text:
Število zadetkov: 7057cT0lMjBpJTIwaXBzJTIwMzY4OTMtMjAxMCZkYXRhYmFzZSU1QlNPVlMlNUQ9U09WUyZfc3VibWl0PWklQzUlQTElQzQlOERpJnJvd3NQZXJQYWdlPTIwJnBhZ2U9MzI2
 331 od 353
 Sodba in sklep II Ips 482/2008 Vrhovno sodišče Civilni oddelek 17.12.2009 dovoljenost revizije – odškodninski spor – vrednost spornega predmeta – objektivna kumulacija tožbenih zahtevkov – zavrženje revizije - obrazložitev sodne odločbe - standard obrazloženosti odločbe sodišča druge stopnje – povrnitev nepremoženjske škode – trditveno in dokazno berme – silobran – krivdna odgovornost – deljena odgovornost - kaznivo dejanje ogrožanja z nevarnim orodjem pri pretepu ali prepiru – zastaralni rok Standard obrazložitve sodbe druge stopnje je drugačen od tistega, ki velja za odločbe prve stopnje. Zato zadošča, da iz obrazložitve sodbe druge stopnje izhaja, da se je sodišče druge stopnje seznanilo z argumenti pritožnika in se opredeli do bistvenih, pri čemer pa se lahko sklicuje tudi na razloge, ki jih je navedlo že sodišče prve stopnje.Zastaralni rok za zastaranje kazenskega pregona za kaznivo dejanje ogrožanja z nevarnim orodjem pri pretepu ali prepiru ni krajši od odškodninskega in bi se iztekel tudi ob predpostavki, da je bila škoda storjena s kaznivim dejanjem. Sicer pa med procesna dejanja za pregon storilca zaradi storjenega dejanja ne sodi že sama ovadba.
 VSRS sodba II Ips 75/2013 Vrhovno sodišče Civilni oddelek 01.10.2015 lastninska pravica na nepremičnini - pravica uporabe - pridobitev lastninske pravice - denacionalizacija - pridobitev lastninske pravice po ZLNDL - pridobitev lastninske pravice z denacionalizacijo - izbrisna tožba - zastaranje izbrisne tožbe - res iudicata Položaj tožnika kot denacionalizacijskega upravičenca in položaj tožnika kot zemljiškoknjižnega lastnika, ki se je v zemljiško knjigo vknjižil na podlagi ZLNDL, nista enaka. Tisti, ki so ob uveljavitvi ZLNDL imeli pravico uporabe na nepremičninah (toženka) in so na tej podlagi postali lastniki teh nepremičnin, imajo zoper tistega, ki je vpisan kot lastnik (tožnik), čeprav ob uveljavitvi ZLNDL ni imel pravice uporabe, vložijo lastninsko tožbo. To velja tudi v primeru, če se je zemljiškoknjižni lastnik vpisal v zemljiško knjigo na podlagi ZLNDL, ker je pred tem imel vknjiženo pravico uporabe, pa je dejansko ni imel, saj vpis pravice uporabe ni bil konstitutivne narave. Še toliko bolj to velja, če se je (sedanji) zemljiškoknjižni lastnik v zemljiško knjigo vpisal kot lastnik na podlagi ZLNDL, pa (v zemljiški knjigi vpisane) pravice uporabe niti ni imel in zato tudi ne podlage za njeno vknjižbo.
 VSRS Sodba II Ips 117/2017 Vrhovno sodišče Civilni oddelek 18.10.2018 uporaba tuje stvari v svojo korist - stanovanje - neupravičena pridobitev - dobroverni lastniški posestnik - uporabnina - višina uporabnine - obrazložitev sodbe sodišča druge stopnje - dokazovanje z izvedencem - postavitev novega izvedenca - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - prekluzija glede navajanja dejstev V razmerju lastnik - nelastnik zadošča, da lastnik zatrjuje in dokaže, (a) da je sam lastnik sporne nepremičnine, (b) da jo toženec brezplačno uporablja in (c) da za brezplačno uporabo nima pravne podlage. S tem zadosti svojemu trditvenemu in dokaznemu bremenu o obstoju prikrajšanja na eni strani in obogatitve na drugi strani. (Ne)upravičeni uporabnik pa se lahko svoje obveznosti razbremeni, če zatrjuje in dokaže, (a) da je bil dobroverni lastniški posestnik (drugi odstavek 95. člena SPZ) ali (b) da ima z lastnikom sklenjen pravni posel, na podlagi katerega lahko (brezplačno) uporablja sporno nepremičnino, na primer da gre za darilo, ali da je lastnik z dovoljenjem do preklica (prekarijem) privolil v svoje prikrajšanje. Privolitev v prikrajšanje mora biti nedvoumna, kar pomeni, da iz vseh ugotovljenih okoliščin zanesljivo izhaja, da se lastnik strinja z bivanjem tretjih v njegovi nepremičnini. Pravno poslovna volja se lahko izjavi z besedami, z običajnimi znaki ali...
 Sklep I Up 454/2009 Vrhovno sodišče Upravni oddelek 13.01.2010 pritožba stranke z interesom - podelitev koncesije – gospodarska javna služba – izvajanje dimnikarskih storitev - napačen pravni pouk – nedovoljena pritožba Ker sodišče prve stopnje v obravnavani zadevi ni odločilo o stvari na podlagi 65. člena ZUS-1, niti ni odločitve oprlo na 66. člen ZUS-1 (v obravnavani zadevi ne gre za spor iz prvega odstavka 4. člena ZUS-1), pritožba, ne glede na pravni pouk v izpodbijani sodbi, ni dovoljena, stranka pa z napačnim pravnim poukom ne more pridobiti več pravic, kot ji gre po prvem odstavku 73. člena ZUS-1.
 VSRS sodba II Ips 10/2015 Vrhovno sodišče Civilni oddelek 09.06.2016 dopuščena revizija - povrnitev škode - odgovornost upravljalca - zdravilišče - poškodba zaradi padca - spolzka tla - skrbnost dobrega strokovnjaka - načelo prepovedi povzročanja škode - podlage odškodninske odgovornosti - protipravnost - izključitev odgovornosti - sodna praksa Dejanske ugotovitve obeh sodišč zadoščajo za zaključek, da se je zavarovanec tožene stranke razbremenil svoje odškodninske odgovornosti dobrega strokovnjaka. Odločilno je namreč, da je poskrbel za protizdrsna tla tudi na spornem delu tako, da je bila tudi v mokrem stanju v skladu z izvedenčevimi ugotovitvami protizdrsnost dokaj dobra, namestitev opozorilne table pa glede na takšno kvaliteto in lastnost tal tudi ni bila potrebna, in nadalje tudi sicer skrbel za čiščenje tal tudi na spornem delu. Tudi postrožena skrbnost dobrega strokovnjaka ne terja preprečevanja vsakršnih oziroma vseh situacij, ki lahko nastanejo hipno, v naprej nepredvidljivo, predvsem pa v določenem rizičnem trenutku neodvrnljivo. Prestrogo bi bilo v konkretnem primeru tako zahtevati, da bi zavarovanka tožene stranke morala v vsakem primeru in na vsakem delu svojih objektov zagotavljati prisotnost osebe, ki bi ves čas pazila ali je morda bila v nekem trenutku na tla nanešena mokrota.
