikmesriiki tähistaval küljel
 1. Euro käibemüntide liikmesriiki tähistaval
 küljel ei korrata uuesti märget nimiväärtuse ega selle ükskõik millise osa
 kohta. Sellel ei korrata märget vääringu nimetuse ega selle ükskõik millise osa
 kohta, v.a juhul, kui selline märge tuleneb erinevast tähestikust.
 2. 2-eurose mündi serval olev kiri võib siiski
 viidata mündi nimiväärtusele, kui kasutatakse numbrit „2” või sõna „euro” või
 mõlemat.
 Artikkel
 1c
 Emiteeriva
 liikmesriigi kindlakstegemine liikmesriiki kujutaval küljel
 Mis tahes nimiväärtusega euro käibemüntide
 liikmesriiki tähistavale küljele on märgitud mündi käibele lasknud liikmesriigi
 nimi või nime lühend.
 Artikkel 1d
 Liikmesriiki tähistava külje kujundus
 1. Euro käibemüntide liikmesriiki tähistaval
 küljel kujutatakse 12 tähte, mis täielikult ümbritsevad liikmesriiki tähistavat
 kujundust, sh aastaarvu ja märget käibelelaskva liikmesriigi nime kohta. 12
 tähte tuleks kujutada nii, nagu need on esitatud Euroopa lipul.
 2. Kujunduse valimisel võetakse arvesse, et
 euromündid on ringluses kõigis määruse (EÜ) nr 974/98[3] artiklis 1 määratletud osalevates riikides.
 Artikkel
 1e
 Ringlusse
 lastavate euro tavamüntide liikmesriiki tähistava külje muutmine
 1. Ilma et see piiraks artikli 1f kohaldamist,
 ei muudeta euros ja sendis vääringustatud käibemüntide liikmesriiki tähistava
 külje kujundust, v.a juhul, kui vahetub mündil osutatud riigipea. Emiteerival
 liikmesriigil lubatakse siiski ajakohastada riigipea kujutisega euromüntide
 kujundust iga viieteistkümne aasta järel, et võtta arvesse riigipea välimuse
 muutust. Emiteerivad liikmesriigid ajakohastavad oma euromüntide liikmesriiki
 tähistavat külge, et täielikult järgida käesolevat määrust enne artikli 1h
 kohase üleminekuaja möödumist.
 2. Asjaolu, et riigipea ametikoht on ajutiselt
 täitmata või riigipea ülesandeid täidetakse ajutiselt, ei anna õigust muuta
 ringlusse lastavate euro tavamüntide liikmesriiki tähistavat külge.
 Artikkel
 1f
 Ringlusse
 lastavad euro mälestusmündid
 1. Ringlusse lastavate euro mälestusmüntide
 liikmeriigi kujundus erineb ringlusse lastavate euro tavamüntide kujundusest
 ning nendel jäädvustatakse üksnes olulisemaid riiklikke või üleeuroopalisi
 teemasid. Ringlusse lastavatel euro mälestusmüntidel, mille emiteerivad ühiselt
 kõik osalevad liikmesriigid, jäädvustatakse üksnes kõige olulisemaid
 üleeuroopalisi teemasid.
 2. Ringlusse lastava euro mälestusmündi serval
 olev kiri on sama nagu ringlusse lastava euro tavamündi puhul.
 3. Ringlusse lastavate mälestusmüntide
 nimiväärtus võib olla üksnes 2 eurot.
 Artikkel 1g
 Liikmesriiki
 tähistava külje muudatustest teavitamise kord ja nende avaldamine
 1. Liikmesriigid teavitavad üksteist euro
 käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kavandist, sh mündi
 serval olevast kirjast ning emissiooni mahust, enne kui nad selle kujunduse
 ametlikult kinnitavad.
 2. Lõike 1 kohaldamisel edastab emiteeriv
 liikmesriik komisjonile euromüntide uue kujunduse kavandi vähemalt kuus kuud
 enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva. Käesoleva määruse sätete järgimist
 kontrollib komisjon viivitamata ja hiljemalt kümne tööpäeva jooksul.
 3. Kui komisjon leiab, et käesoleva määruse
 sätteid on järgitud, esitab ta viivitamata sellekohase hinnangu emiteerivale
 liikmesriigile. Samuti esitab ta viivitamata selle hinnangu teistele
 liikmesriikidele majandus- ja rahanduskomitee asjakohase allkomitee kaudu. Kui
 mis tahes liikmesriik leiab, et kujundus ei ole sobiv, arvestades et euromündid
 on ringluses kõigis osalevates liikmesriikides, teavitab ta komisjoni viie
 tööpäeva jooksul. Komisjon teeb seejärel viivitamata lõpliku otsuse kujunduse
 heakskiitmise või tagasilükkamise kohta.
 4. Kui komisjon
 leiab, et käesoleva määruse sätteid ei ole järgitud, teavitab ta sellest
 viivitamata emiteerivat liikmesriiki, kes esitab uue kavandi.
 5. Komisjon avaldab kogu asjakohase teabe
 liikmesriikide uute euromüntide kujunduse kohta Euroopa Liidu Teatajas.
 Artikkel 1h
 Üleminekusätted
 Artikleid1b, 1c ja 1d ning artikli 1f lõiget
 2:
 a) ei kohaldata selliste euro käibemüntide
 suhtes, mis on emiteeritud enne määruse EL nr ... [käesoleva muutmismääruse
 number lisatakse vastuvõtmisel] jõustumist;
 b) ei kohaldata üleminekuajal, mis lõppeb
 kümne aasta möödumisel pärast nõukogu määruse (EL) nr [käesoleva
 muutmismääruse number lisatakse vastuvõtmisel] jõustumist, sellise
 kujunduse suhtes, mida kõnealuse määruse jõustamise ajal juba kasutatakse
 seaduslikult euro käibemüntidel.”.
 Artikkel
 2
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 See on tervikuna siduv ja liikmesriikides
 vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
 Brüssel,
 Nõukogu
 nimel
 eesistuja
 [1] ELT L 9, 14.1.2009, lk 52.
 [2] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6.
 [3] EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.


type: contracts

text:
 15.7.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 181/22
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 54/2010
 z dne 30. aprila 2010
 o spremembi Priloge XVIII (Zdravje in varnost pri delu, delovno pravo in enako obravnavanje moških in žensk) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Priloga XVIII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 147/2009 z dne 4. decembra 2009 (1).
 (2)
 Direktivo 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (Prenovitev) (2) je treba vključiti v Sporazum.
 (3)
 Direktiva 2009/38/ES z učinkom od 6. junija 2011 razveljavlja Direktivo Sveta 94/45/ES (3), ki je vključena v Sporazum in jo je zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti z učinkom od 6. junija 2011 –
 SKLENIL:
 Člen 1
 Priloga XVIII k Sporazumu se spremeni:
 1.
 Sedanja točka 27 (Direktiva Sveta 94/45/ES) se preštevilči v točko 27a.
 2.
