text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0117
 Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 117/2001 av den 28 september 2001 om ändring av bilaga VI (Social trygghet) till EES-avtalet
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 322 , 06/12/2001 s. 0029 - 0031
 Gemensamma EES-kommitténs beslutnr 117/2001av den 28 september 2001om ändring av bilaga VI (Social trygghet) till EES-avtaletGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat "avtalet", särskilt artikel 98 i detta, ochav följande skäl:(1) Bilaga VI till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 72/2001 av den 19 juni 2001(1).(2) Kommissionens förordning (EG) nr 89/2001 av den 17 januari 2001 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda eller deras familjer flyttar inom gemenskapen(2) bör införlivas med avtalet.(3) Till följd av lagändringar i Island är det nödvändigt att justera anpassningen i punkt 2 i bilaga VI till avtalet för att återspegla dessa förändringar.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Punkt 2 (rådets förordning (EEG) nr 574/72) i bilaga VI till avtalet skall ändras på följande sätt:1. Följande strecksats skall läggas till före anpassningen: "- 32001 R 0089: Kommissionens förordning (EG) nr 89/2001 av den 17 januari 2001 (EGT L 14, 18.1.2001, s. 16)."2. Texten under "P. ISLAND" i b i anpassningen skall ersättas med följande: "1. Sjukdom och moderskap:a) Sjukdom:Tryggingastofnun ríkisins (Riksförsäkringsverket), Reykjavik.b) Moderskap:Tryggingastofnun ríkisins (Riksförsäkringsverket), Reykjavik.2. Invaliditets-, ålders- och efterlevandepensioner:a) Pensioner enligt socialförsäkringslagen:Tryggingastofnun ríkisins (Riksförsäkringsverket), Reykjavik.b) Pensioner enligt lagen om obligatorisk pensionsförsäkring och om pensionsfonders verksamhet:Den pensionsfond till vilken personen betalat avgifter.Förbindelseorgan för pensionsfonderna är Tryggingastofnun ríkisins (Riksförsäkringsverket), Reykjavik.3. Olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar:a) Vårdförmåner och pensioner enligt socialförsäkringslagen Tryggingastofnun ríkisins (Riksförsäkringsverket), Reykjavik.b) Pensioner enligt lagen om obligatorisk pensionsförsäkring och om pensionsfonders verksamhet:Den pensionsfond till vilken personen betalat avgifter.Förbindelseorgan för pensionsfonderna är Tryggingastofnun ríkisins (Riksförsäkringsverket), Reykjavik.4. Arbetslöshet:Vinnumálastofnun (Arbetsmarknadsverket), Reykjavik.5. Familjeförmåner:a) Familjeförmåner med undantag för barnbidrag:Tryggingastofnun ríkisins (Riksförsäkringsverket), Reykjavik.b) Barnbidrag och tillägg till barnbidrag:Rikisskattstjóri (Riksskattedirektoratet), Reykjavik."3. Texten i punkt 2 (Arbetslöshetsförmåner) under "P. ISLAND" i c i anpassningen skall ersättas med följande: "Arbetslöshet:Vinnumálastofnun (Arbetsmarknadsverket), Reykjavik."4. Texten i punkt 2 (Arbetslöshetsförmåner) under "P. ISLAND" i f i anpassningen skall ersättas med följande: "Arbetslöshet:Vinnumálastofnun (Arbetsmarknadsverket), Reykjavik."5. Texten i första stycket i punkt 1 under "P. ISLAND" i m i anpassningen skall ersättas med följande: "Vid tillämpning av artiklarna 13.2 d, 14.1 a, 14.2 b, 14a.1 a, 14a.2, 14a.4, 14b.1, 14b.2, 14b.4, 14c a och 14e i förordningen och artiklarna 11, 11a, 12a.2 a, 12a.5 c, 12a.7 a och 12b i genomförandeförordningen:"6. Texten i andra stycket i punkt 4 under "P. ISLAND" i m i anpassningen skall ersättas med följande: "Vinnumálastofnun (Arbetsmarknadsverket), Reykjavik."Artikel 2Texterna till kommissionens förordning (EG) nr 89/2001 på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning, skall vara autentiska.Artikel 3Detta beslut träder i kraft den 29 september 2001 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén(3).Artikel 4Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 28 september 2001.På Gemensamma EES-kommitténs vägnarE. BullOrdförande(1) EGT L 238, 6.9.2001, s. 21.(2) EGT L 14, 18.1.2001, s. 16.(3) Inga konstitutionella krav angivna.


type: wikipedia

text:
1378. aasta
 Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
 Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad
 Aastad: 1373 1374 1375 1376 1377 - 1378 - 1379 1380 1381 1382 1383
 Sündmused maailmas
 ...
 Sündmused Eestis
 ...
 Sündinud
 ...
 Surnud
 27. märts – Gregorius XI, paavst
 29. november – Karl IV, Saksa-Rooma keiser
 1378


text:
Edmond Halley (imię zapisywane także jako Edmund; ur. w Haggerston, Shoreditch koło Londynu, zm. w Greenwich) – angielski astronom i matematyk. Odkrył ruchy własne gwiazd oraz istnienie eliptycznych orbit kometarnych, przepowiadając powrót komety znanej dziś jako kometa Halleya.
 Życiorys
 Syn Edmonda Halleya, bogatego producenta mydła. W 1673 w wieku 17 lat Edmond Halley wstąpił do Queen’s College w Oksfordzie. Do 1678 obserwował niebo nad południową półkulą z Wyspy Świętej Heleny, tworząc rejestr 372 gwiazd. Następnie wrócił do Anglii. Do tego czasu nie dostał jeszcze dyplomu ukończenia uczelni. Ostatecznie na wniosek króla Karola II otrzymał go bez egzaminu końcowego.
 W maju 1679 został wysłany do Gdańska przez Roberta Hooke’a, aby zweryfikować kwestionowane przez członków Towarzystwa Królewskiego (Royal Society) obliczenia położenia gwiazd dokonywane bez przyrządów optycznych przez Jana Heweliusza, skądinąd także członka Towarzystwa. Do lipca razem z gdańskim astronomem weryfikował obliczenia przy pomocy swych instrumentów, m.in. kwadranta z lunetami. Weryfikacja zakończyła się pomyślnie.
 Zainteresowanie problemami grawitacji oraz prawami Keplera odnośnie do ruchów planet skłoniło go do odwiedzenia w sierpniu 1684 Isaaca Newtona, który przedstawił mu swoje nieupublicznione prace wyjaśniające wątpliwości. Halley przekonał Newtona do napisania pracy Philosophiae Naturalis Principia Mathematica (1687), po czym sfinansował jej druk.
 W 1693 na podstawie zestawień narodzin i zgonów sporządzonych przez wrocławskiego pastora Caspara Neumanna opracował wzorzec obliczania składek emerytalnych dla powstających funduszy ubezpieczeniowych. W swej analizie potraktował Wrocław jako miasto wzorcowe – niebędące portem (który odwiedza większa liczba cudzoziemców) i leżące w spokojnym obszarze kontynentu. Według jego wyliczeń pod koniec XVII w. miasto miało mieć ok. 34 tys. mieszkańców, z czego mężczyzn w wieku poborowym, między 18 a 56 lat, 9027. Śmiertelność dzieci wynosiła 45% między 1. a 6. rokiem życia. Na podstawie swoich analiz sformułował także wnioski dla rządzących, sugerując zniechęcanie do bezżenności zarówno przez wysokie podatki, jak i przymus służby wojskowej oraz nawołując władze do wspierania rodzin wielodzietnych, tj. mających powyżej dwojga dzieci. Z kolei pomoc dla biednych polegać miałaby na tworzeniu miejsc pracy, aby ubodzy mieli szansę samodzielnego zarobienia na życie. Zaproponowany przez Halleya sposób wyliczania składek w zależności od wieku w niektórych towarzystwach ubezpieczeniowych przetrwał do końca XVIII w.
 W 1693 zastosował rtęć jako ciecz termometryczną w termometrze. W 1720 objął stanowisko Astronoma Królewskiego.
 Jego wkład w ówczesną naukę był ogromny. Jak pisze Bill Bryson w swojej książce („Krótka historia prawie wszystkiego”): „Edmond Halley (...) w ciągu swej (...) kariery był kapitanem statku, kartografem, profesorem geometrii na University of Oxford, (...), astronomem nadwornym, wynalazcą pełnomorskiego dzwonu nurkowego. Pisał autorytatywne teksty na temat magnetyzmu, prądów morskich i ruchów planet, a także o skutkach używania opium. Opracował koncepcję mapy pogody, (...) zaproponował sposób pomiaru Ziemi oraz jej odległość od słońca (...)”.
 Upamiętnienie
 Aby uhonorować jego dokonania i wkład do astronomii, jego nazwiskiem nazwano krater na Księżycu, krater na Marsie, planetoidę oraz kometę (której wprawdzie nie odkrył, lecz jako pierwszy wysunął przypuszczenie, że kometa zaobserwowana w 1682 jest tym samym ciałem, które wcześniej widziane było w latach 1456, 1531 i 1607).
 Zobacz też
 Teoria pustej Ziemi
 Przypisy
 Linki zewnętrzne
 Halley, Edmond
 Astronomowie królewscy
 Astronomowie XVII wieku
 Brytyjscy astronomowie XVIII wieku
 Brytyjscy matematycy XVIII wieku
 Członkowie Royal Society
 Ludzie związani z Londynem
 Urodzeni w 1656
 Wykładowcy Uniwersytetu Oksfordzkiego
 Zmarli w 1742
 Osoby upamiętnione nazwami kraterów na Księżycu
 Osoby upamiętnione nazwami kraterów na Marsie
 Osoby upamiętnione nazwami komet
 Osoby upamiętnione nazwami planetoid


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 24.4.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 121/53
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 416/2014
 af 23. april 2014
 om åbning og forvaltning af toldkontingenter for import af visse kornarter med oprindelse i Ukraine
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 187, litra a) og c), og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 374/2014 (2) er det bl.a. fastsat, at der skal åbnes toldkontingenter for import af visse kornarter med oprindelse i Ukraine indtil den 31. oktober 2014. De toldkontingenter for de landbrugsprodukter, der er opført i bilag III i nævnte forordning, forvaltes af Kommissionen i henhold til bestemmelserne i artikel 184, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1308/2013.
 (2)
 For at sikre at kornarter med oprindelse i Ukraine kan importeres inden for toldkontingenter under ordnede forhold og uden spekulationshandel, bør det fastsættes, at import sker mod udstedelse af importlicenser. Som følge heraf bør forordning (EF) nr. 1301/2006 (3), (EF) nr. 1342/2003 (4) og (EF) nr. 376/2008 (5) finde anvendelse med forbehold af undtagelsesbestemmelser, der måtte være fastsat i denne forordning.