 VSRS sodba in sklep VIII Ips 192/2015 Vrhovno sodišče Delovno-socialni oddelek 08.03.2016 pravica do invalidske pokojnine - definicija invalidnosti - poklic - izvedensko mnenje - meje sodnega preizkusa v socialnem sporu Ni odločilno le delo, ki ga je zavarovanec dejansko opravljal, temveč je treba upoštevati tudi širše zaposlitvene možnosti zavarovanca. Glede na omejitve delovne zmožnosti bi lahko revident opravljal druga dela izven ožjega delokroga rudarja.
 Sklep II DoR 226/2011 Vrhovno sodišče Civilni oddelek 27.10.2011 predlog za dopustitev revizije – kršitev predkupne pravice – sprememba tožbe – poprava tožbe – prekluzija po členu 512 OZ – pomembno pravno vprašanje – neenotnost sodne prakse višjih sodišč – zavrnitev predloga za dopustitev revizije Tožnik ni izkazal obstoja pogojev za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP.
 VSRS sklep II Ips 87/2014 Vrhovno sodišče Civilni oddelek 07.01.2016 zahteva za varstvo zakonitosti - pravica do učinkovitega sodnega varstva - pravica do pravnega sredstva - ugovor zoper plačilni nalog - pritožba - smiselna uporaba zakona - sodna taksa - odmera sodne takse - tožba za razveljavitev sodne poravnave Glede na besedilo tretjega odstavka 1. člena ZST-1, ki napotuje na smiselno uporabo procesnih predpisov, ki pritožbo in (ob določenih pogojih) tudi druga (izredna) pravna sredstva večinoma dopuščajo, če niso z zakonom posebej izključena, bi moral zakonodajalec, če bi želel izključiti dodatna pravna sredstva v postopku odmere sodne takse, to v zakonu izrecno določiti. Zaradi posledic neplačila odmerjene sodne takse (premoženjske posledice (taksa zaradi domnevnega umika vloge) ter morebitne negativne posledice, ki nastanejo zaradi poteka prekluzivnih rokov (dokončna izguba sodnega varstva)) je mogoče utemeljeno pričakovati, da bodo stranke v večini primerov ravnale v skladu z oblastnim aktom in bodo plačale (tudi) napačno odmerjeno sodno takso. Zato je po prepričanju Vrhovnega sodišča prav, da imajo že v postopku odmere sodne takse zagotovljeno pravno sredstvo (pritožbo), o katerem odloča instančno sodišče (25. člen URS). Po naravi stvari se z instanco namreč...
 VSRS Sodba II Ips 192/2018 Vrhovno sodišče Civilni oddelek 25.10.2018 služnostna pravica - priposestvovanje služnostne pravice - načelo zaupanja v podatke zemljiške knjige - dobra vera pridobitelja - raziskovalna dolžnost kupca Tožnika sta se bila ob nakupu nepremičnine dolžna pozanimati, kakšen je namen sporne asfaltirane poti, ki poteka po SV delu nepremičnine, ki sta jo nameravala kupiti in ki povezuje javno cesto in občinsko pot. Od prodajalca sta izvedela, da pot uporablja sam, uporabe tretjim osebam pa ne dovoljuje. Tožnika sta v konkretnih okoliščinah primera, v katerih sporna pot v celoti poteka po nepremičnini, ki sta jo kupila, povezuje pa dve drugi (javni) poti, upravičeno lahko sklepala, da tretje osebe nimajo pravne podlage za zporabo te poti, saj tudi iz zemljiške knjige ni bilo razvidno, da bi sporno pot smel uporabljati kdo tretji ali da bi v zvezi s tem vprašanjem tekel kakšen spor. V pravnem prometu se od vseh udeležencev Terja, da ustrezno zavarujejo svoje pravice.
 Sklep I Up 404/2013 Vrhovno sodišče Upravni oddelek 30.01.2014 ukrep gradbenega inšpektorja - sklep o dovolitvi izvršbe - zavrženje tožbe - akt, ki se lahko izpodbija v upravnem sporu - pravni pouk o pravnem sredstvu Izpodbijani prvostopenjski akt ne vsebuje vsebinske odločitve o tožnikovi pravici, obveznosti ali pravni koristi v smislu prvega odstavka 2. člena ZUS-1.Iz določbe drugega odstavka 5. člena ZUS-1 sicer izhaja, da se v upravnem sporu lahko izpodbijajo tudi sklepi, med te sklepe pa izpodbijani sklep o dovolitvi izvršbe ne sodi. Novela ZGO-1E ne vpliva na odločitev v tej stvari, ker se pravilnost in zakonitost upravnega akta v upravnem sporu presoja glede na pravno in dejansko stanje zadeve v času izdaje izpodbijanega upravnega akta.
 VSRS Sklep I Up 216/2016 Vrhovno sodišče Upravni oddelek 26.08.2016 nepopolna pritožba - obligatorne sestavine pritožbe - podpis pravne osebe - navedba imena in funkcije osebe, ki je pritožbo podpisala - zavrženje pritožbe Pritožnikov podpis je obligatorna sestavina pritožbe (335. člen ZPP). Če ga pritožba ne vsebuje, je nepopolna (tretji odstavek 343. člena ZPP).Pritožnica, ki je pravna oseba, je vložila pritožbo, na kateri je poleg navedbe firme zgolj žig in nečitljiva parafa. Taka pritožba ni popolna, saj sodišče ne more preizkusiti, kdo je njen podpisnik in ali je pritožbo podpisala oseba, upravičena za zastopanje, na kar mora sodišče paziti ves čas postopka po uradni dolžnosti.
 VSRS sodba II Ips 287/2014 Vrhovno sodišče Civilni oddelek 14.04.2016 povrnitev nepremoženjske škode - prometna nezgoda - uporaba varnostnega pasu - konkurenca objektivne in krivdne odgovornosti - soprispevek oškodovanca - oprostitev odgovornosti - dokazno breme - verjetnost - vzročna zveza - višina odškodnine - telesne bolečine - strah - duševne bolečine zaradi skaženosti - duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti Materialno dokazno breme za dejstva, ki vodijo do delne razbremenitve odgovornosti, leži na strani toženke. Kadar vzroka škodnega dogodka ni mogoče ugotoviti s stopnjo prepričanja, se v praksi uporablja merilo mejnega praga zadostne verjetnosti. V obravnavanem primeru je zato z več kot 50 % stopnjo verjetnosti treba dokazati, da je ravnanje toženke v vzročni zvezi z nastalo škodo.