 Za točko 26 (Direktiva Sveta 92/56/EGS) se vstavi naslednja točka:
 „27.
 32009 L 0038: Direktiva 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (Prenovitev) (UL L 122, 16.5.2009, str. 28).“
 3.
 Besedilo nove točke 27a (Direktiva Sveta 94/45/ES) se črta z učinkom od 6. junija 2011.
 Člen 2
 Besedilo Direktive 2009/38/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 1. maja 2010 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (4).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 30. aprila 2010
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 Alan SEATTER
 (1) UL L 62, 11.3.2010, str. 45.
 (2) UL L 122, 16.5.2009, str. 28.
 (3) UL L 254, 30.9.1994, str. 64.
 (4) Navedene so ustavne zahteve.


text:
ippreżentati fil-11 ta’ Diċembru 20071(1)
 Kawża C-437/06
 Securenta Göttinger Immobilienanlagen und Vermögensmanagement AG, bħala s-suċċessur legali ta’ Göttinger Vermögensanlagen AG
 (talba għal deċiżjoni preliminari mressqa min-Niedersächsische Finanzgericht (il-Ġermanja))
 “Tassazzjoni – VAT – Direttiva tal-Kunsill 77/388/KEE – Tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input – Spejjeż marbuta mal-ħruġ ta’ azzjonijiet u ta’ ishma taċiti atipiċi – Tqassim tat-taxxa ta’ l-input bejn attività ekonomika u mhux ekonomika”
 1. F’din it-talba għal deċiżjoni preliminari, in-Niedersächsische Finanzgericht (il-Qorti tal-Finanzi tas-Sassonja ta’ Isfel) (il-Ġermanja) qed titlob interpretazzjoni ta’ l-Artikoli 2(1) u 17(5) tas-Sitt Direttiva tal-VAT(2) u essenzjalment qed tistaqsi (i) kif għandu jiġi ddeterminat id-dritt għal tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input fil-każ ta’ persuna taxxabbli li fl-istess ħin teżerċita attività ekonomika u attività mhux ekonomika, u (ii) fl-eventwalità li t-tnaqqis tat-taxxa huwa permess biss safejn l-ispejjeż ta’ dik il-persuna jistgħu ġustament jiġu attribwiti għall-attività ekonomika, jekk ‘formula ta’ investiment’ jew ‘formula ta’ tranżazzjoni’ hijiex xierqa għall-finijiet tat-tqassim tat-taxxa ta’ l-input bejn l-attività ekonomika u l-attività mhux ekonomika.
 I – Il-kuntest legali
 2. Skond l-Artikolu 2(1) tas-Sitt Direttiva, “il-provvista ta’ oġġetti u servizzi magħmula bi ħlas fit-territorju tal-pajjiż minn persuna taxxabbli li taġixxi bħala tali”, huma suġġetti għall-VAT.
 3. L-Artikolu 4 ta’ din id-direttiva jipprovdi d-definizzjonijiet li ġejjin:
 4. L-Artikolu 13B(d)(5) tas-Sitt Direttiva jipprovdi li l-Istati Membri għandhom jeżentaw mill-VAT “tranżazzjonijiet, inklużi negozjar, eskluż l-immaniġġjar u l-ħażna assigurata, fl-ishma, interessi f’kumpanniji jew assoċjazzjonijiet, debentures u sigurtajiet oħrajn”.
 5. Fir-rigward tad-dritt għal tnaqqis, l-Artikolu 17 tas-Sitt Direttiva jipprovdi kif ġej:
 “2. Sakemm l-oġġetti u s-servizzi huma użati għall-iskopijiet tat-tranżazzjoni[jiet] taxxabbli [tagħha], il-persuna taxxabbli għandha tkun intitolata biex tnaqqas mit-taxxa li hi responsabbli biex tħallas:
 a) [il-VAT] dovuta jew mħallsa fir-rig[w]ard ta’ oġġetti jew servizzi pprovduti jew li għandhom ikunu pprovduti lil[ha] minn persuna taxxabbli oħra.
 5. Fir-rigward ta’ oġġetti u servizzi li għandhom ikunu wżati minn persuna taxxabbli kemm għal tranżazzjonijiet koperti b’paragrafi 2 u 3, fir-rigward ta’ li[ema] [l-VAT] titnaqqas, u għal tranżazzjonijiet fir-rigward ta’ li[ema] [l-VAT] ma titnaqqasx, it-tali proporzjon biss ta[l-VAT] għandu jkun imnaqqas kif hu attribwit għat-tranżazzjonijiet ta’ qabel.
 [...]”(3)
 6. Fl-aħħar nett, fir-rigward tal-kalkolu tal-proporzjon imnaqqas, l-Artikolu 19 tas-Sitt Direttiva jipprovdi kif ġej:
 – bħala numeratur, l-ammont totali, esklussiv [mill-VAT], tal-bejgħ kull sena attribwit għat-tranżazzjonijet li fuqhom [il-VAT] titnaqqas taħt l-Artikolu 17 (2) u (3),
 – bħala denominatur, l-ammont totali, esklussiv [tal-VAT], tal-bejgħ kull sena attribwit lit-tranżazzjonijiet inklużi fin-numeratur u lit-tranżazzjonijiet fir-rigward ta’ li[ema] [l-VAT] mhux imnaqq[sa]. L-Istati Membri jistgħu wkoll jinkludu fid-denominatur l-ammont ta’ sussidji, għajr dawk speċifikati fl-Artikolu 11 A (1) (a).
 2. Permezz ta’ deroga minn dispożizzjonijiet ta’ paragrafu 1, għandhom ikunu esklużi mill-kalkulazzjoni tal-proporzjon imnaqqas, l-ammonti tal-bejgħ attribwiti lill-provvisti ta’ oġġetti kapitali użati mill-persuna taxxabbli għall-iskopijiet tan-negozju [tagħha]. Ammonti ta’ bejgħ attribwi[bbli] għat-tranżazzjonijiet speċifikati fl-Artikolu 13B(d), sakemm dawn huma tranżazzjonijiet inċidentali, u għall-beni immobbli [...] u għal tranżazzjonijiet finanzjarji [inċidentali] għandhom ukoll ikunu esklużi. Fejn Stati Membri jeżerċitaw l-għażla pprovduta taħt l-Artikolu 20(5) li ma jeħtiġux l-aġġustament fir-rigward ta’ oġġetti kapitali, huma jistgħu jinkludu t-tneħħija ta’ oġġetti kapitali fil-kalkulazzjoni tal-proporzjon imnaqqas.
 3. Il-proporzjon proviżjonali għal sena għandu jkun [dak] ikkalkulat fuq [il-] bażi tat-tranżazzjonijiet tas-sena preċedenti. Fl-assenza ta’ kwalunkwe tali tranżazzjonijiet biex tagħmel referenza lejhom, jew fejn huma kien[u] insinifikanti fl-ammont, il-proporzjon imnaqqas għandu jkun stmat proviżorjament, taħt superviżjoni ta’ l-awtoritajiet tat-taxxa, mill-persuna taxxabbli [skond ]it-tbassir personali [tagħha]. Madanakollu, Stati Membri jistgħu jżommu r-regoli kurrenti tagħhom.