 (3)
 For at sikre at disse kontingenter forvaltes korrekt, bør der fastsættes frister for indgivelse af ansøgning om importlicens og bestemmelser om, hvilke oplysninger, ansøgningerne og licenserne skal indeholde.
 (4)
 Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1006/2011 (6) er KN-koder for kornarter i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (7) blevet erstattet af nye KN-koder, som afviger fra de koder, der er anført i forordning (EU) nr. 374/2014. De nye KN-koder bør derfor fremgå af bilag I til denne forordning.
 (5)
 Eftersom de kontingenter, der er opført i bilag III til forordning (EU) nr. 374/2014, kun er åbne indtil den 31. oktober 2014, bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt.
 (6)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Åbning og forvaltning af kontingenter
 1. De toldkontingenter for import af visse landbrugsprodukter med oprindelse i Ukraine, der er opført i bilaget til denne forordning, er åbne indtil den 31. oktober 2014.
 2. Toldsatsen ved import under de toldkontingenter, der er omhandlet i stk. 1, fastsættes til 0 EUR pr. ton.
 3. Forordning (EF) nr. 376/2008, (EF) nr. 1301/2006 og (EF) nr. 1342/2003 anvendes, medmindre andet er fastsat i denne forordning.
 Artikel 2
 Ansøgning om og udstedelse af importlicenser
 1. Uanset artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1301/2006 kan en ansøger kun indgive én ansøgning om importlicens pr. løbenummer pr. uge. Hvis en ansøger indgiver mere end én ansøgning, tages ingen af ansøgningerne i betragtning, og sikkerhedsstillelser i forbindelse med indgivelse af ansøgninger inddrages til fordel for den pågældende medlemsstat.
 Ansøgninger om importlicens indgives til medlemsstaternes myndigheder hver uge senest fredag kl. 13.00, Bruxelles-tid. Der kan ikke længere indgives ansøgninger efter fredag den 17. oktober 2014, kl. 13.00, Bruxelles-tid.
 2. I hver ansøgning om importlicens skal angives en mængde i kg uden decimaler, der ikke kan overstige den samlede mængde for det pågældende kontingent.
 3. Importlicenserne udstedes den fjerde arbejdsdag efter den dag, hvor meddelelsen i artikel 4, stk. 1, blev givet.
 4. I ansøgningen om importlicens og importlicensen skal i rubrik 8 være angivet navnet »Ukraine«, og der sættes kryds i »ja«-rubrikken. Licenserne er kun gyldige for produkter med oprindelse i Ukraine.
 Artikel 3
 Importlicensers gyldighed
 Gyldighedsperioden beregnes fra den dag, hvor importlicensen faktisk udstedes, jf. artikel 22, stk. 2, i forordning (EF) nr. 376/2008.
 Gyldighedsperioden for importlicensen er fastsat i artikel 6, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1342/2003. Importlicensernes gyldighedsperiode udløber under alle omstændigheder senest den 31. oktober 2014.
 Artikel 4
 Meddelelser
 1. Senest den første mandag efter den uge, hvor ansøgningerne om importlicens blev indgivet, sender medlemsstaterne senest kl. 18.00, Bruxelles-tid, elektronisk Kommissionen hver ansøgning pr. løbenummer med oplysning om produktets oprindelse og den mængde, der er ansøgt om, herunder også meddelelser om »ingen ansøgninger«.
 2. På dagen for udstedelsen af importlicenserne sender medlemsstaterne Kommissionen elektronisk oplysninger om de samlede mængder, der er udstedt importlicenser for, jf. artikel 11, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1301/2006.
 Artikel 5
 Ikrafttræden
 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. april 2014.
 På Kommissionens vegne
 José Manuel BARROSO
 Formand
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 374/2014 af 16. april 2014 om nedsættelse eller afskaffelse af told på varer med oprindelse i Ukraine (EUT L 118 af 22.4.2014, s. 1).
 (3) Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13).
 (4) Kommissionens forordning (EF) nr. 1342/2003 af 28. juli 2003 om særlige gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser for korn og ris (EUT L 189 af 29.7.2003, s. 12).
 (5) Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 af 23. april 2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (EUT L 114 af 26.4.2008, s. 3).
 (6) Kommissionens forordning (EU) nr. 1006/2011 af 27. september 2011 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 282 af 28.10.2011, s. 1).
 (7) Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EUT L 256 af 7.9.1987, s. 1).
 BILAG
 Varebeskrivelsen har kun vejledende karakter, idet præferenceordningen i dette bilag afgøres i henhold til koderne i den kombinerede nomenklatur, og berører ikke reglerne for fortolkningen af den kombinerede nomenklatur. Hvor der er anvendt ex KN-kode, bestemmes præferenceordningen ved samtidig anvendelse af KN-koden og en tilhørende beskrivelse.
 Løbenummer
 KN-kode
 Varebeskrivelse
 Mængde
 09.4306
 1001 99 (00)
 Spelt, blød hvede og blandsæd af hvede og rug, undtagen til udsæd
 950 000 ton
 1101 00 (15-90)
 Hvedemel af blød hvede og spelt, mel af blandsæd af hvede og rug
 1102 90 (90)
 Mel af korn, undtagen af hvede, rug (også blandet), majs, byg, havre og ris
 1103 11 (90)
 Gryn og groft mel, af blød hvede og spelt
 1103 20 (60)
 Pellets, af hvede
 09.4307
 1003 90 (00)
 Byg, undtagen til udsæd
 250 000 ton
 1102 90 (10)
 Bygmel
 ex 1103 20 (25)
 Pellets, af byg
 09.4308
 1005 90 (00)
 Majs, undtagen til udsæd
 400 000 ton
 1102 20 (10-90)
 Majsmel
 1103 13 (10-90)
 Gryn og groft mel, af majs
 1103 20 (40)
 Pellets, af majs
 1104 23 (40-98)
 Anden bearbejdet majs


type: other

jurisdiction: US

text: b'National Aeronautics and\nSpace Administration\n\nOffice of Inspector General\nWashington, DC 20546-0001\n November 15, 2010\n\nTO: Charles F. Bolden, Jr.\n Administrator\n\n Elizabeth Robinson\n Chief Financial Officer\n\n\nFROM: Paul K. Martin\n Inspector General\n\n\nSUBJECT: Audit of the National Aeronautics and Space Administration\xe2\x80\x99s\n Fiscal Year 2010 Special-Purpose Financial Statements (Report\n No. IG-11-008; Assignment No. A-10-005-03)\n\n\nThe Office of Inspector General contracted with the independent public accounting firm\nErnst & Young LLP (EY) to audit NASA\xe2\x80\x99s special-purpose financial statements in\naccordance with the Government Accountability Office\xe2\x80\x99s Government Auditing\nStandards and the provisions of Office of Management and Budget Bulletin No. 07-04,\n\xe2\x80\x9cAudit Requirements for Federal Financial Statements,\xe2\x80\x9d as amended. EY also reported\non NASA\xe2\x80\x99s consolidated general-purpose financial statements: \xe2\x80\x9cAudit of the National\nAeronautics and Space Administration\xe2\x80\x99s Fiscal Year 2010 Financial Statements\xe2\x80\x9d (Report\nNo. IG-11-006, November 12, 2010).\n\nNASA\xe2\x80\x99s special-purpose financial statements were prepared in accordance with the\nguidance provided in the U.S. Department of the Treasury\xe2\x80\x99s Financial Manual (TFM),\nVolume I, Part 2, Chapter 4700. To assist the Department of the Treasury in preparing\nthe Financial Report of the United States Government, NASA\xe2\x80\x99s general-purpose financial\nstatements were reclassified into a standard format for consolidation with those of other\nFederal agencies. In addition, NASA\xe2\x80\x99s intragovernmental balances were separated and\nreported by Federal agency to facilitate the elimination of agency-to-agency transactions.\n\nThe audit resulted in a qualified opinion on NASA\xe2\x80\x99s FY 2010 special-purpose financial\nstatements due to the valuation of property, plant, and equipment (PP&E) and materials\nin prior years and the possible effects to the current year reclassified statements of net\ncost and changes in net position. A qualified opinion means that except for the effects of\nthe matter to which the qualification relates, the financial statements present fairly, in all\nmaterial respects, the financial position and the results of the entity\xe2\x80\x99s operations in\nconformity with U.S. generally accepted accounting principles. The results of the\nFY 2010 audit were a notable improvement over the FY 2009 audit when the Agency\nreceived a disclaimer of opinion due to continued weaknesses in internal controls over\naccounting for legacy PP&E.\n\x0c 2\n\n\nIn fulfilling our responsibilities, we monitored the progress of the audit, reviewed EY\xe2\x80\x99s\nreport and related documentation, inquired of its representatives, and ensured that EY met\ncontractual requirements. Our review was not intended to enable us to express, and we\ndo not express, an opinion on NASA\xe2\x80\x99s special-purpose financial statements, conclusions\nabout the effectiveness of internal controls over financial reporting, or compliance with\nthe TFM.\n\nEY is responsible for the enclosed report and the conclusions expressed therein. Our\nreview, while still ongoing, disclosed no instances where EY did not comply in all\nmaterial respects with the Government Accountability Office\xe2\x80\x99s Government Auditing\nStandards.\n\nPlease contact us if you have any questions about the enclosed report.\n\nEnclosure\n\x0c E rns t & Young L L P\n 8484 Westpark Drive\n McLean, VA 22102\n\n Tel: 703-747-1000\n www.ey.com\n\n\n\n\n Report of Independent Auditors\n\n\n\nTo the Administrator and the Inspector General\nof the National Aeronautics and Space Administration\n\n\nWe have audited the accompanying reclassified consolidated balance sheet of the National\nAeronautics and Space Administration (NASA) as of September 30, 2010, and the related\nreclassified consolidated statements of net cost and changes in net position for the fiscal year\nthen ended, (hereinafter referred to as the special-purpose financial statements) contained in the\nspecial-purpose closing package of the National Aeronautics and Space Administration (NASA.)\nWe were engaged to audit the reclassified consolidated balance sheet of NASA as of September\n30, 2009, and the related consolidated statements of net cost and changes in net position for the\nfiscal year then ended. These special-purpose financial statements are the responsibility of\nNASA\xe2\x80\x99s management. Our responsibility is to express an opinion on these special-purpose financial\nstatements based on our audits.\n\nExcept as discussed in the fourth paragraph, we conducted our audit in accordance with auditing\nstandards generally accepted in the United States of America; the standards applicable to financial\naudits contained in Government Auditing Standards, issued by the Comptroller General of the United\nStates; and Office of Management and Budget (OMB) Bulletin No. 07-04, Audit Requirements for\nFederal Financial Statements, as amended. Those standards and bulletin require that we plan and\nperform the audit to obtain reasonable assurance about whether the special-purpose financial\nstatements are free of material misstatement. We were not engaged to perform an audit of NASA\xe2\x80\x99s\ninternal control over financial reporting for the special-purpose financial statements. Our audit\nincluded consideration of internal control over financial reporting as a basis for designing audit\nprocedures that are appropriate in the circumstances, but not for the purpose of expressing an\nopinion on the effectiveness of NASA\xe2\x80\x99s internal control over financial reporting for the special-\npurpose financial statements. Accordingly, we express no such opinion. An audit also includes\nexamining, on a test basis, evidence supporting the amounts and disclosures in the special-\npurpose financial statement presentation, assessing the accounting principles used and significant\nestimates made by management, and evaluating the overall special-purpose financial statement\npresentation. We believe that our audit provides a reasonable basis for our opinion.