 VSRS Sodba X Ips 23/2015 Vrhovno sodišče Upravni oddelek 09.02.2017 dovoljena revizija - carine - pomembno pravno vprašanje - odpust dajatev - zloraba sistema - napaka carinskih organov - naknadna vknjižba carinskega dolga - zmotna uporaba materialnega prava V postopku ugotovljena zloraba sistema NCTS se po presoji revizijskega sodišča lahko kvalificira kot napaka carinskih organov v smislu b. točke drugega odstavka 220. člena CZS, ki je po tej določbi eden od pogojev, da se carinske dajatve ne naložijo osebi, ki je sicer zavezana k plačilu. Ker carinski organ pred odmero carinskega dolga ni preizkusil, ali so izpolnjeni pogoji za opustitev odmere carinskega dolga po navedeni določbi, je zmotno uporabil materialno pravo.
 VSRS Sodba II Ips 323/2016 Vrhovno sodišče Civilni oddelek 05.07.2018 družbena lastnina - menjalna pogodba - nastanek lastninske pravice - pridobitev lastninske pravice - teorija realizacije - priposestvovanje - dobrovernost - zakonita posest - izredno priposestvovanje - redno priposestvovanje - arondacija - dopuščena revizija Menjalna pogodba je bila sklenjena v skladu s takratnim Zakonom o kmetijskih zemljiščih (Uradni list SRS št. 1/79 - UPB, ZKZ-73). Tretja alineja prvega odstavka 70. člena ZKZ-73 določa, da lahko arondacijski upravičenci vložijo predlog za arondacijo, če nudijo lastniku, ki ni kmet, za odvzeto zemljišče drugo zemljišče enake vrednosti, ki ga tak lastnik lahko ima v lasti, če pa takšnega zemljišča nimajo, pa odškodnino po predpisih o razlastitvi. V pogodbi je bilo dogovorjeno, da arondacijska zavezanka sporne nepremičnine, na katerih je imela sicer pravico uporabe, izroči arondacijski zavezanki v last tako, da bo na njih pridobila lastninsko pravico. Glede na to, da je arondacijska zavezanka upravičenki izročila kmetijska zemljišča, na katerih je imela lastninsko pravico, je samo tak prenos upravičenj ob še dodatnem plačilu zavezanke lahko uravnotežil medsebojno zamenjavo nepremičnin. Z realizacijo menjalne pogodbe, ki ji je iz razlogov, ki so bili na strani...
 VSRS Sodba II Ips 323/2016 Vrhovno sodišče Civilni oddelek 05.07.2018 dopuščena revizija - priposestvovanje - dobrovernost - zakonita posest - izredno priposestvovanje - redno priposestvovanje - realizacija pogodbe - arondacija - menjalna pogodba - družbena lastnina Menjalna pogodba je bila sklenjena v skladu s takratnim Zakonom o kmetijskih zemljiščih (Uradni list SRS št. 1/79 - uradno prečiščeno besedilo, v nadaljevanju ZKZ73). Tretja alineja prvega odstavka 70. člena ZKZ73 določa, da lahko arondacijski upravičenci vložijo predlog za arondacijo, če nudijo lastniku, ki ni kmet, za odvzeto zemljišče drugo zemljišče enake vrednosti, ki ga tak lastnik lahko ima v lasti, če pa takšnega zemljišča nimajo, pa odškodnino po predpisih o razlastitvi. V pogodbi je bilo dogovorjeno, da arondacijska zavezanka sporne nepremičnine, na katerih je imela sicer pravico uporabe, izroči arondacijski zavezanki v last tako, da bo na njih pridobila lastninsko pravico. Glede na to, da je arondacijska zavezanka upravičenki izročila kmetijska zemljišča, na katerih je imela lastninsko pravico, je samo tak prenos upravičenj ob še dodatnem plačilu zavezanke lahko uravnotežil medsebojno zamenjavo nepremičnin. Z realizacijo menjalne pogodbe, ki ji...
 VSRS Sodba X Ips 240/2016 Vrhovno sodišče Upravni oddelek 23.05.2018 dovoljena revizija - vrednostni kriterij - denacionalizacija - pravica do odškodnine na podlagi bilateralne pogodbe med Zvezno republiko Nemčijo in Republiko Avstrijo (finančna in izravnalna pogodba, FIP) - možnost pridobitve odškodnine od druge države - odločba Ustavnega sodišča - izključitveni razlog - napačna uporaba materialnega prava - ugoditev reviziji Pravice do denacionalizacije ni mogoče odreči osebi, če na podlagi predpisov, ki jih je za izvedbo te pogodbe sprejela tuja država, odškodnine ne bi mogla dobiti, četudi bi jo uveljavljala. Torej je treba ugotavljati tudi, ali bi po FIP in na njeni podlagi sprejetih izvedbenih predpisov prejšnji lastnik sploh lahko uveljavljal odškodnino za podržavljeno premoženje, katerega denacionalizacijo uveljavlja. Pravica do denacionalizacije namreč pomeni pravico uveljavljati denacionalizacijo za točno določeno premoženje, ki je bilo podržavljeno. Vrhovno sodišče ne odstopa od stališča, da ZDen ni pravni temelj za poravnavo morebitnega neizplačila ali prenizkega izplačila odškodnine v tuji državi, odstopa pa od razlage, da glede na določbe FIP in njenih izvedbenih predpisov ni pomembno, za katere vrste premoženja, se je Republika Avstrija odločila izplačati odškodnino. Pravica do odškodnine, kot je opredeljena v FIP in na njeni podlagi v UVEG, ni nujno pravica do...


type: other

text:
ZADNJA POŠTENA PONUDBA STEČAJNI UPRAVITELJICI IN STEČAJNEMU SENATU V ZADEVI PEKO d.d. - v STEČAJU!
 Dejavnosti Osveščeno gospodarjenje ZADNJA POŠTENA PONUDBA STEČAJNI UPRAVITELJICI IN STEČAJNEMU SENATU V ZADEVI PEKO d.d. - v STEČAJU!
 Četrtek, 31 Marec 2016 23:47 | | |
 Telefon: O31-274-419
 Matična številka: 1206281
 Davčna številka: 93642091
 Stečajna upraviteljica, mag. Tadeja Tamše
 Peko d. d. v stečaju
 Cesta Ste Marie aux Mines 5,
 JAVNA ZADNJA PONUDBA
 za prevzem v roke prvotnih opeharjenih lastnikov-ljudstva-davkoplačevalcev in delavcev ter malih delničarjev blagovne znamke Peko, proizvodnih, skladiščnih, trgovskih ter drugih poslovnih prostorov, strojev in opreme ter prevzem zalog gotovih izdelkov ter zalog repromateriala v skladu z dinamiko nove proizvodnje in prodaje na slovenskem in tujih trgih, da na ruševinah Peka d.d. - v stečaju, ki so ga povzročili nevestni upravitelji ter financerji z davkoplačevalskim denarjem, zgradimo podjetje Peko nazaj, da bo postalo uspešno in ugledno podjetje, zdaj organizirano po inovativnem modelu zadruge z imenom Peko Slovenija kooperativa z znanimi in odgovornimi lastniki in upravljalci.