 7. Taħt l-Artikolu 1(1)(1) ta’ l-Umsatzsteuergesetz (Liġi dwar it-taxxa fuq id-dħul mill-bejgħ,(4) fil-verżjoni applikabbli għall-kawża prinċipali, jiġifieri l-verżjoni ta’ l-1993; aktar’il quddiem l-“UStG”):
 “Huma suġġetti għat-taxxa fuq id-dħul mill-bejgħ it-tranżazzjonijiet li ġejjin:
 1. Il-provvista ta’ oġġetti u servizzi mwettqa bi ħlas ġewwa t-territorju tal-pajjiż minn negozjant fil-kuntest tan-negozju tiegħu [...]”
 8. L-Artikolu 4(8)(f) ta’ l-UStG jipprovdi, inter alia, li “t-tranżazzjonijiet [koperti mill-Artikolu 1(1)(1)] u n-negozju f’interessi f’kumpanniji u assoċjazzjonijiet oħrajn” huma eżentati.
 9. L-Artikolu 15 ta’ l-UStG jipprovdi kif ġej:
 “1. In-negozjant jista’ jnaqqas l-ammonti ta’ taxxa ta’ l-input li ġejjin:
 (1) it-taxxa indikata separatament fuq il-fatturi skond it-tifsira ta’ l-Artikolu 14 għall-provvista ta’ oġġetti jew servizzi mwettqa minn negozjanti oħra għall-iskopijiet tan-negozju tiegħu [...];
 (2) it-taxxa fuq id-dħul mill-bejgħ fuq importazzjonijiet fir-rigward ta’ oġġetti importati għall-iskopijiet tan-negozju tiegħu jew li n-negozjant juża sabiex iwettaq it-tranżazzjonijiet deskritti fl-Artikolu 1(3);
 (3) it-taxxa fir-rigward ta’ l-akkwist intra-Komunitarju ta’ oġġetti għall-iskopijiet tan-negozju tiegħu.
 2. M’hemm l-ebda tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input fir-rigward tal-provvisti ta’ oġġetti, ta’ l-importazzjoni ta’ oġġetti, jew ta’ l-akkwist intra-Komunitarju ta’ oġġetti, jew fir-rigward tal-provvista ta’ servizzi, li n-negozjant juża sabiex iwettaq it-tranżazzjonijiet li ġejjin:
 (1) tranżazzjonijiet eżentati, [...]
 4. Jekk, għall-iskopijiet tan-negozju tiegħu, negozjant juża xi oġġetti provduti, importati jew akkwistati fil-Komunità, jew xi servizz ipprovdut lilu, in parti biss sabiex iwettaq tranżazzjonijiet li fir-rigward tagħhom id-dritt għal tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input huwa eskluż, m’għandu jkun hemm l-ebda tnaqqis tal-parti tat-taxxa ta’ l-input li hija ekonomikament attribwibbli għat-tranżazzjonijiet li jirriżultaw fl-esklużjoni tad-dritt għal tnaqqis. In-negozjant jista’ jagħmel stima xierqa ta’ l-ammonti li ma jistgħux jitnaqqsu. [...]”
 II – Il-kuntest fattwali u proċedurali u d-domandi preliminari
 10. Fis-sena finanzjarja rilevanti, l-1994, ir-rikorrenti (SECURENTA Göttinger Immobilienanlagen und Vermögensmanagement AG, bħala s-suċċessur legali ta’ Göttinger Vermögensanlagen AG), wettqet in-negozju ta’ l-akkwist, ġestjoni u bejgħ ta’ proprjetà immobbli, sigurtajiet, interessi finanzjarji u investimenti ta’ kull xorta. Hija akkwistat il-kapital meħtieġ għal dan in-negozju permezz tal-ħruġ ta’ azzjonijiet u ta’ ishma taċiti atipiċi (“atypisch stille Beteiligungen”). Permezz ta’ din l-aħħar attività, hija aċċettat numru kbir ta’ soċji taċiti, kif inhu normali għal “Publikumsgesellschaft” (kumpannija pubblika). Il-membri tal-pubbliku li pparteċipaw b’dan il-mod ikkontribwew kapital lir-rikorrenti, li mbagħad investietu.
 11. Fl-1994, ir-rikorrenti wettqet tranżazzjonijiet taxxabbli b’valur ta’ DEM 2 959 800,10. Id-dħul mill-bejgħ totali tagħha kien ta’ DEM 6 480 006,60. Dan kien jinkludi dħul minn dividendi ta’ DEM 226 641,89 u dħul ta’ DEM 1 389 930.72 mill-bejgħ ta’ sigurtajiet (totali ta’ DEM 1 616 572,61).
 12. Minn taxxa ta’ l-input b’total ta’ DEM 6 838 535,68, DEM 6 161 679,37 ma kinux attribwibbli għal tranżazzjonijiet ta’ output speċifiċi. Abbażi ta’ l-Artikolu 15(2)(1) ta’ l-UStG, moqri flimkien ma’ l-Artikolu 4(8)(f) tagħha, il-Finanzamt Göttingen (l-Uffiċcju tat-Taxxa ta’ Göttingen, aktar’il quddiem il-“Finanzamt”) ma rrikonoxxiex dritt għal tnaqqis fir-rigward tat-taxxa ta’ l-input attribwibbli għall-ispejjeż marbuta mal-ħruġ ta’ ishma taċiti atipiċi (DEM 4 171 424,70). Il-Finanzamt għalhekk naqqas din is-somma mill-ammont totali tat-taxxa ta’ l-input. Wara li naqqas it-taxxa ta’ l-input attribwita għat-tranżazzjonijiet ta’ leasing tar-rikorrenti (DEM 676 856,31), il-Finanzamt ikkunsidra li t-taxxa ta’ l-input rimanenti (DEM 1 990 254,67) ma kinitx attribwibbli għal tranżazzjonijiet ta’ output speċifiċi. Minn din it-taxxa rimanenti, il-Finanzamt ippermetta dritt għal tnaqqis fir-rigward tal-proporzjon ikkalkulat skond formula ta’ 45,68 %, li tirriżulta f’taxxa ta’ l-input li tista’ titnaqqas, li tammonta għal DEM 1 567 616,74, u f’rifużjoni ta’ DEM 1 123 647,00 għas-sena finanzjarja rilevanti.