\n\nThe accompanying special-purpose financial statements and accompanying notes contained in\nthe special-purpose closing package have been prepared for the purpose of complying with the\nrequirements of the U.S. Department of the Treasury\xe2\x80\x99s Financial Manual (TFM) Volume I, Part\n2, Chapter 4700 solely for the purpose of providing financial information to the U.S. Department\nof the Treasury and U.S. Government Accountability Office (GAO) to use in preparing and\nauditing the Financial Report of the U.S. Government, and are not intended to be a complete\npresentation of NASA\xe2\x80\x99s financial statements.\n\n\n A member firm of Ernst & Young Global Limited\n\x0cReport of Independent Auditors\nPage 2\n\n\n\nDuring fiscal year 2009, NASA continued its focused efforts to resolve legacy issues identified\nin its financial management processes and systems. Although significant progress had been\nmade, internal controls related to the accounting for property, plant and equipment (PP&E) and\noperating materials and supplies (OM&S) were determined to be ineffective in fiscal year 2009.\nAs a result of these deficiencies in internal control, we were unable to obtain sufficient\ncompetent evidential support for the amounts presented in the consolidated balance sheet as of\nSeptember 30, 2009 and the related consolidated statements of net cost and changes in net\nposition and the combined statements of budgetary resources for the fiscal year then ended.\nFurthermore, these scope limitations affected our ability to audit the following amounts in the\naccompanying fiscal year 2010 consolidated statements of net costs and changes in net position:\n(i) the beginning balance of cumulative results of operations; (ii) the cumulative effect of a\nchange in accounting principle for OM&S at October 1, 2009; and (iii) depreciation, PP&E and\nOM&S related amounts arising from fiscal year 2009 and prior activity which enter into the\ndetermination of amounts included in the net cost of operations for fiscal year 2010.\n\nBecause of the matters discussed in the preceding paragraph, the scope of our work was not\nsufficient to enable us to express, and we do not express, an opinion on the reclassified\nconsolidated balance sheet as of September 30, 2009, and the related reclassified consolidated\nstatements of net cost and changes in net position for the fiscal year then ended contained in the\nspecial purpose closing package of NASA.\n\nIn our opinion, the fiscal year 2010 special purpose financial statements, referred to above\npresent fairly, in all material respects, the financial position of NASA as of September 30, 2010,\nand except for the effects of such adjustments, if any, on the consolidated net cost of operations\nand consolidated changes in net position of the matters described above in the fourth paragraph\nrelated to PP&E and OM&S balances, its consolidated net cost and consolidated changes in net\nposition for the year ended September 30, 2010, in conformity with accounting principles\ngenerally accepted in the United States and the presentation pursuant to the requirements of the\nTFM Chapter 4700.\n\nAs discussed in Note 5 to the reclassified financial statements, NASA has elected to change its\nmethod of accounting for OM&S from the consumption method to the purchases method as\nallowed under Statement of Federal Financial Accounting Standards No. 3, Accounting for\nInventory and Related Property as of October 1, 2009.\n\nThe information included in the Other Data is presented for the purpose of additional analysis\nand is not a required part of the special-purpose financial statements, but is supplementary\ninformation required by the TFM Chapter 4700. We have applied certain limited procedures,\nwhich consisted principally of inquiries of management regarding methodology and presentation\nof this information. We also reviewed such information for consistency with the related\ninformation presented in NASA\xe2\x80\x99s financial statements. However, we did not audit this\ninformation, and accordingly, we express no opinion on it.\n\n\n\n A member firm of Ernst & Young Global Limited\n\x0cReport of Independent Auditors\nPage 3\n\n\n\nIn accordance with Government Auditing Standards and OMB Bulletin No. 07-04, as amended,\nwe have also issued reports dated November 15, 2010, on our consideration of NASA\xe2\x80\x99s internal\ncontrol over financial reporting and on our tests of its compliance with certain provisions of laws\nand regulations and other matters. The purpose of those reports is to describe the scope of our\ntesting of internal control over financial reporting and compliance and the results of that testing\nand not to provide an opinion on the internal control over financial reporting or on compliance.\nThose reports are an integral part of an audit of principal financial statements performed in\naccordance with Government Auditing Standards and OMB Bulletin No. 07-04, as amended, and\nshould be considered in assessing the results of our audit.\n\nIn planning and performing our work on the special-purpose financial statements, we also\nconsidered NASA\xe2\x80\x99s internal control over the financial reporting process for the special-purpose\nfinancial statements and compliance with the TFM Chapter 4700. NASA\xe2\x80\x99s management is\nresponsible for establishing and maintaining internal control over financial reporting, including\nOther Data, and for complying with laws and regulations, including compliance with the TFM\nChapter 4700 requirements.\n\nOur consideration of internal control over financial reporting was for the limited purpose\ndescribed in the preceding paragraph and was not designed to identify all deficiencies in internal\ncontrol that might be significant deficiencies or material weaknesses and therefore, there can be\nno assurance that all deficiencies, significant deficiencies, or material weaknesses have been\nidentified. A deficiency in internal control exists when the design or operation of a control does\nnot allow management or employees, in the normal course of performing their assigned\nfunctions, to prevent, or detect and correct misstatements on a timely basis. A material weakness\nis a deficiency, or a combination of deficiencies, in internal control such that there is a\nreasonable possibility that a material misstatement of the entity\xe2\x80\x99s financial statements will not be\nprevented, or detected and corrected on a timely basis. A significant deficiency is a deficiency or\na combination of deficiencies in internal control that is less severe than a material weakness, yet\nimportant enough to merit attention by those charged with governance.\n\nWe found no material weaknesses in internal control over the financial reporting process for the\nspecial-purpose financial statements, and our tests of compliance with the TFM Chapter 4700\nrequirements disclosed no instances of noncompliance that are required to be reported under\nGovernment Auditing Standards and OMB Bulletin No. 07-04, as amended. However, providing\nopinions on internal control over the financial reporting process for the special-purpose financial\nstatements or on compliance with the TFM Chapter 4700 requirements were not objectives of\nour audit of the special-purpose financial statements and, accordingly, we do not express such\nopinions.\n\n\n\n\n A member firm of Ernst & Young Global Limited\n\x0cReport of Independent Auditors\nPage 4\n\n\n\nThis report is intended solely for the information and use of NASA, the U.S. Department of the\nTreasury, the OMB and the GAO in connection with the preparation and audit of the Financial\nReport of the U.S. Government and is not intended to be and should not be used by anyone other\nthan these specified parties.\n\n\n\n\nNovember 15, 2010\nMcLean, VA\n\n\n\n\n A member firm of Ernst & Young Global Limited\n\x0c'


type: contracts

text:
30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/3
 Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vaheline
 KALANDUSSEKTORI PARTNERLUSLEPING
 EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus” ja
 Cabo Verde Vabariik, edaspidi “Cabo Verde”,
 edaspidi “lepinguosalised”,
 VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid ühenduse ja Cabo Verde vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning
 nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada,
 VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu vastutustundlikumalt kasutada,
 ARVESTADES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni,
 TUNNUSTADES asjaolu, et Cabo Verde suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuulub kuni 200 meremiilini ulatuv
 vöönd alates Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis määratud lähtejoontest,
 OTSUSTADES kohaldada Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni, edaspidi “ICCAT”, tehtud otsuseid ja soovitusi,
 OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kehtestatud põhi-
 mõtete olulisusest,
 OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere
 elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine,
 OLLES VEENDUNUD, et kõnealune koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja
 meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,
 OLLES OTSUSTANUD algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoogi Cabo Verde valitsuse kinnitatud kalandus-
 poliitika üle, selleks et määrata asjaomased vahendid selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning kaasata sellesse
 protsessi majandusettevõtjad ja kodanikuühiskond,
 SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalapüüki Cabo Verde vetes ning
 samuti need, mis käsitlevad ühenduse antavat toetust vastutustundliku kalapüügi kehtestamiseks nimetatud vetes,
 OLLES VEENDUNUD vajaduses teha tihedamat majanduslikku koostööd kalandustööstuses ja sellega seotud valdkondades,
 luues ja arendades selleks ühisettevõtteid, mis hõlmavad mõlema lepinguosalise ettevõtteid,
 ---pagebreak--- L 414/4 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 Artikkel 1 g) ühiskomitee – komitee, mis koosneb ühenduse ja Cabo Verde
 esindajatest, kelle ülesanded on esitatud käesoleva lepingu artik-
 Sisu lis 9;
 Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja kord,
 millega reguleeritakse:
 h) ümberlaadimine – püügisaagi osaline või täielik ümberpaigu-
 tamine sadamas või merel ühelt kalapüügilaevalt teisele kalapüü-
 — majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostööd kalandussek- gilaevale;
 toris, et rakendada kalavarude kaitse ja jätkusuutliku kasuta-
 mise eesmärgil Cabo Verde vetes vastutustundlikku kala-
 püüki ning arendada Cabo Verde kalandussektorit;
 i) laevaomanik – püügilaeva eest õiguslikult vastutav, seda juhtiv
 ja kontrolliv mis tahes isik;
 — tingimusi, mis määravad ühenduse kalalaevade juurdepääsu
 Cabo Verde vetele;
 j) AKV meremees – mis tahes meremees, kes pärineb mitte-
 Euroopa riigist, mis on liitunud Cotonou lepinguga. Selles
 tähenduses on Cabo Verde meremeeste näol tegemist AKV
 — kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Cabo meremeestega.
 Verde vetes, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgi-
 mine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete
 tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja regu-
 leerimata kalapüügiga; Artikkel 3
 Käesoleva lepingu täitmisega seonduvad põhimõtted ja
 eesmärgid
 — äriühingute koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest
 huvidest lähtudes kalandussektori majandustegevust ja 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Cabo Verde vetes
 sellega seotud tegevusi. vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes FAO konverentsil vastu
 võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõ-
 tetest ja kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mitte-
 Artikkel 2 diskrimineerimise põhimõttest.