 1. Za najem oz. prevzem vsega, kar je ostalo od Peka d.d. - v stečaju, ponujamo prevzem plačevanja vseh tekočih stroškov od dne 3.05. 2016, ko bomo v skladu z Akcijskim načrtom in Poslovnim načrtom Peko Slovenija kooperativa ponovno začeli s proizvodnjo z začetnimi 25 zaposlenimi.
 2. Po prevzemu upravljanja z vsem premoženjem Peko d.d. - v stečaju bomo prevzemniki odločali, komu bomo oddali v najem poslovne prostore, ki jih trenutno ne bomo potrebovali. Ob tem bomo poskrbeli in bomo proste prostore, stroje in opremo oddali zgolj za plačilo tekočih stroškov, prednostno takim najemnikom, ki se ukvarjajo z dejavnostmi, ki sovpadajo z našo dejavnostjo izdelave obutve, galanterije in oblačil.
 3. K sodelovanju za uspeh Peko Slovenija kooperativa bomo povabili vsakogar, ki želi sodelovati za ustvarjanje skupnega dobrega, povezali se bomo z vsemi institucijami v državi in širše, da bi uspešno delovali na domačem in svetovnih trgih. V Peku Slovenija kooperativa ne bo nikakršnega izkoriščanja nikogar, podjetje bo delovalo v širšo družbeno korist in v simbiozi z naravo. Vse to je zapisano v Poslovnem načrtu in inovativnem poslovnem modelu, ki ga prilagamo.
 4. Res bi bila popolna norost najemati proti plačilu nekaj, kar je tako in tako lastnina generacije delavcev ter malih delničarjev Peka in davkoplačevalcev, ki smo morali brez da bi nas kdo kaj vprašal, plačevati milijone evrov za podaljševanje agonije Peka d.d., in zato, da so si posamezni vplivneži v in izven podjetja Peko d.d. polnili svoje lastne žepe in pomagali do zaslužkov raznim prijateljem ter znancem.
 5. Bankirji v državnih bankah, ki so dajali slabo zavarovane kredite, nadzorni sveti bank, uprave bank v večinski državni lasti, ki smo jih večkrat dokapitalizirali davkoplačevalci, guvernerji banke Slovenije, poslovodstva Peka d.d. in člani nadzornih svetov Peka d.d. so odgovorni za propad Peka d.d., kar mora ugotoviti stečajna upraviteljica ter sodišče in drugi organi države, ter od njih zahtevati in iztožiti poplačilo za povzročeno škodo. Vsi, ki so zasedali razno razne zelo dobro in pretirano dobro plačane položaje, imajo imena in priimke. Poskušati polniti stečajno maso od oškodovancev delavcev in davkoplačevalcev je najmanj perverzno in predvsem nemoralno. Poplačilo bank iz tega, kar je ostalo, pa pomeni vnovično dajati na razpolago denar od razprodaj imetja delavcev, malih delničarjev in davkoplačevalcev, ki bo končal znova Bog ve, kje. Razprodati, kar je ostalo po uničenju podjetja in je nastajalo več kot stoletje, ni težko, veliko težje je iz tega, kar je ostalo, narediti novo uspešno podjetje, da se obdrži vsaj večino znanja in izkušenj, ki je nastalo v 113 letih tradicije, ko za to ni možno postaviti nobene cene, ker se tega prodati ne da, možno pa je uporabiti za SKUPNO DOBRO ob sodelovanju celotne države in ob sodelovanju vseh, ki želimo delati. Dokažimo končno, da zmoremo, če se zedinimo za delo za SKUPNO DOBRO.
 6. Oškodovanci davkoplačevalci-prostovoljci in delavci smo se združili, da smo pripravili poslovni načrt in inovativni poslovni model, po katerem se bomo organizirali v zadrugo in bomo zgradili nazaj in še boljše na ruševinah Peka nazaj, kar so nevestni ljudje, ki jim lahko rečemo kar razbojniki, podrli, saj nam ni vseeno za 113 let tradicije, minulega dela več slovenskih generacij marljivih ljudi, ki so v Peku pustili svoje zdravje in nekateri celo življenje. Vse, kar je v 113 letih nastalo, so naredili z odrekanjem, tudi prostovoljnim udarniškim delom ter samoprispevki. To delamo tudi zaradi ohranjanja naše kulturne dediščine in zaradi ohranjanja časti in spomina do ustanovitelja Peka, gospoda Petra Kozine.
 7. Zato predlagamo, da sodišče v Kranju začne razumeti, da nismo dolžni za najem, kar je v bistvu naše, plačevati nobenih najemnin, pričakujemo pa od predstavnikov države, da se vsem oškodovancem opravičijo ter naredijo vse in pomagajo uresničiti Poslovni načrt in inovativni model Peko Slovenija kooperativa, ki bo model za razrešitev težav vseh podjetij v večinski državni lasti (država smo mi državljani), ki gredo po enaki poti kot je šel Peko d.d. in za vzpostavitev novih podjetij, ki bodo nastala zaradi novega uspešnega in učinkovitega razvoja ter razcveta slovenskega gospodarstva.
 Iniciatorji prostovoljci in vsi, ki so že in še bodo izrazili željo po delati v Peku Slovenija kooperativa, smo zavezani uresničiti Poslovni načrt in inovativni poslovni model v skladu s časovnico Akcijskega načrta za ponovni zagon proizvodnje na pogorišču Peka d.d. – v stečaju, zdaj v Peku Slovenija kooperativa, zato lepo prosimo, da stečajna upraviteljica in sodišče preneha zavlačevati in nam omogoči nemoteno delo v skladu s to ponudbo in Poslovnim načrtom ter inovativnim poslovnim modelom.
 OBRAZLOŽITEV STEČAJNEMU SENATU
 V uvodu ugotavljamo, da je Peko 113 let staro podjetje. V letih po drugi svetovni vojni je bilo nasilno podržavljeno z razlastitvijo prvotnih zasebnih lastnikov komanditne družbe Knez in preimenovano v družbeno socialistično podjetje Triglav. Leta 1953 so podjetje Triglav preimenovali nazaj v Peko. V času zaprtega jugoslovanskega 22 milijonskega trga je Peko zaposloval preko 4.000 delavcev, ki so bili tudi neposredni upravljalci podjetja. Po letu 1991, ko je Jugoslavija razpadla, je Peko izgubil tudi večji del tega trga in mnogo premoženja, ki so ga ustvarile generacije delavcev širom Jugoslavije, saj so bile trgovine in drugi poslovni prostori v mnogih, na novo vzpostavljenih državah na tleh bivše Jugoslavije, kar podržavljene. Za nekatere nepremičnine še danes potekajo sodni postopki, kar nekaj je nepremičnin, ki jih Peko d.d., neustavni naslednik Peka ni dobil nazaj. Po začetku propada Peka se je zgodilo PROTIUSTAVNO IN PROTI MEDNARODNI ZAKONODAJI IN PAKTOM preoblikovanje družbene lastnine v državno, kar bomo pojasnili v nadaljevanju s pomočjo zapisa opaženega na www.pravapeticija.com in sicer konkretno na pobudi za ustavno pobudo, ki jo je podpisalo že preko 1.000 podpisnikov na elektronskem naslovu:
 »Ukradeno blago!