 13. Ir-rikorrenti kkontestat din id-deċiżjoni quddiem il-Ħames Awla tan-Niedersächsische Finanzgericht (aktar’il quddiem il-“Finanzgericht”) li, b’sentenza tat-18 ta’ Ottubru 2001, ċaħdet ir-rikors għar-raġuni li l-Finanzamt kien aġixxa b’mod korrett meta kkunsidra l-ispejjeż tar-rikorrenti marbuta mal-ħruġ ta’ ishma taċiti atipiċi bħala attribwibbli għal tranżazzjonijiet eżentati u meta ma ppermettiex it-tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input relattiva. Ir-rikorrenti appellat quddiem il-Bundesfinanzhof (il-Qorti Finanzjarja Federali) li, b’sentenza tat-18 ta’ Novembru 2004, ħassret is-sentenza tal-Finanzgericht tat-18 ta’ Ottubru 2001 u rrinvijat il-kawża lura quddiem in-Niedersächsische Finanzgericht għal smigħ u deċiżjoni mill-ġdid.
 14. In-Niedersächsische Finanzgericht tikkunsidra li r-rikorrenti twettaq kemm attivitajiet ta’ negozju u kemm attivitajiet mhux ta’ negozju.
 15. Peress li, fil-kawża quddiemha, ma kinitx ċerta dwar kif kellu jiġi stabbilit it-tnaqqis u kif kellu jsir it-tqassim skond id-dritt Komunitarju, in-Niedersächsische Finanzgericht għamlet iż-żewġ domandi preliminari li ġejjin lill-Qorti tal-Ġustizzja:
 “1. Jekk persuna taxxabbli twettaq simultanjament attività ta’ negozju u attività mhux ta’ negozju, id-dritt għal tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input għandu jiġi ddeterminat skond il-proporzjon tat-tranżazzjonijiet taxxabbli u suġġetti għat-taxxa, minn naħa, u t-tranżazzjonijiet taxxabbli u eżentati, min-naħa l-oħra (il-fehma tar-rikorrenti), jew it-tnaqqis tat-taxxa huwa permess biss safejn l-ispejjeż marbuta mal-ħruġ ta’ azzjonijiet u ta’ ishma taċiti jkunu attribwibbli għall-attività ekonomika tar-rikorrenti fis-sens ta’ l-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 77/388/KEE?
 2. Jekk it-tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input huwa permess biss safejn l-ispejjeż marbuta mal-ħruġ ta’ azzjonijiet u ta’ ishma taċiti jkunu attribwibbli għall-attività ekonomika tar-rikorrenti, it-tqassim tat-taxxa ta’ l-input bejn attività ta’ negozju u attività mhux ta’ negozju għandu jsir skond ‘formula ta’ investiment’ jew tkun xierqa wkoll – kif qed issostni r-rikorrenti – ‘formula ta’ tranżazzjoni’, li tapplika l-Artikolu 17(5) tad-Direttiva 77/388/KEE mutatis mutandis?”
 16. Ġew ippreżentati osservazzjonijiet bil-miktub mir-rikorrenti, mill-Gvernijiet tal-Ġermanja, tal-Portugall u tar-Renju Unit u mill-Kummissjoni. Il-partijiet ma talbux li tinżamm seduta u ebda seduta ma nżammet.
 17. Ir-rikorrenti essenzjalment targumenta li t-taxxa ta’ l-input kollha mħallsa b’konnessjoni ma’ l-akkwist ta’ kapital ġdid tista’ titnaqqas. Ir-rikorrenti tissottometti, filwaqt li tagħmel referenza għas-sentenza Kretztechnik, (5) li l-ħruġ ta’ azzjonijiet iservi sabiex iżżid il-kapital tagħha għall-benefiċċju ta’ l-attività ekonomika tagħha b’mod ġenerali. Peress li din l-attività tinkludi kemm tranżazzjonijiet taxxabbli u tranżazzjonijiet eżentati, it-tnaqqis għandu jiġi ddeterminat, in konformità ma’ l-Artikolu 17(5) tas-Sitt Direttiva, skond il-proporzjon ta’ tranżazzjonijiet taxxabbli u suġġetti għat-taxxa, minn naħa, u tranżazzjonijiet taxxabbli u eżentati, min-naħa l-oħra.
 18. Il-Gvern tal-Ġermanja jsostni li t-tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input huwa permess biss safejn l-ispejjeż konnessi mal-ħruġ ta’ azzjonijiet u ishma taċiti huma attribwibbli għall-attività ta’ negozju tar-rikorrenti. Dan jissottometti li parti mill-kapital hekk akkwistat għandha tiġi allokata għal oqsma li fihom ir-rikorrenti ma twettaq ebda attività ta’ negozju, b’mod partikolari l-interessi finanzjarji f’impriżi oħra. Il-Gvern Ġermaniż isosnti li t-tqassim tat-taxxa ta’ l-input bejn attività ta’ negozju u attività mhux ta’ negozju għandu jsir skond il-‘formula ta’ investiment’, jiġifieri, il-proporzjon li fih il-qligħ mill-kapital akkwistat permezz ta’ l-ishma taċiti atipiċi jiġi allokat għal attività ta’ negozju jew għal attività mhux ta’ negozju rispettivament.
 19. Il-Gvern tal-Portugall jissottometti li l-VAT imħallsa mir-rikorrenti tista’ titnaqqas biss fir-rigward tal-parti relatata mat-tranżazzjonijiet imwettqa fil-kuntest ta’ l-attività ta’ negozju tagħha u essenzjalment jargumenta li l-‘formula ta’ investiment’ hija l-iktar metodu ta’ tqassim xieraq fil-kawża preżenti.
 20. Il-Gvern tar-Renju Unit essenzjalment josserva li l-proporzjon ta’ l-ispejjeż ġenerali ta’ input li huma marbuta ma’ jew użati għall-attivitajiet mhux ekonomiċi tar-rikorrenti ma jifformax parti mill-kalkolu tat-tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input, peress li dan il-proporzjon huwa kompletament eskluż mis-sistema ta’ tnaqqis u għandu jiġi injorat kompletament. Fir-rigward tat-tqassim, il-Gvern tar-Renju Unit essenzjalment jargumenta li dan mhuwiex stabbilit mis-Sitt Direttiva u jaqa’ fid-diskrezzjoni ta’ l-Istati Membri.
 21. Fil-fehma tal-Kummissjoni, it-trattament fiskali ta’ l-attività ta’ negozju tar-rikorrenti jiddependi fuq l-applikabbilità ta’ wieħed mill-fatturi li jagħtu lok għad-dritt għal eżenzjoni. Filwaqt li tranżazzjonijiet f’sigurtajiet huma eżentati mill-VAT, provvisti ta’ oġġetti immobbli jistgħu, fejn ikun xieraq, jiġu ntaxxati. Dan jispjega d-diviżjoni ta’ l-attivitajiet tar-rikorrenti fi tliet partijiet: (i) tranżazzjonijiet mhux taxxabbli; (ii) tranżazzjonijiet taxxabbli imma eżentati; u (iii) tranżazzjonijiet intaxxati. Madanakollu, hija l-qorti tar-rinviju li għandha twettaq eżami iktar fid-dettall ta’ dan il-punt, fid-dawl taċ-ċirkustanzi tal-każ quddiemha. Fir-rigward tat-tqassim innifsu, il-Kummissjoni tistqarr li mod iktar oġġettiv ta’ kif wieħed jista’ jipproċedi huwa billi juża l-‘formula ta’ investiment’, li, madanakollu, għandha tirrifletti b’mod suffiċjenti r-realtà ekonomika u għalhekk għandha tiġi kkalkulata għal kull sena fiskali.