 Mõisted
 Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: 2. Lepinguosalised teevad koostööd Cabo Verde valitsuse
 kinnitatud sektorisisese kalanduspoliitika üle järelevalve tagami-
 seks ning algatavad vajalike reformide arutamiseks poliitilise
 dialoogi. Lepinguosalised kohustuvad enne kõnealuse valdkonna
 a) Cabo Verde ametiasutused – Cabo Verde valitsus; meetmete vastuvõtmist teineteisega konsulteerima.
 b) ühenduse ametiasutused – Euroopa Komisjon;
 3. Lepinguosalised teevad koostööd ka käesoleva lepingu
 alusel rakendatud meetmete, programmide ja tegevuste hinda-
 mistel. Nende hindamiste tulemusi analüüsib artikli 9 alusel
 c) Cabo Verde veed – veed, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad moodustatav ühiskomisjon.
 Cabo Verde õiguste või jurisdiktsiooni alla;
 4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut
 d) kalalaev – mis tahes laev, mis on varustatud seadmestikuga rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea
 mere elusvarude kaubanduslikuks kasutamiseks; valitsemistava põhimõtetega, võttes arvesse kalavarude olukorda.
 e) ühenduse laev – ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühen-
 duses registreeritud kalalaev; 5. Cabo Verde ja/või AKV meremeeste töötamist ühenduse
 laevadel reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö
 põhimõtete ja -õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse täieõi-
 guslikult asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste
 f) ühisettevõte – äriühing, mille on Cabo Verdel kalapüügiks või suhtes. Eeskätt on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbi-
 lepinguosaliste sellega seotud tegevusteks asutanud laevaoma- rääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutse-
 nikud või ettevõtted; alaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/5
 Artikkel 4 2. Laevale püügilitsentsi saamise kord, kohaldatavad tasud ja
 laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks
 Teaduskoostöö protokolli lisas.
 1. Lepinguperioodi jooksul püüavad ühendus ja Cabo Verde
 jälgida kalavarude seisundi arengut Cabo Verde kalastusvööndis.
 Artikkel 7
 Rahaline toetus
 2. Lepinguosalised peavad Rahvusvahelise Atlandi Tuuni-
 kaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning 1. Ühendus annab Cabo Verdele rahalist toetust vastavalt
 parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel vajaduse protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus
 korral teaduskohtumise järgselt üksteisega lepingu artikliga 9 määratakse kindlaks järgmise kahe osateguri alusel:
 ettenähtud ühiskomisjonis nõu. Cabo Verde võib ühendusega
 kokkuleppel võtta meetmeid, et tagada ühenduse laevade püügi-
 tegevusega seoses kalavarude säästev majandamine.
 a) ühenduse laevade ligipääs Cabo Verde kalastusvööndile ja
 3. Lepinguosalised kohustuvad pidama otseselt ja pädevate
 rahvusvaheliste organisatsioonide vahendusel nõu, et tagada b) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edenda-
 Atlandi ookeani bioloogiliste ressursside haldamine ja säilimine miseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Cabo Verde
 ning teha koostööd nende ülesannetega seotud teadusuuringute vetes.
 alal.
 2. Eelmises lõikes nimetatud rahalise toetuse osa määratakse
 Artikkel 5
 kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste
 Ühenduse laevade ligipääs kalastusvööndile Cabo Verde vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmär-
 vetes kidega, mida tahetakse saavutada Cabo Verde sektorisisese
 kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle elluviimiseks läbi-
 1. Cabo Verde kohustub andma ühenduse laevadele oma viidavatele ühe- ja mitmeaastastele kavadele.
 kalastusvööndis püügiloa kooskõlas käesoleva lepingu ning
 selle protokolli ja lisaga.
 3. Ühenduse antav rahaline toetus makstakse iga aasta välja
 vastavalt protokollis sätestatud korrale, võttes arvesse käesoleva
 2. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalandustegevus toimub lepingu ja protokolli sätteid, millega nähakse ette toetussumma
 vastavalt Cabo Verdes kehtivatele seadustele ja eeskirjadele. Cabo võimalik muutmine järgmistel juhtudel:
 Verde ametiasutused teatavad komisjonile kõikidest nimetatud
 õigusaktide muudatustest, samuti ka mis tahes muudest õigus-
 aktide muudatustest, mis võivad mõjutada kalandust reguleeri-
 vaid õigusnorme. a) erakorralised sündmused, mille korral ei ole tegemist loodus-
 jõudude mõjuga ning mis takistavad kalapüüki Cabo Verde
 vetes;
 3. Cabo Verde vastutab protokolliga ette nähtud kalapüügi
 kontrollimist käsitlevate sätete tõhusa kohaldamise eest. Ühen-
 duse laevad teevad Cabo Verde ametiasutustega koostööd nende b) püügivõimaluste vähendamine ühenduse laevadele vastasti-
 kontrollide läbiviimiseks. kusel kokkuleppega, mille põhjuseks on asjaomaste kalava-
 rude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate
 teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada,
 et tagada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine;
 4. Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed
 eesmärgiga tagada, et tema laevad järgiksid käesoleva lepingu
 sätteid ning õigusakte, mis käsitlevad kalapüüki Cabo Verde
 jurisdiktsiooni all olevates vetes.
 c) püügivõimaluste suurendamine ühenduste laevadele, kui pari-
 mate olemasolevate teadusalaste nõuannete kohaselt kalava-
 rude seisukord seda võimaldab;
 Artikkel 6
 Litsentsid
 d) Cabo Verde kalanduspoliitika elluviimiseks antava ühenduse
 1. Ühenduse laevad võivad Cabo Verde kalastusvööndis rahalise toetuse andmise tingimuste ümberhindamine, kui
 kalastada vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste
 väljastatud püügilitsents. kavade tulemused selleks alust annavad;
 ---pagebreak--- L 414/6 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 e) käesoleva lepingu lõpetamine artikli 12 kohaselt; c) tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldami-
 sega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina;
 f) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt artik-
 lile 13. d) vajaduse korral kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulene-
 valt rahalise toetuse muutmine;
 Artikkel 8
 e) mis tahes muud ülesanded, mis lepinguosalised määravad
 Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö kindlaks vastastikusel kokkuleppel.
 edendamine
 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehni-
 kakoostööd kalandussektoris ja seonduvates sektorites. Lepin-
 2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldu-
 guosalised peavad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate
 misi ühenduses ja Cabo Verdel ning kohtumise eesistujaks on
 eri meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu.
 kohtumist võõrustav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise
 taotlusel peab komitee erikoosolekuid.
 2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahen-
 dite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast Artikkel 10
 teabevahetust.
 Geograafiline kohaldamisala
 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriu-
 mide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamisle-
 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepin- pingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt
 guosaliste territooriumidel asuvate ettevõtete sidemete laienda- poolt Cabo Verde territooriumi suhtes.
 miseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõt-
 luse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist.
 Artikkel 11
 4. Lepinguosalised kohustuvad koostama Cabo Verde ja Lepingu kestus
 ühenduse ettevõtjate tegevuskava, mille eesmärgiks on välja
 arendada ühenduse laevade kohapealse lossimise võimalused. Käesolevat lepingut kohaldatakse viie aasta jooksul alates selle
 jõustumiskuupäevast; seejärel saab seda täiendavalt pikendada
 viie aasta kaupa, kui lepingut ei lõpetata kooskõlas artikliga 12.
 5. Lepinguosalised kannustavad asutama eelkõige vastastiku-
 seid huve teenivaid ühisettevõtteid, kooskõlas kehtivate Cabo
 Verde õigusaktidega ja ühenduse õigusaktidega. Artikkel 12
 Lepingu lõpetamine
 1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada
 Artikkel 9 tõsiste asjaolude korral, nagu asjaomaste varude vähenemine,
 ühenduse laevadele tagatud kalapüügivõimaluste väiksema kasu-
 Ühiskomitee tamise kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste
 võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teata-
 1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse mata jäetud kalapüügi ennetamisega.
 ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid:
 2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele
 a) lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti kirjalikult oma kavatsusest lepingust taganeda vähemalt kuus
 artikli 7 lõikes 2 viidatud ühe- ja mitmeaastaste kavade koos- kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku
 tamine ning nende elluviimise hindamine; möödumist.
 b) vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust 3. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse
 huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks; lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone.
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/7
 4. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse lepingu Artikkel 15
 lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhi-
 mõttel. Riiklike õigusaktide kohaldamine
 Ühenduse laevad teostavad Cabo Verde vetes kalapüüki koos-
 kõlas Cabo Verde riiklike õigusaktidega kui lepingus, käesolevas
 Artikkel 13 protokollis koos lisaga või selle liidetes ei ole teisiti ette nähtud.
 Lepingu peatamine
 Artikkel 16
 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi
 lepinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes Kehtetuks tunnistamine
 esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab
 asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama Käesoleva lepinguga tunnistatakse alates käesoleva lepingu jõus-
 vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. tumiskuupäevast kehtetuks ja asendatakse Euroopa Majandus-
 Kõnealuse teatise saamisel alustavad lepinguosalised konsultat- ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vaheline Cabo Verde ranni-
 sioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. kuvete kalanduskokkulepe, mis jõustus 24. juulil 1990. aastal.
 Artikkel 17
 2. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proport-
 sionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise Jõustumine
 kestusele.
 Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris eesti,
 hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta,
 Artikkel 14 poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni,
 soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid
 Protokoll ja lisa on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised
 teatavad üksteisele sel eesmärgil vajalike menetluste lõpuleviimi-
 Protokoll ja lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad. sest.
 ---pagebreak--- L 414/8 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 PROTOKOLL,
 millega määratakse kindlaks Euroopa majandusühenduse ja Cabo Verde vabariigi vahelises Cabo
 Verde rannikuvetes kalastamise partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline
 toetus ajavahemikuks 1. septembrist 2006 kuni 31. augustini 2011
 Artikkel 1 4. Kui ühenduse laevad ületavad neile Cabo Verde vetes
 kehtestatud püügikoguse, mis on 5 000 tonni aastas, suurenda-
 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused takse 325 000 EUR suurust rahalist toetust 65 EUR võrra iga
 püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei
 1. Lepingu artiklis 5 nimetatud kalapüügivõimalused kuueks tohi siiski ületada lõikes 1 osutatud summat kahekordselt
 aastaks alates 1. septembrist 2006 on järgmised. (650 000 EUR). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele
 aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle
 Siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.
 Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni lisas 1):
 — tuunikülmutusseinerid – 25 laeva,
 5. Rahalise toetuse esimese aasta osamakse tasutakse hilje-
 malt 30. novembril 2006 ja 30. juunil 2007., 2008., 2009.
 — ritvõngedega tuunipüügilaevad – 11 laeva, ja 2010. aastal.
 — triivõngejadaga kalapüügilaevad – 48 laeva.
 6. Rahalise toetuse kasutamine on artiklis 6 toodud tingi-
 mustel Cabo Verde ametiasutuste ainupädevuses.
 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5
 kohaselt.
 7. Rahalise toetuse osamakse makstakse Cabo Verde ametia-
 sutuste määratud rahandusasutuses avatud riigikassa arveldusar-
 vele.