 PROTIUSTAVNA RAZLASTITEV DRUŽBENE LASTNINE 1991-1992 IN DALJE PO USTAVI REPUBLIKE SLOVENIJE 1991 je bila izvršena po navedenih začetnih petih (5) Zakonih, katerim so sledili mnogi drugi. Izvršni svet Skupščine RS je na 104. seji 16.7.1991 določil besedilo PREDLOGOV: - ZAKONA O LASTNINSKEM PREOBLIKOVANJU PODJETIJ - ESA 147 - ZAKONA O AGENCIJI REPUBLIKE SLOVENIJE ZA PRIVATIZACIJO - ESA 148 - ZAKONA O SKLADU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA RAZVOJ - ESA 143 - ZAKONA O DENACIONALIZACIJI – ESA 299 - ZAKONA O ZADRUGAH – ESA 141, ki so bili objavljeni v Poročevalcu SKUPŠČINE REPUBLIKE SLOVENIJE IN SKUPŠČINE SFR JUGOSLAVIJE, Ljubljana, 25. julij 1991, Letnik XVII, štev.21. Iz seznama spodaj lahko vidimo dobršen del Zakonov in njihovih sprememb ter drugih predpisov objavljenih v Ur. l. RS (Ur. l. SRS - RS ni z lahkoto dosegljiv preko spletne strani RS pred letom 1991, kot tudi ne Ur. l. SFRJ), ki so del neustavnega delovanja zakonodajne in izvršne oblasti RS. Družbena lastnina je bila zasebna oblika lastnine v nerazdelni obliki in je bila last vseh državljanov (enako kot družinska in podobno kot delniška družba ali zadruga, ki sta razdelna oblika lastnine). Po osamosvojitvi jo je varovala tudi nova Ustava RS 1991 v 33. členu, ki govori o pravici do zasebne lastnine in v 69. členu, ki govori, da se lastninska pravica lahko odvzame ali omeji le v javno korist. Družbeno lastnino prav tako varuje Splošna deklaracija človekovih pravic - SDČP generalne skupščine OZN iz leta 1948 z resolucijo št. 217 A (III) , ki v svojem 17. členu govori, da ima vsak pravico do lastnine, tako sam kot skupaj z drugimi, in da lastnine ni možno enostransko odvzeti, ter v svojem 30. členu, da ne država kot posameznik ali skupina ne morejo delovati tako, da bi hotelo uničiti pravice v njej. Podobno kot deklaracija OZN govori Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic, Rim 1950, ki se naslanja nanjo in, ki v svojem Dodatnem protokolu Paris, 1952, varuje zasebno lastnino tako, da se je ne more odvzeti samo v primeru javnega interesa, kot predvideva Ustava RS v svojem 69. členu, ki dobesedno sledi protokolu. Skupščina in Izvršni svet RS, oziroma kasneje Vlada RS in Državni zbor RS, sta tako delovala v nasprotju z lastno Ustavo RS 1991 in mednarodnimi pravnimi standardi kot sta SDČP in Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in svoboščin, ko sta družbeno lastnino odvzela znanim lastnikom. Pri tem nista z nobeno uradno listino ali postopkom kot je npr. zakonodajni referendum, dokazala soglasja znanih lastnikov za pravico in upravičenost odvzema ali izkazala odvzema v upravičenosti v javnem interesu po 69. členu Ustave RS. Tako Vlada RS kot DZ 2 RS sta izvedla neustaven udar pri razlastitvi in družbeno lastnino znanih lastnikov podržavila ali preoblikovala v osebno zasebno lastnino. Ustava RS ne pozna kategorije državne lastnine in sta tako s sprejetjem navedenih Zakonov ustvarila neustavno in nezakonito lastniško stanje in ustavno neobstoječo državno lastnino, katero na veliko razprodajata vse od sprejema neustavnih predpisov pod izgovorom “umika države iz lastništva in privatizacijo državne lastnine”. Vlada RS in DZ RS sta imela na voljo 90. člen (zakonodajni referendum) Ustave RS, s katerim bi lahko pridobili soglasje ali ne, lastnikov družbene lastnine za spremembo družbene lastnine v drugo obliko ali ne. Ker Vlada RS in DZ RS (skupščina) nista izvedla referendum o izrazu volje lastnikov, to je državljanov, da bi zakon preverila na referendumu, kot nista izvedla pogovor v obliki zborov delavcev z zaposlenimi kot lastniki in upravljalci, zborov krajanov in občanov kot lastnikov in kot neposrednih vlagateljev v družbeno lastnino ali vlagateljev preko samoprispevkov v družbeno lastnino, da bi jih seznanila z vsebino Zakonov, so vsi tako sprejeti predpisi nični in protiustavni in pregonljivo po: - Ustavi RS 1991 - Splošni deklaracija človekovih pravic po OZN, 1948 - Evropski konvenciji o varovanju človekovih pravic, Rim 1950 in dodatnem protokolu, Paris 1952 Družbena lastnina je imela po Ustavi SFRJ (Jugoslavije) in SRS (Slovenije) iz leta 1974 in Ustavi RS 1991 zapisano in varovano načelo: - tržnega gospodarstva, - vlagateljstva - svobodne menjave dela, čeprav so zagovorniki podržavljenja nesramno trdili, da tega nima. Vlagatelju v družbeno lastnino je bilo zagotovljeno celo ustavno varovanje (po ustavi SFRJ inj SRS) vloženih sredstev in drugih ugodnosti določenih z zakonom, kar pa ustava Republike Slovenije nima, in je bilo osebno domače ali tuje vlaganje bolj zaščiteno kot je danes. 3 I. Del A. ZAKON O PODJETJIH in ZAKON O GOSPODARSKIH DRUŽBAH obsegata: 1. Zakon o podjetjih, Ur. l. SFRJ, št. 77/88 z dne 31. 12. 1988 2. Popravek zakona o podjetjih, Ur. l. SFRJ, št. 40/89 z dne 7. 7. 1989 3. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o podjetjih, Ur. l. SFRJ, št. 40/89 z dne 7. 7. 1989 4. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o podjetjih, Ur. l. SFRJ, št. 46/90 z dne 10. 8. 1990 5. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o podjetjih Ur. l. SFRJ, št. 61/90 z dne 19. 10. 1990 6. Zakon o gospodarskih družbah – ZGD, Ur. l. RS, št. 30/93 z dne 10. 6. 1993 7. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah – ZGD- A, Ur. l. RS, št. 29/94 z dne 31. 5. 1994 8. Zakon o spremembi Zakona o gospodarskih družbah – ZGD-B, Ur. l. RS, št. 82/94 z dne 30. 12. 1994 9. Zakon o spremembah Zakona o gospodarskih družbah – ZGD-C, Ur. l. RS, št. 20/98 z dne 13. 