 B – Evalwazzjoni
 1. L-ewwel domanda
 22. Il-qorti tar-rinviju tikkonstata li r-rikorrenti twettaq kemm attivitajiet ekonomiċi(6) u kemm attivitajiet mhux ekonomiċi. Wara li ngħad dan, wieħed għandu jżomm f’moħħu li, għalkemm l-Artikolu 4 tas-Sitt Direttiva jagħti portata wiesgħa ħafna lill-VAT, huma biss l-attivitajiet ta’ natura ekonomika li huma koperti minn din id-dispożizzjoni.(7)
 23. Skond ġurisprudenza stabbilita, is-sempliċi akkwist u s-sempliċi detenzjoni ta’ azzjonijiet m’għandhomx jitqiesu bħala attivitajiet ekonomiċi fis-sens tas-Sitt Direttiva. Fil-fatt, is-sempliċi akkwist ta’ interessi finanzjarji f’impriżi oħra ma jikkostitwixxix esplojtazzjoni ta’ proprjetà bil-għan li minnha jinkiseb dħul fuq bażi kontinwa.(8) Għaldaqstant, jekk l-akkwist ta’ interessi finanzjarji f’impriżi oħra ma jikkostitwixxix, fih innifsu, attività eknomika fis-sens ta’ l-imsemmija direttiva, l-istess għandu jingħad għall-attività opposta, jiġifieri l-bejgħ ta’ interessi finanzjarji f’negozji oħra.(9) B’kuntrast għal dan, tranżazzjonijiet li jikkonċernaw sigurtajiet jistgħu jaqgħu taħt il-portata tal-VAT imma huma eżentati minnha.(10)
 24. Il-Qorti tal-Ġustizzja diġà ddeċidiet li soċjetà li ddaħħal soċju ġdid b’korrispettiv ta’ ħlas ta’ kontribuzzjoni fi flus ma twettaqx, fir-rigward ta’ dan is-soċju, prestazzjoni ta’ servizzi bi ħlas fis-sens ta’ l-Artikolu 2(1) tas-Sitt Direttiva.(11) Il-Qorti tal-Ġustizzja wasslet għall-istess konklużjoni fir-rigward tal-ħruġ ta’ azzjonijiet bil-għan li jinġabar kapital.(12)
 25. Fis-sentenza Kretztechnik, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li kumpannija li toħroġ azzjonijiet ġodda tkun qed tkabbar l-attiv tagħha billi tikseb kapital addizzjonali filwaqt li fl-istess tħin tagħti lill-azzjonisti l-ġodda dritt ta’ proprjetà f’parti mill-kapital imkabbar b’dan il-mod. Mill-aspett tal-kumpannija li toħroġ l-azzjonijiet, l-għan huwa li tikseb kapital u mhux li tipprovdi servizzi. Min-naħa ta’ l-azzjonist, il-ħlas ta’ l-ammonti meħtieġa għaż-żieda fil-kapital ma jirrappreżentax il-ħlas ta’ korrispettiv iżda pjuttost l-investiment jew l-użu ta’ kapital. (13)
 26. Minħabba l-fatt li r-rikorrenti – minkejja d-drittijiet tagħha bħala azzjonista jew soċju – la hija direttament u lanqas indirettament involuta fil-ġestjoni (14) tal-kumpanniji li fihom hija takkwista, iżżomm jew tittrasferixxi interessi finanzjarji, l-attivitajiet tar-rikorrenti m’għandhomx jitqiesu bħala attività ekonomika.
 27. Kien fis-sentenza Rompelman li l-Qorti tal-Ġustizzja osservat għall-ewwel darba li s-sistema ta’ tnaqqis hija intiża sabiex tneħħi kompletament minn fuq in-negozjant il-piż tal-VAT dovuta jew imħallsa fil-kuntest ta’ l-attivitajiet ekonomiċi tiegħu kollha. Għalhekk, is-sistema komuni tat-taxxa fuq il-valur miżjud tiggarantixxi li l-attivitajiet ekonomiċi kollha, irrispettivament mill-għanijiet u mir-riżultati tagħhom, bil-kundizzjoni iżda li l-imsemmija attivitajiet ikunu huma stess suġġetti għall-VAT, jiġu ntaxxati b’mod għal kollox newtrali (il-prinċipju tan-newtralità).(15)
 28. Minn din il-kundizzjoni ta’ l-aħħar jirriżulta li, sabiex il-VAT tkun tista’ titnaqqas, it-tranżazzjonijiet ta’ input għandu jkollhom rabta diretta u immedjata mat-tranżazzjonijiet ta’ output li huma eliġibbli għal tnaqqis. Fis-sentenza Investrand, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li “[i]d-dritt għal tnaqqis tal-VAT imposta fuq l-akkwist ta’ oġġetti jew servizzi ta’ input jippresupponi li l-ispejjeż minfuqa għall-akkwist tagħhom huma parti mill-elementi kostituttivi tal-prezz tat-tranżazzjonijiet intaxxati ta’ output li jagħtu dritt għal tnaqqis”.(16)
 29. Fil-punt 36 tas-sentenza Kretztechnik, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li “fid-dawl tal-fatt li, minn naħa, il-ħruġ ta’ azzjonijiet huwa tranżazzjoni li ma taqax fil-kamp ta’ applikazzjoni tas-Sitt Direttiva u li, min-naħa l-oħra, din it-tranżazzjoni twettqet minn Kretztechnik bil-għan li ssaħħaħ il-kapital tagħha sabiex ittejjeb l-attività ekonomika tagħha b’mod ġenerali, għandu jiġi kkunsidrat li l-ispejjeż tal-prestazzjonijiet miksuba minn din il-kumpannija fil-kuntest tat-tranżazzjoni kkonċernata jagħmlu parti mill-ispejjeż ġenerali tagħha u huma, bħala tali, komponenti tal-prezz tal-prodotti tagħha. Fil-fatt, prestazzjonijiet bħal dawn għandhom rabta diretta u immedjata ma’ l-attività ekonomika kollha tal-persuna taxxabbli”.(17)
 30. Il-Qorti tal-Ġustizzja kompliet billi ddeċidiet, fil-punt 37 ta’ dik is-sentenza, li “[m]inn dan isegwi li, skond l-Artikolu 17(1) u (2) tas-Sitt Direttiva, Kretztechnik għandha dritt għal tnaqqis tal-VAT kollha li kienet imposta fuq l-ispejjeż inkorsi minn din il-kumpannija għad-diversi prestazzjonijiet li hija kisbet fil-kuntest tal-ħruġ ta’ azzjonijiet li hija għamlet, bil-kundizzjoni madankollu li t-tranżazzjonijiet kollha mwettqa minn din il-kumpannija fil-kuntest ta’ l-attività ekonomika tagħha jikkostitwixxu tranżazzjonijiet intaxxati. Fil-fatt, jekk persuna taxxabbli twettaq kemm tranżazzjonijiet eliġibbli għal tnaqqis u kemm tranżazzjonijiet li mhumiex eliġibbli, hija tista’, skond l-ewwel sub-paragrafu ta’ l-Artikolu 17(5) tas-Sitt Direttiva, tnaqqas biss dik il-parti tal-VAT li hija proporzjonali għall-ammont li jirrigwarda t-tranżazzjonijiet ta’ qabel”. (18)