 3. Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad
 võivad Cabo Verde kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel,
 et neile on käesoleva protokolli raames ja selle lisas toodud
 tingimustel väljastatud püügilitsents.
 Artikkel 3
 Koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas –
 teaduskohtumine
 Artikkel 2
 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Cabo Verde vetes
 Rahaline toetus – maksekord vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes FAO konverentsil vastu
 võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõ-
 1. Lepingu artiklis 7 ette nähtud rahaline toetus hõlmab arti- tetest ja kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mitte-
 klis 1 osutatud ajavahemikku, toetuse selle osa suuruseks on diskrimineerimise põhimõttest.
 325 000 EUR aastas, mis vastab võrdlusalusele 5 000 tonni
 aastas, ja erisummast, mille suuruseks on 60 000 EUR aastas
 ja mis on määratud Cabo Verde kalandussektori sektorisisese
 poliitika raames tehtud algatuste elluviimiseks. See erisumma
 on lepingu artiklis 7 ette nähtud rahalise toetuse lahutamatuks 2. Protokolli kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ja Cabo
 osaks. Verde jälgida kalavarude seisundi arengut Cabo Verde kalastus-
 vööndis.
 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4, 5 ja
 7 toodud tingimustel. 3. Vastavalt lepingu artiklile 4 peavad lepinguosalised
 Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovi-
 tuste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusa-
 laste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt
 üksteisega lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitees nõu.
 3. Ühenduse poolt käesoleva protokolli kohaldamise ajal Cabo Verde võib ühendusega kokkuleppel võtta meetmeid, et
 makstava lõikes 1 osutatud rahalise toetuse suurus on tagada ühenduse laevade püügitegevusega seoses kalavarude
 385 000 EUR aastas. säästev majandamine.
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/9
 Artikkel 4 kokkuleppega kindlaks määratud. Eksperimentaalpüügi lube
 väljastatakse kestusega maksimaalselt kuni kuus kuud.
 Kalapüügivõimaluste vabatahtlik läbivaatamine
 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel
 kokkuleppel suurendada tingimusel, et artikli 3 lõikes 3 nime-
 tatud teaduskohtumise arvamuse kohaselt ei kahjusta see
 suurendamine Cabo Verde ressursside säästlikku kasutamist. Kui lepinguosalised leiavad, et eksperimentaalpüügi hooaeg on
 Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist andnud positiivseid tulemusi, võib Cabo Verde valitsus kehtes-
 toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis. Euroopa Ühenduse tada kuni käesoleva protokolli kehtivusaja lõpuni ühenduse
 makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi siiski olla suurem laevadele uued püügivõimalused. Sel juhul suurendatakse proto-
 kui artikli 2 lõikes 1 näidatud summa kahekordne väärtus – kui kolli artikli 2 lõikes 1 ette nähtud rahalist toetust.
 ühenduse laevade püügikogused ületavad kahekordsele aastasele
 kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära
 ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.
 Artikkel 6
 Rahalise toetuse peatamine ja uus läbivaatamine vääramatu
 jõu korral
 2. Kui lepinguosalised lepivad kokku artiklis 1 toodud kala-
 püügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust 1. Erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest
 proportsionaalselt ja pro rata temporis. tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Cabo Verde
 majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada kahe kuu
 jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole
 nõudel artikli 2 lõikes 1 ette nähtud rahalise toetuse maksmise,
 tingimusel et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkel
 välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad.
 3. Kalapüügivõimaluste jaotamine eri laevakategooriate vahel
 võib samuti toimuda kahepoolse kokkuleppe alusel, tingimusel
 et järgitakse artiklis 3 osutatud teaduskohtumise võimalikke
 soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine
 mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on
 vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles 2. Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui
 kokku. lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalandus-
 tegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja
 olukord võimaldab tavapärast kalapüüki jätkata.
 Artikkel 5
 Uued kalapüügivõimalused 3. Ühenduse laevadele artiklis 6 toodud tingimustel antud
 litsentside kehtivusaega pikendatakse ajavahemiku võrra, millal
 1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest kalandustegevus oli peatatud.
 kui artiklis 1 osutatud, peavad lepinguosalised selles osas enne
 Cabo Verde ametiasutuste poolt võimaliku vastava loa väljasta-
 mist nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kala-
 püügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajadusel
 protokolli ja selle lisasse muudatusi.
 Artikkel 7
 Cabo Verde vetes vastutustundliku kalapüügi teostamise
 toetus
 1. Käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalisest toetu-
 2. Lepinguosalised peaksid julgustama tegelema eksperimen- sest kaheksakümmend protsenti (80 %) on igal aastal suunatud
 taalse kalapüügiga, eelkõige Cabo Verde vetes elunevate süva- Cabo Verde valitsuse kinnitatud kalandussektori sisese poliitika
 mereliikide osas. Sel eesmärgil ja ühe poole ettepanekul peavad raames teostatava jätkusuutliku ja vastutustundliku kalapüügi
 lepinguosalised nõu ja määravad igal konkreetsel juhul kindlaks propageerimise algatuste toetamiseks.
 asjaomased liigid, püügitingimused ja muud vajalikud iseloomu-
 likud tingimused.
 Vastava summa haldamise aluseks Cabo Verde poolt on lepin-
 guosaliste poolt ühisel kokkuleppel määratud eesmärkide täit-
 Lepinguosalised teostavad eksperimentaalset kalapüüki vastavalt mine ja sellega seotud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade
 parameetritele, mis on lepinguosaliste vahel vajadusel haldus- koostamine.
 ---pagebreak--- L 414/10 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 2. Eespool osutatud lõike 1 sätete elluviimiseks lepivad lepin- 2. Ilma et see piiraks artikli 9 sätteid, võib protokolli kohal-
 guosalised lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees kohe damise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosalisi
 pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolm kuud pärast vastandav erimeelsus on tõsine ja lõike 1 kohaselt kokku
 käesoleva protokolli jõustumist kokku mitmeaastases sektorisi- kutsutud ühiskomisjoni nõupidamisel vastastikust kokkulepet
 seses programmis ja selle rakenduseeskirjades, sealhulgas järg- ei saavutatud.
 mises:
 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepin-
 a) aastased ja mitmeaastased suunised, mille alusel ülaltoodud guosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud
 lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse protsendimäära ja selle enne taotletavat peatamise kuupäeva.
 toetusega seotud erisummasid 2007. aastal käivitatud
 algatuste jaoks kasutatakse;
 4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguo-
 salised neid lahutavale erimeelsusele kokkuleppelise lahenduse
 b) aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada leidmiseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse proto-
 vastavalt tähtajale säästlikku ja vastutustundlikku kalapüüki kolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsio-
 ning arvestada Cabo Verde riikliku kalanduspoliitika priori- naalselt ja pro rata temporis ajavahemiku võrra, millal protokoll
 teetide või muude poliitiliste suundadega, millel on seos oli peatatud.
 säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või
 mis seda mõjutavad;
 Artikkel 9
 c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta Protokolli kohaldamise peatamine maksete
 lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. mittesooritamise tõttu
 Kui ühendus ei soorita artiklis 2 ette nähtud makseid, võib
 artikli 6 sätteid arvesse võttes peatada käesoleva protokolli
 3. Mis tahes mitmeaastase sektorisisese programmi kohaldamise järgmistel tingimustel:
 muudatusettepanek või erisummade kasutamine 2007. aasta
 algatuste jaoks peab ühiskomitees saama mõlema poole heaks-
 kiidu.
 a) pädevad Cabo Verde ametiasutused saadavad Euroopa
 Komisjonile teate makse mittelaekumise kohta. Komisjon
 viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja sooritab vajadusel
 4. Igal aastal otsustab Cabo Verde, kui suur summa lõikes 1 makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast teate kättesaa-
 nimetatud rahalisest toetusest on vajalik mitmeaastase mise kuupäeva;
 programmi elluviimiseks. Esimesel protokolli jõustumise aastal
 tuleb selle summa suurus ühendusele teatada mitmeaastasele
 sektorisisesele programmile heakskiidu saamisel ühiskomitee
 poolt. Iga järgneva aasta eraldis tuleb Cabo Verde poolt ühen-
 dusele edastada hiljemalt eelneva protokolliaasta 1. maiks. b) kui pädevad Cabo Verde ametiasutused pole käesoleva proto-
 kolli artikli 2 lõikes 5 ette nähtud ajavahemiku jooksul
 makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta
 saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest
 teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni;
 5. Kui iga-aastane hinnang tegevuse tulemustele mitmeaas-
 tase sektorisisese programmi elluviimisel seda nõuab, võib
 Euroopa Ühendus nõuda käesoleva protokolli artikli 2 lõikes
 1 nimetatud rahalise toetuse ümberjaotamist, kohandades
 programmi elluviimiseks kasutatud summad nende tulemustega. c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse
 on sooritatud.
 Artikkel 8
 Artikkel 10
 Erimeelsused – protokolli kohaldamise peatamine
 Riiklike õigusaktide kohaldamine
 1. Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohal-
 damisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguo- Ühenduse laevad teostavad Cabo Verde vetes kalapüüki koos-
 salised nõu lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis, mis kõlas Cabo Verde riiklike õigusaktidega, kui lepingus, käesolevas
 kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt. protokollis koos lisaga või selle liidetes ei ole teisiti ette nähtud.
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/11
 Artikkel 11 Artikkel 13
 Läbivaatamisklausel Jõustumine
 Lepinguosalised võivad protokolli, selle lisa ja liidete sätted 1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil
 uuesti läbi vaadata, et teha neisse vajaduse korral muudatusi, lepinguosalised teatavad üksteisele sel eesmärgil vajalike menet-
 kui pool nende kohaldamise ajast on möödunud. luste lõpuleviimisest.
 Artikkel 12
 Kehtetuks tunnistamine
 Euroopa Majandusühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise
 Cabo Verde rannikuvete kalanduskokkuleppe lisa tunnistatakse 2. Protokolli ja selle lisa kohaldatakse alates 1. septembrist
 kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga. 2006. aastast.
 ---pagebreak--- L 414/12 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 LISA
 ÜHENDUSE LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED CABO VERDE KALASTUSVÖÖNDIS
 I PEATÜKK
 LITSENTSIDE TAOTLEMISE JA VÄLJASTAMISE KORD
 1. jagu
 Litsentside väljastamine
 1. Kalapüügilitsents Cabo Verde kalastusvööndis kalastamiseks antakse ainult abikõlblikele laevadele protokolli alusel,
 milles määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde vahelise kokkuleppega ette nähtud püügivõimalused ja
 rahaline toetus, mis on seotud kalapüügiga Cabo Verde territoriaalvetes ajavahemikul 1. septembrist 2006 kuni 31.
 augustini 2011.
 2. Laev on abikõlblik juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud kalapüügikeeldu Cabo
 Verdel. Kõnealustel isikutel ei tohi olla vastuolusid Cabo Verde seadustega, st nad peavad olema täitnud kõik
 varasematest Cabo Verde ja ühenduse vahelistest kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused.