3. 1998 10. Zakon o dopolnitvi Zakona o gospodarskih družbah – ZGD-D, Ur. l. RS, št. 84/98 z dne 11. 12. 1998 11. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah- ZGD-E, Ur. l. RS, št. 6/99 z dne 29. 1. 1999 12. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o prekrških - ZP-L, Ur. l. RS, št. 31/2000 z dne 7. 4. 2000 13. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah - ZGD-F, Ur. l. RS, št. 45/01 z dne 7. 6. 2001 14. Popravek Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah - ZGD-F, Ur. l. RS, št. 59/01 z dne 19. 7. 2001 15. Odločba Ustavnega sodišča Republike Slovenije o razveljavitvi šestega odstavka 580. člena Zakona o gospodarskih družbah, št. U-I-135/00-77, Ur. l. RS, št. 93/02 z dne 4. 11. 2002 4 16. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah -ZGD-G, Ur. l. RS, št. 57/04 z dne 27. 5. 2004 17. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah - ZGD-H, Ur. l. RS, št. 139/04 z dne 28. 12. 2004 18. Zakon o gospodarskih družbah – ZGD (uradno prečiščeno besedilo - ZGD-UPB1), Ur. l. RS, št. 15/2005 z dne 17. 2. 2005 B. ZAKON O LASTNINSKEM PREOBLIKOVANJU PODJETIJ in ZAKON O ZAKLJUČKU LASTNINJENA IN PRIVATIZACIJI PRAVNIH OSEB V LASTI SLOVENSKE RAZVOJNE DRUŽBE obsegata: 1. Zakon o lastninskem preoblikovanju podjetij, Ur. l. RS, št. 55/92 z dne 20. 11. 1992 2. Zakon o spremembah zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij, Ur. l. RS, št. 7/93 z dne 4. 2. 1993 3. UREDBA o pripravi programa preoblikovanja in o izvedbi posameznih načinov lastninskega preoblikovanja podjetij, Ur. l. RS, št. 13/1993 z dne 12. 3. 1993 4. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij, Ur. l. RS, št. 31/93 z dne 11. 6. 1993 5. UREDBA o izdaji, razdelitvi in uporabi lastniških certifikatov, Ur. l. RS, št. 40/1993 z dne 17. 7. 1993 6. Odločba o razveljavitvi tretjega odstavka 51. člena in o ugotovitvi, da določbe 48.a, 48.b in 48.c člena zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij niso v neskladju z ustavo, Ur. l. RS, št. 32/94 z dne 10. 6. 1994 7. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij, Ur. l. RS, št. 1/96 z dne 12. 1. 1996 8. Zakon o lastninskem preoblikovanju pravnih oseb z družbenim kapitalom, ki prirejajo posebne igre na srečo in o strukturi kapitala pravnih oseb, ki opravljajo dejavnost prirejanja posebnih iger na srečo - ZLPPOD, Ur. l. RS, št. 40/1997 z dne 4. 7. 1997 9. Odločba o razveljavitvi 22. člena zakona o lastninskem preoblikovanju pravnih oseb z družbenim kapitalom, ki prirejajo posebne igre na srečo, in o strukturi kapitala pravnih oseb, ki opravljajo dejavnost prirejanja posebnih iger na srečo, Ur. l. RS, št. 13/2002 z dne 15. 2. 2002 5 10. Zakon o zaključku lastninjenja in privatizaciji pravnih oseb v lasti Slovenske razvojne družbe, Ur. l. RS, št. 30/1998 z dne 16. 4. 1998, glej skupaj z Zakonom o slovenski razvojni družbi in programu prestrukturiranj podjetij 11. Zakona o odkupu terjatev do Iraka, Kube in Ljudske republike Angole ter Zvezne direkcije za promet in rezerve izdelkov posebnega namena, Ur. l. RS, št. 55/1992 z dne 20. 11. 1992 12. Zakona o varstvu terjatev v postopkih preoblikovanja podjetij in drugih pravnih oseb, Ur. l. RS, št. 7/1993 z dne 4. 2. 1993 13. Sklep o vplačilu dela sredstev solidarnosti na račun sredstev solidarnosti republike Slovenije - samoprispevek, Ur. l. RS, št. 10/91 z dne 26.8.1991 C. ZAKON O AGENCIJI REPUBLIKE SLOVENIJE ZA PRESTRUKTURIRANJE IN PRIVATIZACIJO, ZAKON O SKLADU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA RAZVOJ in ZAKON O SLOVENSKI RAZVOJNI DRUŽBI IN PROGRAMU PRESTRUKTURIRANJA PODJETIJ obsegajo: 1. Zakon o Agenciji Republike Slovenije za prestrukturiranje in privatizacijo, Ur. l. RS, št.7/1993 z dne 4.2.1993 2. Zakon o Skladu Republike Slovenije za razvoj, Ur. l. RS, št. 7/1993 z dne 4. 2. 1993 3. Zakon o prevzemu določenih obveznosti podjetij, ki so družbeni kapital prenesla na Sklad Republike Slovenije za razvoj, Ur. l. RS, št. 7/1993 z dne 4. 2. 1993 4. ODLOK o poravnavanju odloženih davkov in prispevkov za podjetja, ki so družbeni kapital prenesla na Sklad Republike Slovenije za razvoj, Ur. l. RS, št. 59/1992 z dne 11. 12. 1992 5. Zakon o poravnavanju odloženih davkov in prispevkov za podjetja, ki so družbeni kapital prenesla na Sklad Republike Slovenije za razvoj, Ur. l. RS, št. 7/1993 z dne 4. 2. 1993 6. Zakon o slovenski razvojni družbi in programu prestrukturiranj podjetij, Ur. l. RS, št. 39/1997 z dne 30. 6. 1997, glej skupaj z Zakonom o zaključku lastninjenja in privatizaciji pravnih oseb v lasti Slovenske razvojne družbe 7. Zakon o prenosu pooblastil, pravic in obveznosti Slovenske razvojne družbe in o prenehanju Agencije Republike Slovenije za prestrukturiranje in privatizacijo, Ur. l. RS, št. 50/2004 z dne 6.5.2004 6 D. DRUGI ZAKONI O LASTNINJENJU DRUŽBENE LASTNINE so: 1. Zakon o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini - ZLNDL, Ur. l. RS, št. 44/1997 z dne 24. 7. 1997 2. Zakon o dopolnitvah zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini - ZLNDL-A, Ur. l. RS, št. 59/2001 z dne 19. 7. 2001 3. Zakon o lastninjenju spomenikov in znamenitosti v družbeni lastnini - ZLSZDL, Ur. l. RS, št. 16/1996 z dne 22. 3. 1996 4. Zakon o lastninjenju spomenikov in znamenitosti v družbeni lastnini - ZLSZDL, Ur. l. RS, št. 16/1996 z dne 22. 3. 1996 5. Odločba o razveljavitvi zakona o lastninjenju spomenikov in znamenitosti in o roku, po katerem začne razveljavitev veljati, Ur. l. RS, št. 9/1999 z dne 13. 