 31. Jien naqbel mal-qorti tar-rinviju, mal-Gvern Ġermaniż u mal-Kummissjoni li s-sitwazzjoni tar-rikorrenti qajla hija komparabbli mas-sitwazzjoni fis-sentenza Kretztechnik, fejn il-kumpannija kkonċernata kienet twettaq biss tranżazzjonijiet ta’ output intaxxati. (19)
 32. Fil-kawża preżenti, il-Kummissjoni ġustament tindika li, safejn ir-rikorrenti takkwista, iżżomm u tittrasferixxi interessi finanzjarji jew drittijiet oħra mingħajr, madanakollu, l-intenzjoni li twettaq sistematikament servizz bi ħlas, l-attività tagħha mhijiex waħda ta’ natura ekonomika u għalhekk mhijiex taxxabbli. Safejn il-VAT ma tistax titnaqqas fir-rigward ta’ din l-attività, minħabba li mhijiex ta’ natura ekonomika u ma taqax taħt il-portata tal-VAT, it-tnaqqis tat-taxxa huwa eskluż, iktar u iktar peress li l-attività mwettqa permezz ta’ dawn l-ispejjeż mhijiex milquta mis-sistema tal-VAT. Sa dan il-punt, l-ispejjeż inkorsi fil-kuntest tal-ħruġ ta’ l-azzjonijiet u ta’ l-ishma taċiti atipiċi m’għandhomx jitqiesu bħala spejjeż ġenerali jew bħala element komponenti tal-prezz, b’rabta diretta u immedjata ma’ l-attività ekonomika kollha tar-rikorrenti u li għalhekk jistgħu jitnaqqsu.
 33. Minn dan isegwi li t-tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input fuq il-ispejjeż marbuta mal-ħruġ ta’ interessi finanzjarji mhuwiex ġustifikat sakemm il-kapital akkwistat b’dan il-mod ma jiġix allokat għall-attività ekonomika tar-rikorrenti. Madanakollu, l-ispejjeż marbuta mal-ħrug ta’ azzjonijiet jew ta’ ishma taċiti atipiċi u attribwibbli għall-attività mhux ekonomika tar-rikorrenti (jiġifieri, l-akkwist, iż-żamma u l-bejgħ min-naħa tagħha ta’ interessi f’impriżi oħra) ma jintitolawx lir-rikorrenti għal tnaqqis tat-taxxa.
 34. Tabilħaqq, kif ġie rrilevat mill-qorti tar-rinviju, bil-kontra tas-sitwazzjoni fis-sentenza Kretztechnik, ir-rikorrenti ma twettaqx attività ta’ produzzjoni. Minn dan isegwi li l-ispejjeż konnessi mal-ħruġ ta’ l-azzjonijiet tagħha ma kinux spejjeż ġenerali li kellhom effett biss fil-kuntest ta’ l-attività ekonomika tagħha.
 35. Għall-kuntrarju, kif jidher ċar minn dak li għadu kemm intqal, l-ispejjeż tar-rikorrenti kellhom – għall-inqas parti minnhom – effett ukoll fuq l-attività mhux ekonomika tagħha. Hawnhekk għandu jingħad li mill-ordni ta’ rinviju, kif ukoll mill-osservazzjonijiet tal-partijiet, jirriżulta b’mod ċar li dan l-aħħar fatt mhuwiex ikkontestat mill-partijiet.
 36. Kif fakkart hawn fuq, fis-sentenza Kretztechnik, il-Qorti tal-Ġustizzja żiedet b’enfażi li persuna taxxabbli li twettaq kemm tranżazzjonijiet li fir-rigward tagħhom il-VAT tista’ titnaqqas u kemm tranżazzjonijiet li fir-rigward tagħhom din it-taxxa ma tistax titnaqqas tista’, taħt l-ewwel sub-paragrafu ta’ l-Artikolu 17(5) tas-Sitt Direttiva, tnaqqas biss dak il-proporzjon tal-VAT li huwa attribwibbli għat-tranżazzjonijiet ta’ l-ewwel.(20)
 37. Minn dan ikolli nikkonkludi li l-ispejjeż marbuta mal-ħruġ ta’ azzjonijiet u ta’ ishma taċiti atipiċi mir-rikorrenti ma jistgħux jitqiesu bħala spejjeż li jiffurmaw parti mill-ispejjeż ġenerali tagħha u li, bħala tali, huma element komponenti tal-prezz tal-prodotti tagħha, b’rabta diretta u immedjata ma’ l-attività totali tar-rikorrenti.(21)
 38. Għaldaqstant, meta persuna taxxabbli twettaq fl-istess ħin attività ekonomika u attività mhux ekonomika, it-tnaqqis tal-VAT fuq l-ispejjeż marbuta mal-ħruġ ta’ azzjonijiet u ta’ ishma taċiti atipiċi huwa permess biss safejn dawn l-ispejjeż jistgħu ġustament jiġu attribwiti għall-attività ekonomika tal-persuna taxxabbli fis-sens ta’ l-Artikolu 2(1) tas-Sitt Direttiva.
 2. It-tieni domanda
 39. Fid-dawl tar-risposta proposta għall-ewwel domanda, huwa meħtieġ ukoll li tiġi kkunsidrata t-tieni domanda, li essenzjalment għandha x’taqsam mal-metodu ta’ kif it-taxxa ta’ l-input għandha tiġi mqassma bejn l-attivitajiet ekonomiċi u mhux ekonomiċi tar-rikorrenti (u jekk l-Artikolu 17(5) tas-Sitt Direttiva għandux jiġi applikat mutatis mutandis għal dan it-tqassim).
 40. Għandu jingħad li l-Artikolu 17(5) tas-Sitt Direttiva jkopri tranżazzjonijiet li fir-rigward tagħhom il-VAT tista’ tiġi mnaqqsa (tranżazzjonijiet taxxabbli mhux eżentati) u tranżazzjonijiet li fir-rigward tagħhom il-VAT ma tistax tiġi mnaqqsa (tranżazzjonijiet taxxabbli eżentati). Mis-sentenzi Sofitam, Floridienne u Berginvest, Cibo Participations u EDM jista’ jiġi konkluż li tranżazzjonijiet li ma jaqgħux taħt is-Sitt Direttiva għandhom jiġu esklużi mill-kalkolu tal-proporzjon imnaqqas li ssir referenza għalih fl-Artikoli 17 u 19 tas-Sitt Direttiva.(22)
 41. Madanakollu, la l-Artikolu 17 u lanqas l-Artikolu 19 – u lanqas, barra minn hekk, is-Sitt Direttiva per se – ma fihom xi dispożizzjoni dwar il-metodi jew il-kriterji li għandhom jintużaw mill-Istati Membri meta jaqsmu t-taxxa ta’ l-input bejn l-attivitajiet ekonomiċi u l-attivitajiet mhux ekonomiċi.