 3. Iga ühenduse laeva, mis kalapüügilitsentsi taotleb, võib esindada Cabo Verdel asuv volitatud esindaja. Esindaja nimi ja
 aadress peavad sel juhul olema märgitud litsentsitaotluses. Seejuures peab kõikidel laevadel, mis taotlevad kalapüü-
 gilitsentsi ja mille puhul nähakse ette ümberlaadimist või lossimist mõnes Cabo Verde sadamas, olema Cabo Verdes
 elav volitatud esindaja.
 4. Pädevad ühenduse ametiasutused esitavad kalandusega tegelevale Cabo Verde ministeeriumile litsentsitaotluse iga
 laeva kohta, mis soovib kokkuleppe raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt 15 päeva enne litsentsi soovitud
 alguskuupäeva.
 5. Taotlused esitatakse kalandusega tegelevale Cabo Verde ministeeriumile vormidel, mille näidised on antud 1. liites.
 6. Litsentsitaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid:
 — tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud;
 — esimese taotluse korral selle protokolli alusel, värvifoto külgvaates laevast tema praeguses seisukorras. Selle foto
 minimaalsed mõõtmed on 15 cm × 10 cm;
 — mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevalii-
 kide kohta.
 7. Litsentsitasu makstakse Cabo Verde ametiasutuste poolt protokolli artikli 2 lõikes 6 osutatud pangakontole.
 8. Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse. Seejuures ei hõlma litsentsitasu sadamamakse, lossimismakse
 ja teenustasusid.
 9. Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Ühenduste Komisjoni Cabo
 Verdel asuva delegatsiooni vahendusel 15 päeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 6 osutatud dokumentide
 laekumisest kalandusega tegelevale Cabo Verde ministeeriumile.
 10. Kui Euroopa Komisjoni delegatsioon on litsentsi allkirjastamise hetkel suletud, saadetakse litsents otse laevaomaniku
 esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile.
 11. Litsents antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/13
 12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva litsentsi siiski asendada mõnele muule sama
 kategooria laevale antava uue litsentsiga ning viimase eest ei pea litsentsitasu maksma. Sel juhul võetakse püügiko-
 guste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarseid püügi-
 koguseid.
 13. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni
 vahendusel kalandusega tegelevale Cabo Verde ministeeriumile.
 14. Uus litsents jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud litsentsi kalandusega tegelevale Cabo Verde minis-
 teeriumile. Euroopa Komisjoni Cabo Verdel asuvat delegatsiooni tuleb litsentsi asendamisest teavitada.
 15. Litsents peab alati olema laeva pardal. Seejuures kantakse pärast seda, kui Euroopa Komisjoni poolt Cabo Verde
 ametiasutustele makstud ettemakse kohta on teatis esitatud, laev nende laevade nimistusse, millel on lubatud kala
 püüda ning sellest teavitatakse Cabo Verde ametiasutusi, kelle ülesandeks on kalandustegevuse kontrollimine. Kuni
 tegeliku litsentsi kättesaamiseni võib faksi teel saada koopia nimetatud nimistust, seda koopiat tuleb hoida laeva
 pardal.
 2. jagu
 Litsentse reguleerivad tingimused – litsentsitasud ja ettemaksed
 1. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab pikendada.
 2. Litsentsitasu on 35 EUR iga Cabo Verde kalastusvööndis püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja triivõnge-
 jadaga püügilaevade puhul ja 25 EUR iga Cabo Verde kalandusvööndis püütud kalatonni kohta ritvõngedega
 tuunipüügilaevade puhul.
 3. Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui pädevatele riiklikele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud
 summad:
 — 3 950 EUR iga tuunipüügiseineri kohta (sellest 100 EUR on ette nähtud vaatlejate programmi rahastamiseks), mis
 vastab litsentsitasule 110 tonni siirdekalade ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas;
 — 2 900 EUR iga triivõngejadaga püügilaeva kohta (sellest 100 EUR on ette nähtud vaatlejate programmi rahasta-
 miseks), mis vastab litsentsitasule 80 tonnile siirdekalade liikide ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas;
 — 500 EUR iga ritvõngedega tuunipüügilaeva kohta (sellest 100 EUR on ette nähtud vaatlejate programmi rahas-
 tamiseks), mis vastab litsentsitasule 16 tonni siirdekalade liikide ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas.
 4. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse
 hiljemalt n + 1 aasta 31. juuliks, see arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel ning püügiand-
 mete kinnitamisel liikmesriikides kontrolliks pädevate teadusasutuste poolt, nagu näiteks instituudid Institut de
 recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Investigação das Pescas e do
 Mar (IPIMAR) ja Cabo Verde l'Instituto Nacional de Desenvolvimento das Pescas (INDP), ning see toimub Euroopa
 Komisjoni delegatsiooni vahendusel.
 5. Nimetatud lõplik arvestus edastatakse kontrollimiseks ja kinnitamiseks samaaegselt Cabo Verde kalanduse eest vastu-
 tavale ministeeriumile ja laevaomanikele. Cabo Verde ametiasutused võivad nõuetekohaselt põhjendatud seisukoha
 alusel kuni 30 päeva jooksul alates ülekandest arvestuse vaidlustada. Eriarvamuste korral pöördutakse ühiskomisjoni
 poole. Kui ettenähtud ajavahemiku jooksul ei esitata ühtegi vastuväidet, loetakse arvestus kinnitatuks.
 6. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad Cabo Verde pädevatele ametiasutustele hiljemalt
 järgneva aasta 30. septembriks pangakontole, mis on ära toodud käesoleva peatüki 1. jao lõikes 7.
 7. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 3 nimetatud ettemakse, summade vahet laeva-
 omanikule siiski tagasi ei maksta.
 ---pagebreak--- L 414/14 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 II PEATÜKK
 KALASTUSVÖÖNDID
 1. Ühenduse laevad võivad kala püüda järgmistes vööndites:
 — kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest.
 III PEATÜKK
 PÜÜGIARUANDED
 1. Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva püügireisi kestuse all:
 — ajavahemikku laeva Cabo Verde kalastusvööndisse sisenemisest kuni sellest lahkumiseni,
 — ajavahemikku laeva Cabo Verde kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni,
 — või ajavahemikku laeva Cabo Verde kalastusvööndisse sisenemisest kuni Cabo Verdel lossimiseni.
 2. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Cabo Verde vetes kalastada, saadavad oma püügiaruanded Cabo
 Verde kalanduse eest vastutavale ministeeriumile, et ametivõimudel oleks võimalik kontrollida väljapüütud koguseid,
 mis kinnitatakse pädevate teadusinstituutide poolt vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud
 menetlusele. Väljapüügist teatamise kord on järgmine.
 2.1 Litsentsi kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 2. jao lõike 1 tähenduses sisaldavad püügiaruanded andmeid igal
 püügireisil saadud saagikoguse kohta. Püügiaruannete füüsilisel kandjal originaalid saadetakse Cabo Verde kalanduse
 eest vastutavale ministeeriumile hiljemalt 30 päeva pärast nimetatud ajavahemikul toimunud viimase püügireisi
 lõppu. Samaaegselt edastatakse püügiaruannete koopiad elektrooniliselt lipuriigile ja Cabo Verde kalanduse eest
 vastutavale ministeeriumile.
 2.2 Laevad täidavad püügivormi vastavalt liites 2 toodud püügipäeviku näidisele. Ajavahemike kohta, millal kõnealused
 laevad ei viibi (rannikuriigi) vetes, tuleb teha püügipäevikusse kanne “väljaspool Cabo Verde majandusvööndit”.
 2.3 Vormid tuleb täita loetavalt, trükitähtedega ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja.
 3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Cabo Verde valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents peatada
 kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Cabo Verde kehtivate seadustega ette nähtud karistus.
 Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni.
 IV PEATÜKK
 LOSSIMINE
 Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada lossimise ja ümberlaadimise võimalusi Cabo Verde sadamates.
 1. Lossimine
 Ühenduse tuunipüügilaevadele, mis on omal algatusel otsustanud lossida Cabo Verde sadamas, kohaldatakse litsentsi-
 tasu puhul soodustust 5 EUR lossitud tonni kohta koguste puhul, mis on osutatud lisa I peatüki 2. jao lõikes 2.
 Täiendavat 5 EUR suurust soodustust kohaldatakse juhul, kui püütud kala müüakse Cabo Verde töötlemistehasele.
 Samasugust mehhanismi kohaldatakse ühenduse mis tahes laeva puhul kuni väljapüütud koguste lõpliku arvestuse
 50 % ulatuseni (nii nagu see on määratud käesoleva lisa III peatükis) alates käesoleva protokolli esimesest jõustumis-
 aastast.
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/15
 2. Ümberlaaditud või lossitud tonnaaži kontrollimise kord määratletakse ühiskomisjoni esimese istungi käigus.
 3. Hinnang
 Rahaliste meetmete ulatus ja väljapüütud kogustest mahaarvestuse maksimaalne protsendimäär määratakse kindlaks
 ühiskomisjoni poolt lähtuvalt toimunud lossimiste sotsiaalmajanduslikule mõjule kõnealusel aastal.
 V PEATÜKK
 MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE
 1. Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga püügilaevade laevaomanikud kohustuvad kasutama AKV riikidest, sealhulgas
 Cabo Verdest pärinevaid isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal:
 — tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt kuus AKV meremeest tuunipüügihooaja jooksul Cabo
 Verde kalastusvööndis,
 — ritvõngedega tuunipüügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt kolm AKV meremeest tuunipüügihooaja
 jooksul Cabo Verde kalastusvööndis,
 — triivõngejadaga püügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt neli AKV meremeest püügihooaja jooksul
 Cabo Verde kalastusvööndis.
 2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt Cabo Verde meremehi.
 3. Laevaomanikud valivad neile asjaomaste AKV riikide, sealhulgas Cabo Verde pädevate ametiasutuse poolt esitatud
 nimekirjast välja laevale võetavad meremehed.
 4. Cabo Verdest pärinevate isikute töölevõtmise korral edastab laevaomanik või tema esindaja Cabo Verde pädevale
 ametiasutusele oma laevale tööle võetud Cabo Verde meremeeste nimed koos märkega selle kohta, millised on nende
 tööülesanded meeskonnas.
 5. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni
 (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku
 tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamise osas.
 6. Cabo Verde meremeeste töölepingud, mis vastavad käesoleva artikli punktile 1 ja mille koopia antakse allakirjuta-
 nutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate
 vahel, pidades nõu pädevate Cabo Verde merenduse valdkonna pädeva ametiasutusega. Nende töölepingutega
 hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtu-
 mikindlustus.