2. 1999 6. Zakon o lastninjenju kulturnih spomenikov v družbeni lastnini - ZLKSDL, Ur. l. RS, št. 89/1999 z dne 4. 11. 1999 7. Popravek zakona o lastninjenju kulturnih spomenikov v družbeni lastnini - ZLKSDL, Ur. l. RS, št. 107/1999 z dne 24. 12. 1999 8. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo - ZIS-B, Ur. l. RS, št. 101/2003 z dne 21. 10. 2003 9. Zakon o vodah - ZV-1, Ur. l. RS, št. 67/2002 z dne 26. 7. 2002 10. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah - ZV-1A, Ur. l. RS, št. 57/2008 z dne 10. 6. 2008 11. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah - ZV-1B, Ur. l. RS, št. 57/2012 z dne 27. 7. 2012 12. Zakon o dopolnitvah Zakona o vodah - ZV-1C, Ur. l. RS, št. 100/2013 z dne 6. 12. 2013 13. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah - ZV-1D, Ur. l. RS, št. 40/2014 z dne 3. 6. 201 14. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah - ZV-1E, Ur. l. RS, št. 56/2015 z dne 29. 7. 2015 15. Zakon o varstvu okolja - ZVO-1, Ur. l. RS, št. 41/2004 z dne 22. 4. 2004 7 16. Zakon o ohranjanju narave - ZON, Ur. l. RS, št. 56/1999 z dne 13. 7. 1999 E. ZAKON O BANKAH IN HRANILNICAH in ZAKON O BANČNIŠTVU (od leta 2006 do 2015 in vsebuje vsaj 16 sprememb) obsegata: 1. Zakon o bankah in hranilnicah, Ur. l. RS, št. 1/1991 z dne 25. 6. 1991 2. Zakon o spremembi zakona o bankah in hranilnicah, Ur. l. RS, št. 38/1992 z dne 1. 8. 1992 3. Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o bankah in hranilnicah, Ur. l. RS, št. 46/1993 z dne 6. 8. 1993 4. Ustavni zakon o dopolnitvah ustavnega zakona za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije, Ur. l. RS, št. 45/1994 z dne 22. 7. 1994 5. Zakon o bančništvu – ZBan-1, Ur. l. RS, št. 131/06 z dne 14. 12. 2006 6. Zakon o spremembi in dopolnitvi Zakona o bančništvu - ZBan-1A, Ur. l. RS, št. 1/08 z dne 4. 1. 2008 7. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1B, Ur. l. RS, št. 109/08 z dne 19. 11. 2008 8. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1C, Ur. l. RS, št. 19/09 z dne 13. 3. 2009 9. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1D, Ur. l. RS, št. 98/09 z dne 4. 12. 2009 10. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1E, Ur. l. RS, št. 79/10 z dne 8. 10. 2010 11. Zakon o bančništvu (uradno prečiščeno besedilo - ZBan-1-UPB5), Ur. l. RS, št. 99/2010 z dne 7. 12. 2010 12. P O P R A V E K uradnega prečiščenega besedila Zakona o bančništvu - ZBan-1- UPB5p, Ur. l. RS, št. 52/2011 z dne 29. 6. 2011 13. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih - ZPlaSS-B, Ur. l. RS, št. 9/2011 z dne 11. 2. 2011 - elektronski denar 8 14. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1F, Ur. l. RS, št. 35/2011 z dne 13. 5. 2011 15. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1G, Ur. l. RS, št. 59/2011 z dne 25. 7. 2011 16. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1H, Ur. l. RS, št. 85/2011 z dne 25. 10. 2011 17. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1I, Ur. l. RS, št. 48/2012 z dne 26. 6. 2012 18. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1J, Ur. l. RS, št. 105/2012 z dne 27. 12. 2012 19. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1K, Ur. l. RS, št. 56/2013 z dne 2. 7. 2013 20. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu - ZBan-1L, Ur. l. RS, št. 96/2013 z dne 22. 11. 2013 - razlastitev malih delničarjev 21. Zakon o bančništvu - ZBan-2, Ur. l. RS, št. 25/2015 z dne 13. 4. 2015 F. ZAKON O UKREPIH REPUBLIKE SLOVENIJE ZA KREPITEV STABILNOSTI BANK obsega: 1. Zakon o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank - ZUKSB, Ur. l. RS, št. 105/2012 z dne 27. 12. 2012 1. U R E D B A o izvajanju ukrepov za krepitev stabilnosti bank, Ur. l.RS, št. 103/2013 z dne 11. 12. 2013 2. Klasifikacija zunaj bilančnih postavk (potencialnih terjatev), Ur. l. RS, št. 103/2013 z dne 11. 12. 2013 3. Metodologija za ocenjevanje realne dolgoročne ekonomske vrednosti terjatev oziroma potencialnih terjatev, Ur. l. RS, št. 103/2013 z dne 11. 12. 2013 4. Merila za določitev višine letne provizije glede na ročnost poroštvene pogodbe, Ur. l. RS, št. 103/2013 z dne 11. 12. 2013 9 Uredbi, ki sta prenehali veljati: 1. U R E D B A o spremembah in dopolnitvah Uredbe o izvajanju ukrepov za krepitev stabilnosti bank, Ur. l. RS, št. 51/2013 z dne 14. 6. 2013 2. Priloga 2: Metodologija za ocenjevanje realne dolgoročne ekonomske vrednosti kreditnih terjatev 3. U R E D B A o izvajanju ukrepov za krepitev stabilnosti bank, Ur. l. RS, št. 22/2013 z dne 15. 3. 2013 G. ZAKON O ZAVAROVALNICAH, ZAKON O ZAKON O ZAVAROVALNIŠTVU in ZAKON O LASTNINSKEM PREOBLIKOVANJU ZAVAROVALNIC obsegata: 1. Zakon o zavarovalnicah, Ur. l. RS, št. 64/1994 z dne 14. 10. 1994, 2. P O P R A V E K zakona o zavarovalnicah, Ur. l. RS, št. 35/1995 z dne 23. 6. 1995, 3. Zakona o zavarovalništvu - ZZavar, Ur. l. RS, št. 13/2000 z dne 17. 2. 2000, 4. Odločba o razveljavitvi zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic, Ur. l. RS, št. 40/01, 5. Zakon o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic - ZLPZ-1, Ur. l. RS, št. 44/2002 z dne 21. 5. 2002, 6. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic - ZLPZ-1A ?, 7. Zakon o lastninskem preoblikovanju nenominiranega kapitala zavarovalnic - ZLPNKZ?. H. ZAKON O AGENCIJI REPUBLIKE SLOVENIJE ZA PLAČILNI PROMET IN INFORMIRANJE (UNIČENJE SLUŽBE DRUŽBENEGA KNJIGOVODSTVA - SDK, glej III. Del), ZAKON O DAVČNEM POSTOPKU in ZAKON O PLAČILNEM PROMETU obsegajo: 1. Zakon o agenciji Republike Slovenije za plačilni promet, nadziranje in informiranje, Ur. l. RS, št. 48/1994 z dne 5. 