 42. Fid-dawl ta’ dan is-silenzju min-naħa tal-leġiżlatur Komunitarju, intenzjonat jew le, jiena nikkunsidra li l-Qorti tal-Ġustizzja ma tistax iżżid, mat-test tas-Sitt Direttiva, kundizzjonijiet speċifiċi fir-rigward tat-tqassim tal-VAT ta’ l-input bejn attivitajiet ekonomiċi u mhux ekonomiċi. Ma naħsibx li jkun xieraq, kif ġie argumentat b’mod partikolari mir-rikorrenti, li d-dispożizzjonijiet tas-Sitt Direttiva jiġu applikati b’analoġija jew mutatis mutandis.
 43. Għaldaqstant, peress li s-Sitt Direttiva ma fiha ebda dispożizzjoni fir-rigward tal-metodu kif it-taxxa ta’ l-input għandha tiġi mqassma bejn attivitajiet ekonomiċi u mhux ekonomiċi, għandu jiġi konkluż li din hija materja li taqa’ fid-diskrezzjoni ta’ l-Istati Membri.(23)
 44. Madanakollu, jiena nixtieq nenfasizza li meta t-taxxa ta’ l-input tiġi mqassma bejn attivitajiet ekonomiċi u mhux ekonomiċi, id-diskrezzjoni ta’ l-Istati Membri mhijiex waħda assoluta u dawn għandhom jirrispettaw ċerti prinċipji li joħorġu mis-Sitt Direttiva kif interpretata fil-ġurisprudenza tal-Qorti tal-Ġustizzja.
 45. F’dan ir-rigward, għandu jingħad li f’kawża li kienet tikkonċerna qasam differenti (jiġifieri, l-użu ta’ proprjetà immobbli li kienet tifforma parti mill-attiv ta’ negozju għal skopijiet privati) imma li kienet tinvolvi kwistjoni simili, wara li nnutat li “s-Sitt Direttiva ma fihiex l-indikazzjonijiet neċessarji għal definizzjoni uniformi u preċiża tar-regoli sabiex jiġi stabbilit l-ammont totali ta’ l-ispejjeż ikkonċernati”, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li “għandu jiġi ammess li l-Istat Membri għandhom ċertu marġini ta’ diskrezzjoni f’dak li jikkonċerna dawn ir-regoli, sakemm huma ma jittraskurawx il-finalità u l-pożizzjoni tad-dispożizzjoni in kwistjoni fl-istruttura tas-Sitt Direttiva”.(24)
 46. Id-dritt għal tnaqqis previst fl-Artikolu 17 et seq. tas-Sitt Direttiva huwa parti integrali mis-sistema tal-VAT u bħala prinċipju ma jistax jiġi llimitat. Il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet b’mod konsistenti li kwalunkwe limitazzjoni tad-dritt għal tnaqqis taffettwa l-livell tal-piż tat-taxxa u għandha tiġi applikata bl-istess mod fl-Istati Membri kollha. (25)
 47. Il-metodu u l-kriterji użati mill-Istati Membri għat-tqassim għandhom ikun tali li jiżguraw li l-għanijiet tas-Sitt Direttiva jiġu rrispettati. Għaldaqstant, dawn m’għandhomx imorru kontra l-prinċipju tan-newtralità fiskali li fuqu hija bbażata s-sistema komuni tal-VAT stabbilita mis-Sitt Direttiva u li jipprekludi li operaturi ekonomiċi li jwettqu l-istess tranżazzjonijiet jiġu ttrattati b’mod differenti f’dak li jirrigwarda l-ġbir tal-VAT.(26)
 48. Jien għalhekk ta’ l-opinjoni li l-Qorti tal-Ġustizzja għandha tagħti r-risposti li ġejjin għad-domandi magħmula min-Niedersächsische Finanzgericht:
 (1) Meta persuna taxxabbli twettaq fl-istess ħin attività ekonomika u attività mhux ekonomika, it-tnaqqis tat-taxxa ta’ l-input fuq l-ispejjeż marbuta mal-ħruġ ta’ azzjonijiet u ta’ ishma taċiti huwa permess biss safejn dawn l-ispejjeż jistgħu ġustament jiġu attribwiti għall-attività ekonomika tal-persuna taxxabbli fis-sens ta’ l-Artikolu 2(1) tad-Direttiva 77/388/KEE.
 (2) Il-metodu tat-tqassim tat-taxxa ta’ l-input bejn attivitajiet ekonomiċi u attivitajiet mhux ekonomiċi jaqa’ fid-diskrezzjoni ta’ l-Istati Membri. Fl-eżerċizzju ta’ din id-diskrezzjoni, l-Istati Memmbri għandhom jiżguraw, b’mod partikolari, li l-prinċipju tan-newtralità fiskali jiġi rrispettat.
 2 – Is-Sitt Direttiva tal-Kunsill 77/388/KEE, tas-17 ta’ Mejju 1977, fuq l-armonizzazzjoni tal-liġijiet ta’ l-Istati Membri dwar taxxi fuq id-dħul mill-bejgħ - Sistema komuni ta’ taxxa fuq il-valur miżjud: bażi uniformi ta’ stima (ĠU L 145, p. 1, iktar ’il quddiem “is-Sitt Direttiva”).
 3 – L-Artikolu 17(5) jkompli billi jipprovdi: “Madanakollu, l-Istati Membri jistgħu: (a) jawtorizzaw lill-persuna taxxabbli biex tistabbilixxi proporzjon għal kull settur tan-negozju [tagħha], sakemm kontijiet separati huma miżmuma għal kull settur; (b) iġiegħlu [lil]l-persuna taxxabbli biex tiddetermina proporzjon għal kull settur tan-negozju [tagħha] u żżomm kontijiet separati għal kull settur; (ċ) jawtorizzaw jew iġiegħlu [lil]l-persuna taxxabbli biex tagħmel it-tnaqqis fuq il-bażi ta’ l-użu ta’ kollha jew parti mill-oġġetti u s-servizzi; (d) jawtorizzaw [jew iġiegħlu] lill-persuna taxxabbli [...] tagħmel it-tnaqqis b’mod konformi mar-regola stabbilita fl-ewwel sub-paragrafu, fir-rigward ta’ l-oġġetti u servizzi kollha użati għal tranżazzjonijiet imsemmija hemmhekk; (e) jipprovdu li fejn it-taxxa fuq il-valur miżjud li [ma tistax titnaqqas] mill-persuna taxxabbli hi insinifikanti, hi għandha tkun trattata bħala xejn”.