 7. Meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne litsentside väljastamist kindlaks laevaoma-
 nike või nende esindajate ja asjaomaste AKV riikide ametiasutuste kokkuleppel. Kohalike meremeeste palgatingi-
 mused ei tohi olla halvemad kui teiste Cabo Verde laevameeskondade puhul ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO
 standarditest madalamad.
 8. Iga ühenduse laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kapte-
 nile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik
 automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.
 ---pagebreak--- L 414/16 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 9. Kui AKV riikide meremehi ei palgata muudel põhjustel kui eelmises punktis osutatud, on asjaomased ühenduse
 laevaomanikud kohustatud iga püügireisi päeva eest AKV riigi vetes maksma kindlaksmääratud summana 20 EUR.
 Summa tasutakse hiljemalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 6 osutatud kuupäeval.
 10. Seda summat kasutatakse kohalike meremeeste/kalameeste koolituseks ja see makstakse pangakontole, mille asjao-
 mase AKV riigi ametiasutused teatavaks teevad.
 VI PEATÜKK
 TEHNILISED MEETMED
 Ühenduse kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate
 tehniliste meetodite osas lähtuma ICCAT meetmetest ja soovitustest asjaomase vööndi kohta.
 VII PEATÜKK
 VAATLEJAD
 1. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Cabo Verde vetes kalastada, võtavad allpool sätestatud korra
 kohaselt pardale pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni määratud vaatlejad.
 1.1 Pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni taotlusel võtavad ühenduse laevad pardale ühe kõnealuse kalandusor-
 ganisatsiooni poolt määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Cabo Verde vetes püütud saagikoguseid.
 1.2 Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma,
 samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nime-
 kirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Komisjonile ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu
 tagant vahetult pärast ajakohastamist.
 1.3 Litsentsi väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev piir-
 kondlik kalandusorganisatsioon asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud
 vaatleja nime.
 2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestu-
 sest võib pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski
 mitmele püügireisile pikendada. Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon esitab vastava taotluse asjaomasele
 laevale määratud vaatleja nime edastamisel.
 3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon lepivad kokku tingimustes, mille alusel
 vaatleja pardale võetakse.
 4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Cabo Verde kalastusvööndis vetes toimuva püügi-
 reisi alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist.
 5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja
 millistes antud piirkonna sadamates vaatlejad pardale võetakse.
 6. Kui vaatleja võetakse pardale sadamas, mis asub antud piirkonnast väljaspool, kannab laevaomanik vaatleja reisi-
 kulud. Kui laev, mille pardale on vaatleja võetud, lahkub piirkondlikust kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed
 vaatleja kiireks tagasijõudmiseks kodumaale; vastavad kulud kannab laevaomanik.
 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast
 kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.
 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja:
 8.1 jälgib laevade püügitegevust;
 8.2 kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;
 8.3 võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/17
 8.4 märgib üles kasutatavad püügivahendid;
 8.5 kontrollib Cabo Verde kalastusvööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid;
 8.6 kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid;
 8.7 edastab laeva Cabo Verde kalastusvööndis viibimise kestel mis tahes asjaomasel viisil (raadio, faks, elektrooniline
 side) üks kord nädalas kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.
 9. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline
 ja moraalne turvalisus.
 10. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten tagab talle juurdepääsu
 ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud
 püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.
 11. Pardal olles peab vaatleja:
 11.1 tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,
 11.2 suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfident-
 siaalsust.
 12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevale
 piirkondlikule kalandusorganisatsioonile, koopia sellest edastab ta laeva kaptenile.
 13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja
 toitlustustingimused.
 14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon.
 15. Lepinguosalised peavad võimalikult peatselt nõu kolmandate asjaosaliste riikidega, et määratleda piirkondlike
 vaatlejate süsteem ning valida piirkondlik pädev asutus kalanduse valdkonnas. Kuni piirkondlike vaatlejate süsteemi
 käivitamiseni võtavad Cabo Verde vetes püügilitsentsi omavad laevad piirkondlike vaatlejate asemel pardale Cabo
 Verde pädevate ametiasutuste poolt ülalkirjeldatud eeskirjade kohaselt määratud vaatlejaid.
 VIII PEATÜKK
 KONTROLL
 1. Euroopa Ühendus haldab ja ajakohastab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt püügi-
 luba väljastatud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Cabo Verde ametiasutustele vahetult
 pärast koostamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.
 2. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine
 2.1 Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Cabo Verde kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse
 kontrollimise eest vastutavatele Cabo Verde ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette. Nad teavitavad samuti oma
 pardal olevatest saagikogustest ja püütud liikidest.
 2.2 Väljumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Sidepidamine toimub eeldatavalt faksi teel, või
 kui laeval faks puudub, siis raadio või e-posti teel.
 2.3 Kui laev leitakse kalastamas, ilma et sellest oleks pädevat Cabo Verde ametiasutust teavitatud, loetakse see püügiloata
 laevaks.
 ---pagebreak--- L 414/18 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 2.4 Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress püügiloa väljastamisel.
 3. Kontrollimenetlused
 3.1 Cabo Verde kalastusvööndis kala püüdvate ühenduse laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kont-
 rollimise ja vaatluse eest vastutavad Cabo Verde ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete
 täitmist.
 3.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.
 3.3. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.
 4. Laevaseire satelliitsüsteem
 4.1 Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid laevu jälgitakse protokolli kehtivuse esimese aasta jooksul vastuvõetud
 sätete kohaselt satelliidi abil. Kõnealused sätted jõustuvad kümnendal päeval pärast seda, kui Cabo Verde valitsus on
 Euroopa Komisjoni Cabo Verdel asuvat delegatsiooni teavitanud kalalaevade satelliitsüsteemiga laevaseirekeskuse
 töölehakkamisest Cabo Verdel.
 5. Laeva peatamine
 5.1 Pädevad Cabo Verde ametiasutused teavitavad Cabo Verde kalastusvööndis ühenduse kalalaeva peatamisest ja viimase
 suhtes sanktsioonide kohaldamisest Euroopa Komisjoni ja laeva lipuriiki hiljemalt 24 tunni jooksul.
 5.2 Lipuriigile ja komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise
 põhjuste kohta.
 6. Laeva peatamise protokoll
 6.1 Laeva kapten kirjutab Cabo Verde pädeva asutuse koostatud protokollile pärast selle sisuga tutvumist alla.
 6.2 See allkiri ei piira õigusi ega meetmeid, mis kaptenil on või mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda
 kaitseks võtta.
 6.3 Kapten juhatab laeva Cabo Verde ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui tegemist on kergekujulise rikkumisega, võib
 Cabo Verde pädev ametiasutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata.
 7. Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine
 7.1 Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist
 tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul
 pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, Cabo Verde pädevad ametiasu-
 tused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.
 7.2 Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgi-
 tada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema
 esindajale.
 8. Laeva peatamisele lahenduse leidmine
 8.1. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune
 menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/19
 8.2. Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Cabo Verde õigusaktide alusel.
 8.3. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule
 pangatagatis Cabo Verde pädevate ametiasutuste osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva
 peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kulu-
 vaid summasid.
 8.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See vabastatakse niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdi-
 mõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem
 trahv, tagastavad Cabo Verde pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa.
 8.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:
 — kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud, või
 — kui eespool nimetatud punktis 8.3 osutatud pangatagatis on makstud ja kui see on Cabo Verde pädevatele
 ametiasutustele vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni.
 9. Ümberlaadimised
 9.1 Kõik ühenduse laevad, mis soovivad püügikoguseid Cabo Verde vetes ümber laadida, teevad seda Cabo Verde
 sadamate reididel.
 9.2. Kõnealuste laevade omanikud edastavad Cabo Verde pädevatele asutustele vähemalt kaks tööpäeva enne toimingu
 läbiviimist järgmise teabe:
 — ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed;
 — kaubalaeva nimi;
 — ümberlaaditav tonnaaž kalaliikide kaupa;
 — ümberlaadimise kuupäev;
 — ümberlaadiva laeva santitaartõend.
 9.3. Ümberlaadimist käsitletakse kui lahkumist Cabo Verde kalastusvööndist. Seega peavad laevad edastama Cabo Verde
 pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Cabo Verde püügivöön-
 dist lahkuda.
 9.4. Cabo Verde püügivööndis ümberlaadimine muul viisil, kui ülaltoodud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest
 sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Cabo Verde kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi.
 10. Cabo Verde sadamas ümberlaadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid võimaldavad Cabo Verde inspektoritele
 kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse
 laeva kaptenile sellekohane tõend.
 ---pagebreak--- L 414/20 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 Liited
 1. Kalapüügiloa taotlusvorm
 2. ICCAT püügipäevik
 3. Cabo Verde kalastusvööndi koordinaadid (teatatakse Cabo Verde ametiasutuste poolt enne satelliitsidel põhineva
 laevaseiresüsteemi (VMS) kokkuleppe ja protokolli jõustumist)
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/21
 1. liide
 Kalandusministeerium
 Litsentsitaotlus tööstusliku kalapüügiga tegelevatele välismaa laevadele:
 1. Laevaomaniku nimi:
 2. Laevaomaniku aadress:
 3. Laevaomaniku kohaliku esindaja või voliniku nimi:
 4. Laevaomaniku kohaliku esindaja või voliniku aadress:
 5. Kapteni nimi:
 6. Laeva nimi:
 7. Registrinumber:
 8. Ehitamise kuupäev ja koht:
 9. Lipuriik:
 10. Registreerimissadam:
 11. Kodusadam:
 12. Kogupikkus:
 13. Laeva laius:
 14. Kogumahutavus:
 15. Puhasmahutavus:
 16. Lastimahutavus:
 17. Külmutus- ja jahutusvõimsus:
 18. Masina tüüp ja võimsus:
 19. Püügivarustus:
 20. Meeskonnaliikmete arv:
 21. Sideseadmed:
 22. Raadiokutsung:
 23. Tunnustähistus:
 24. Kavandatavad kalapüügiviisid:
 25. Püügi lossimiskoht:
 26. Kalastusvööndid:
 27. Püütavad kalaliigid:
 28. Kehtivusaeg:
 29. Eritingimused:
 30. Taotleja muu tegevus Cabo Verdes:
 Kalanduse peadirektoraadi arvamus:
 Kalandus-, põllumajandus- ja maaeluministeeriumi märkused:
 ---pagebreak--- L 414/22 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 2. liide
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/23
 3. liide
 Protokoll (laevaseire satelliitsüsteem (VMS))
 millega kinnitatakse sätted, mis on seotud ühenduse kalapüügilaevade satelliitseire Cabo Verde majandusvööndis
 1. Käesoleva protokolli sätted täiendavad Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise partnerluslepingu proto-
 kolli, millega määratakse kindlaks Cabo Verde rannikuvete kalanduskokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja
 rahaline toetus ajavahemikuks 1. septembrist 2006 kuni 31. augustini 2011, sätteid ja neid kohaldatakse vastavalt
 selle lisa peatüki VII – Kontroll punktile 4.1.