 4 – BGBl 1979 I, p. 1953.
 5 – Sentenza tas-26 ta’ Mejju 2005, C‐465/03, Ġabra p. I‐4357.
 6 – Ma naħsibx li huwa meħtieġ li ssir distinzjoni bejn “attività ta’ negozju” u “attività ekonomika” għall-iskopijiet tal-VAT. Fid-diskussjoni preżenti jien ser nuża biss it-terminu “attività ekonomika”, li huwa użat mis-Sitt Direttiva.
 7 – Ara s-sentenza tad-29 ta’ April 2004, EDM, C‐77/01, Ġabra p. I‐4295, punt 47 u l-ġurisprudenza hemmhekk iċċitata. F’dan ir-rigward, ara wkoll is-sentenza Kretztechnik, iċċitata fin-nota ta’ qiegħ il-paġna 5, punt 18. Il-Qorti tal-Ġustizzja kkonstatat ukoll li t-terminu “attivitajiet ekonomiċi” huwa ta’ natura oġġettiva, fis-sens li l-attività hija kkunsidrata per se u mingħajr ma jittieħdu in kunsiderazzjoni l-iskopijiet jew ir-riżultati tagħha. Ara, inter alia, is-sentenza tal-21 ta’ Frar 2006, University of Huddersfield, C‐223/03, Ġabra p. I‐1751, punt 47 u l-ġurisprudenza ċċitata.
 8 – Ara s-sentenza tal-21 ta’ Ottubru 2004, Banque Bruxelles Lambert (BBL), C‐8/03, Ġabra p. I‐10157, punt 38.
 9 – Ara s-sentenza tas-26 ta’ Ġunju 2006, KapHag, C‐442/01, Ġabra p. I‐6851, punt 40.
 10 – Ara, inter alia, is-sentenza BBL, iċċitata fin-nota ta’ qiegħ il-paġna 8, punti 36 sa 41 u l-ġurisprudenza hemmhekk iċċitata.
 11 – Sentenza KapHag, iċċitata fin-nota ta’ qiegħ il-paġna 9, punt 43.
 12 – Sentenza Kretztechnik, iċċitata fin-nota ta’ qiegħ il-paġna 5, punt 25.
 13 – Ibid., punt 26.
 14 – Ara, f’dan is-sens, is-sentenza tas-27 ta’ Settembru 2001, Cibo Participations, C‐16/00, Ġabra p. I‐6663.
 15 – Sentenza ta’ l-14 ta’ Frar 1985, Rompelman, 268/83, Ġabra p. 655, punt 19. Ara wkoll is-sentenza tat-22 ta’ Frar 2001, Abbey National, C‐408/98, Ġabra p. I‐1361, punt 24 u l-ġurisprudenza ċċitata.
 16 – Sentenza tat-8 ta’ Frar 2007, Ġabra p. I-1315, C‐435/05, punt 23 u l-ġurisprudenza ċċitata.
 17 – Sentenza Kretztechnik, iċċitata fin-nota ta’ qiegħ il-paġna 5, u l-ġurisprudenza hemmhekk iċċitata.
 18 – Ibid., u l-ġurisprudenza ċċitata.
 19 – Ibid. Dan kien ifisser li f’dak il-każ Kretztechnik kabbret il-kapital fil-kapaċità tagħha ta’ persuna taxxabbli li aġixxiet bħala tali. Għalhekk, il-VAT fuq it-tranżazzjonijiet ta’ input, attribwibbli bħala spejjeż ġenerali għall-attività ekonomika kollha ta’ Kretztechnik, setgħet titnaqqas kompletament. Ara, fir-rigward ta’ kawża aktar reċenti deċiża mill-Qorti tal-Ġustizzja, Investrand, iċċitata fin-nota ta’ qiegħ il-paġna 16.
 20 – Kretztechnik, iċċitata fin-nota ta’ qiegħ il-paġna 5, punt 37 u l-ġurisprudenza hemmhekk iċċitata.
 21 – Ara Kretztechnik, ibid., punt 36.
 22 – Sentenza tat-22 ta’ Ġunju 1991, Sofitam, C‐333/91, Ġabra p. I‐3513, punti 13 u 14; sentenza ta’ l-14 ta’ Novembru 2000, Floridienne and Berginvest, C‐142/99, Ġabra p. I‐9567, id-dispożittiv; sentenza Cibo Participations, iċċitata fin-nota ta’ qiegħ il-paġna 14, punt 44; u sentenza EDM, iċċitata fin-nota ta’ qiegħ il-paġna 7, punt 54. Fis-sentenza Floridienne u Berginvest, per eżempju, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li l-Artikolu 19 tas-Sitt Direttiva għandu jiġi interpretat fis-sens li dan li ġej għandu jiġi eskluż mid-denominatur tal-frazzjoni użata biex jiġu kkalkulati l-proporzjonijiet li jistgħu jitnaqqsu: dividendi ta’ azzjonijiet imħallsa minn kumpanniji sussidjarji lill-kumpannija holding tagħhom li tkun persuna taxxabbli fir-rigward ta’ attivitajiet oħra u li tipprovdi servizzi ta’ ġestjoni lil dawn il-kumpanniji sussidjarji.
 23 – Nista’ ninnota hawnhekk li f’Cibo Participations, il-Kummissjoni kienet diġà rrilevat fis-sottomissjonijiet tagħha li peress li l-Artikolu 17 tas-Sitt Direttiva m’għandu l-ebda dispożizzjoni fir-rigward ta’ tranżazzjonijiet li joħorġu minn attività ekonomika li ma taqax fil-portata tad-direttiva, huma l-Istati Membri li għandhom jistabbilixxu l-metodu li bih it-tnaqqis jiġi pprojbit. Ara l-konklużjonijiet ta’ l-Avukat Ġenerali Stix-Hackl f’Cibo Participations, iċċitata fin-nota ta’ qiegħ il-paġna 14, punt 31.
 24 – Ara, f’dan is-sens, is-sentenza ta’ l-14 ta’ Settembru 2006, Wollny, C‐72/05, Ġabra p. I‐8297, punt 28. Ara wkoll is-sentenza ta’ l-1 ta’ Frar 1977 Verbond van Nederlandse Ondernemingen, 51/76, Ġabra p. 113, punti 16 u 17.
 25 – Ara, b’mod partikolari, is-sentenza tal-15 ta’ Frar 1996. BP Soupergaz, C‐62/93, Ġabra p. I‐1883, punt 18 u l-ġurisprudenza ċċitata. Ara wkoll it-12 il-premessa fil-preambolu għas-Sitt Direttiva.
 26 – Ara wkoll is-sentenza tas-16 ta’ Settembru 2004, Cimber Air, C-382/02, Ġabra p. I-8379, punti 23 u 24, u s-sentenza tat-8 ta’ Diċembru 2005, Jyske Finans, C-280/04, Ġabra p. I-10683, punt 39.