 2. Kõiki üle 15 meetri pikkuseid kalapüügilaevu, mis püüavad EÜ/Cabo Verde kokkuleppe raames, jälgitakse satelliit-
 süsteemi abil nende viibimise ajal Cabo Verde majandusvööndis.
 — Satelliitseire võimaldamiseks edastavad Cabo Verde ametiasutused ühenduse lepinguosalisele Cabo Verde majan-
 dusvööndi koordinaadid (laius- ja pikkuskraadi).
 — Cabo Verde ametiasutused edastavad kõnealuse teabe, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84
 andmesüsteemi.
 3. Lepinguosalised vahetavad X.25-aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikatsiooniga seotud teavet oma
 kontrollikeskuste vahel punktidega 5 ja 7 ettenähtud korras. Võimaluste piires edastatakse kontrollikeskuste omava-
 heliseks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmeid, nagu nimed, telefoni-, teleksi- ja faksinumbrid ning e-posti
 aadressid (Internet või X.400).
 4. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 meetri ning usaldusvahemikus 99 %.
 5. Kui kokkuleppe alusel kalastav laev, millele on ühenduse õigusaktide kohaselt paigaldatud satelliidipõhine seiresüs-
 teem, siseneb Cabo Verde kalastusvööndisse, siis peab lipuliikmesriigi kontrollikeskus sisenemisele järgnevad asuko-
 hateated (laeva tunnusandmed, pikkuskraad, laiuskraad, kurss ja kiirus) viivitamata, vähemalt kolmetunniste ajavahe-
 mike tagant, saatma Cabo Verde kalapüügi seirekeskusele (FMC). Sõnumid peavad olema asukohateadetena identi-
 fitseeritavad.
 6. Punktis 5 osutatud sõnumid edastatakse elektroonilisel kujul X.25 vormingus või mõnes muus turvatud vormingus.
 Sõnumid edastatakse reaalajas II tabelis ettenähtud vormingus.
 7. Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseiresüsteemi seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad
 töötamast, edastab laeva kapten punktis 5 kindlaksmääratud teabe mõistliku aja jooksul faksi teel lipuliikmesriigi
 kontrollikeskusele ja Cabo Verde kalapüügi seirekeskusele. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saata iga
 9 tunni tagant. See üldine asukohateade hõlmab aruannet laeva asukoha kohta, nii nagu laeva kapten selle regis-
 treerinud on kolme tunni jooksul vastavalt punktis 5 esitatud tingimustele.
 Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Cabo Verde seirekeskusele. Rikkis seade parandatakse või
 vahetatakse välja hiljemalt ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta,
 peab ta lahkuma Cabo Verde majandusvööndist.
 8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Cabo Verde vetes. Kui laevade jälgimist pole võimalik
 nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata Cabo Verde seirekeskust ning toimitakse vastavalt punktile 7.
 9. Kui Cabo Verde seirekeskus leiab, et lipuriik ei edasta punktis 5 ette nähtud teavet, teavitab ta sellest viivitamata teisi
 Euroopa Komisjoni pädevaid talitusi.
 10. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Cabo Verde ametiasutused üksnes
 Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde vahel sõlmitud kokkuleppe raames kalastavate ühenduse laevade kontrolliks ja
 järelevalveks. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele.
 ---pagebreak--- L 414/24 ET Euroopa Liidu Teataja 30.12.2006
 11. Satelliitseiresüsteemi tarkvara ja riistvara peavad olema töökindlad, mitte võimaldama asukohaandmete võltsimist; nad
 ei tohi olla käsitsi seadistatavad.
 Süsteem peab olema täiesti automaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Keelatud on
 satelliitseiresüsteemi lõhkuda, kahjustada, muuta see töökõlbmatuks või tekitada häireid selle töös.
 Laevade kaptenid tagavad, et:
 — andmeid ei muudeta;
 — satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei oleks takistusi;
 — satelliitseireseade oleks pidevalt varustatud elektrienergiaga;
 — satelliitseireseadet ei eemaldataks.
 12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, eesmärgiga veen-
 duda, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks.
 13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised
 nõu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis.
 14. Lepinguosalised kohustuvad vajaduse korral eelnevad sätted üle vaatama.
 VMS-TEATE EDASTAMINE CABO VERDELE
 ASUKOHATEADE
 Kohustuslik/
 Andmeelement Kood Märkused
 valikuline
 Teate algus SR K Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust
 Saaja AD K Teatega seotud teave – saaja. Riigi ISO Alpha 3
 kood
 Saatja FR K Teatega seotud teave – saatja. Riigi ISO Alpha 3
 kood
 Lipuriik FS V
 Teate tüüp TM F Teatega seotud teave – teate tüüp “POS”
 Raadiokutsung RC K Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline
 raadiokutsung
 Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber IR V Laevaga seotud teave – lepinguosalise univer-
 saalnumber (lipuriigi ISO-3-kood, millele
 järgneb number)
 Pardatähis XR K Laevaga seotud teave – laeva küljel olev number
 Laiuskraad LA K Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraa-
 dides ja minutites N/S KKMM (WGS-84)
 Pikkuskraad LO K Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraa-
 dides ja minutites E/W KKKMM (WGS-84)
 Kurss CO K Laeva sõidusuund 360° skaalal
 Kiirus SP K Laeva kiirus kümnendiksõlmedes
 Kuupäev DA K Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha
 registreerimine (AAAAKKPP)
 Kellaaeg TI K Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha
 registreerimise kellaaeg (TTMM)
 Teate lõpp ER K Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu
 ---pagebreak--- 30.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 414/25
 Märgistik: ISO 8859.1
 Andmeedastuse struktuur on järgmine:
 — topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust;
 — kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.
 Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide “teate algus” ja “teate lõpp” vahel.
 CABO VERDE MAJANDUSVÖÖNDI PIIRID
 CABO VERDE MAJANDUSVÖÖNDI KOORDINAADID
 CABO VERDE SEIREKESKUSE ANDMED
 Seirekeskuse nimi:
 Laevaseiresüsteemi (VMS) tel:
 Laevaseiresüsteemi (VMS) faks:
 Laevaseiresüsteemi (VMS) e-post:
 DSPG tel:
 DSPG faks:
 X25 aadress =
 Sisenemis-/väljumisteated


text:
Τεστ του καθρέπτη ονομάζεται μία δοκιμασία που έχει σκοπό να ελέγξει κατά πόσο το υποκείμενο (κάποιο ζώο) έχει αυτοσυνείδηση. Συγκεκριμένος στόχος είναι να διαπιστωθεί αν το ζώο αντιλαμβάνεται ότι η αντανάκλαση στον καθρέπτη είναι εικόνα του ίδιου του του εαυτού. Το τεστ επινοήθηκε από τον Gordon G. Gallup.
 Κατά την εκτέλεση του πειράματος, τοποθετείται πάνω στο ζώο κάποιο χρωματιστό σημάδι, ένα άοσμο ύφασμα κ.λ.π. και το βάζουν να στέκεται μπροστά σε έναν καθρέπτη. Οι εκτελούντες το πείραμα παρατηρούν τον τρόπο που το ζώο αντιδρά στην αλλαγή στο σώμα του, όπως την βλέπει στον καθρέφτη, αν κινείται δηλαδή για να παρατηρήσει την παράξενη αλλαγή στο σώμα του, αν αγγίζει το σημείο που είναι το σημάδι την στιγμή που κοιτά στον καθρέπτη, κ.ά.
 Με βάση τα μέχρι σήμερα σχετικά πειράματα, τα μόνα ζώα που αντιδρούν θετικά στο πείραμα δείχνοντας σημάδια αυτοσυνείδησης, είναι ο άνθρωπος, ο χιμπατζής, τα μπονόμπο, ο ουρακοτάγκος, το δελφίνι και η καρακάξα. Οι γορίλες δεν περνούν το τεστ, αλλά εικάζεται ότι αυτό οφείλεται απλώς στο ότι τα ζώα αυτά συνηθίζουν να αποφεύγουν την άμεση οπτική επαφή, πρόσωπο με πρόσωπο, επειδή τη θεωρούν προσβλητική. Τα μικρά παιδιά των ανθρώπων περνούν επίσης το τεστ μόνο μετά την ηλικία των 3-4 ετών. Άλλα ζώα, όπως ο σκύλος, αντιδρούν απέναντι στο είδωλό τους με φόβο, εχθρικότητα ή περιέργεια προς το «άλλο» ζώο που βλέπουν ή απλά αδιαφορούν.
 Υπάρχει κάποιος σκεπτικισμός σχετικά με την αξιοπιστία του τεστ, κατά πόσο δηλαδή μπορεί να οδηγήσει σε σωστά συμπεράσματα, επειδή ναι μεν για τα πρωτεύοντα η όραση είναι η σημαντικότερη αίσθηση, αλλά δεν ισχύει αυτό για όλα τα ζώα.
 Αντίληψη
 Ψυχολογία


type: caselaw

text:
1.8.2016
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 279/26
 Rettens dom af 22. juni 2016 — Whirlpool Europe mod Kommissionen
 (Sag T-118/13) (1)
 ((Annullationssøgsmål - statsstøtte - hårde hvidevarer - omstruktureringsstøtte - afgørelse, hvorved støtten erklæres forenelig med det indre marked under visse betingelser - afgørelse truffet efter Rettens annullation af en tidligere beslutning vedrørende den samme procedure - ikke individuelt berørt - manglende væsentlig påvirkning af den konkurrencemæssige stilling - afvisning))
 (2016/C 279/38)
 Processprog: engelsk
 Parter
 Sagsøger: Whirlpool Europe BV (Breda, Nederlandene) (ved advokaterne F. Wijckmans og H. Burez)
 Sagsøgt: Europa-Kommissionen (ved L. Flynn, É. Gippini Fournier og P.-J. Loewenthal, som befuldmægtigede)
 Intervenient til støtte for sagsøgeren: Electrolux AB (Stockholm, Sverige) (ved advokaterne F. Wijckmans og H. Burez)
 Intervenienter til støtte for sagsøgte: Den Franske Republik (ved G. de Bergues, D. Colas og J. Bousin, som befuldmægtigede) og Fagor Frankrig SA (Rueil-Malmaison, Frankrig) (ved advokaterne J. Derenne og A. Müller-Rappard)
 Sagens genstand
 Påstand i henhold til artikel 263 TEUF om annullation af Kommissionens afgørelse 2013/283/EU af 25. juli 2012 om statsstøtte SA.23839 (C 44/2007) ydet af Frankrig til virksomheden FagorBrandt (EUT 2013, L 166, s. 1).
 Konklusion
 1)
 Søgsmålet afvises.
 2)
 Whirlpool Europe BV bærer sine egne omkostninger og betaler Europa-Kommissionens omkostninger.
 3)
 Den Franske Republik og FagorBrandt SA bærer hver deres egne omkostninger.
 (1) EUT C 141 af 18.5.2013.