8. 1994 2. Odločba US RS, Ur. l. RS, št. 18/1995 z dne 24. 3. 1995 10 3. Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Agenciji Republike Slovenije za plačilni promet, nadziranje in informiranje, Ur. l. RS, št. 58/1995 z dne 13. 10. 1995 4. Zakon o davčnem postopku - ZDavP, Ur. l. RS, št. 18/1996 z dne 2. 4. 1996 5. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku - ZDavP-A, Ur. l. RS, št. 87/1997 z dne 29. 12. 1997 6. Zakon o plačilnem prometu - ZPlaP, Ur. l. RS, št. 30/2002 z dne 5. 4. 2002 7. Zakon o ukinitvi Agencije Republike Slovenije za revidiranje lastninskega preoblikovanja podjetij - ZUARLPP, Ur. l. RS, št. 80/2004 z dne 23. 7. 2004 I. ZAKON O SLOVENSKEM ODŠKODNINSKEM SKLADU IN ZAKON O PREOBLIKOVANJU KAPITALSKE DRUŽBE POKOJNINSKEGA IN INVALIDSKEGA ZAVAROVANJA obsegata: 1. Zakon o Slovenskem odškodninskem skladu, Ur. l. RS, št. 7/1993 z dne 4. 2. 1993 2. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o Slovenskem odškodninskem skladu, Ur. l. RS, št. 48/1994 z dne 5. 8. 1994 3. Zakon o dopolnitvi Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu - ZSOS-B, Ur. l. RS, št. 9/2011 z dne 11. 2. 2011 4. Zakon o Slovenskem odškodninskem skladu - ZSOS-UPB2, Ur. l. RS, št. 21/2011 z dne 21. 3. 2011 5. Zakon o preoblikovanju Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja ter o naložbeni politiki Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja in Slovenske odškodninske družbe, Ur. l. RS, št. 79/2010 z dne 8. 10. 2010 6. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o preoblikovanju Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja ter o naložbeni politiki Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja in Slovenske odškodninske družbe - ZPKDPIZ-A, Ur. l. RS, št. 26/2011 z dne 8. 4. 2011 7. Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d. d., http://www.sdh.si/sl-si/upravljanje-nalozb/najvecje-druzbe/kapitalska-druzbapokojninskega-in-invalidskega-zavarovanja 8. Prodaja kapitalskih naložb, http://www.sdh.si/sl-si/upravljanje-nalozb/prodaja-kapitalskih-nalozb 11 9. Osebna izkaznica, http://www.sdh.si/sl-si/o-druzbi/osebna-izkaznica J. ZAKON O UPRAVLJANJU KAPITALSKIH NALOŽB REPUBLIKE SLOVENIJE obsega: 1. Zakon o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije - ZUKN, Ur. l. RS, št. 38/2010 z dne 14. 5. 2010 2. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije - ZUKN-A, Ur. l. RS, št. 18/2011 z dne 15. 3. 2011 3. Zakon o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije - ZUKN-B, Ur. l. RS, št. 77/2011 z dne 3. 10. 2011 4. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije - ZUKN-C, Ur. l. RS, št. 22/2012 z dne 23. 3. 2012 K. ZAKON O GOSPODARSKIH JAVNIH SLUŽBAH in ZAKON O JAVNIH SKLADIH obsegata: 1. Zakon o gospodarskih javnih službah, Ur. l. RS, št. 32/1993 z dne 17. 6. 1993 2. Zakon o javnih skladih - ZJS, Ur. l. RS, št. 22/2000 z dne 10. 3. 2000 L. ZAKON O SLOVENSKEM DRŽAVNEM HOLDINGU obsega: 1. Zakon o Slovenskem državnem holdingu - ZSDH, Ur. l. RS, št. 105/2012 z dne 27. 12. 2012 2. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o Slovenskem državnem holding - ZSDH-A, Ur. l. RS, št. 39/2013 z dne 6. 5. 2013 3. Zakon o Slovenskem državnem holdingu - ZSDH-1, Ur. l. RS, št. 25/2014 z dne 11. 4. 2014 12 M. ZAKON O DENACIONALIZACIJI in ZAKON O ZAČASNI PREPOVEDI SEČNJE GOZDOV V DRUŽBENI LASTNINI IN ZAČASNI PREPOVEDI PROMETA Z NEPREMIČNINAMI V DRUŽBENI LASTI obsegata: 1. Zakon o denacionalizaciji, Ur. l. RS, št. 27/1991 z dne 29. 11. 1991 2. Odločba o razveljavitvi 92. člena Zakona o denacionalizaciji, Ur. l. RS, št. 56/92 z dne 27. 11. 1992 3. Odločba o razveljavitvi nekaterih določb Zakona o denacionalizaciji in ugotovitvi, da 14. člen ni v neskladju z ustavo, Ur. l. RS, št. 13/93 z dne 12. 3. 1993 4. Zakon o spremembi in dopolnitvi Zakona o denacionalizaciji, Ur. l. RS, št. 31/93 z dne 11. 6. 1993 5. Zakon o začasni prepovedi sečnje v gozdovih v družbeni lastnini in začasni prepovedi prometa z nepremičninami v družbeni lastnini, Ur. l. RS, št. 26/90 z dne 6. 7. 1990 6. Zakon o dopolnitvah zakona o začasni prepovedi sečnje v gozdovih v družbeni lastnini in začasni prepovedi prometa z nepremičninami v družbeni lastnini, Ur. l. RS, št. 43/90 z dne 28. 11. 1990 7. Zakon o spremembi zakona o začasni prepovedi sečnje v gozdovih v družbeni lastnini in začasni prepovedi prometa z nepremičninami v družbeni lastnini, Ur. l. RS, št. 2/91-I z dne 28. 6. 1991 N. ZAKON O ZADRUGAH in ZAKON O ZDRUŽEVANJU KMETOV obsegata: 1. Zakon o združevanju kmetov, Ur. l. SRS, št. 1/79 in 1/86, prenehal veljati 2. Zakon o prenehanju veljavnosti zakona o združevanju kmetov, Ur. l. RS, št. 14/90 3. Zakon o zadrugah – Zzad, Ur. l. RS, št. 13/92 z dne 20. 3. 1992 4. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o zadrugah - ZZad-A, Ur. l. RS, št. 7/93 z dne 4. 2. 1993 5. Obvezna razlaga 67. člena zakona o zadrugah, Ur. l. RS, št. 22/1994 z dne 28. 4. 1994 6. Obvezna razlaga seznama podjetij iz 57. člena zakona o zadrugah – 4. točka B razdelka “Vinske kleti” - ORSPZZad, Ur. l. RS, št. 35/1996 z dne 5. 7. 1996 13 7. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zadrugah - ZZad-B, Ur. l. RS, št. 41/2007 z dne 11. 5. 2007 8. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zadrugah - ZZad-C, Ur. l. RS, št. 87/2009 z dne 2. 11. 2009 9. Zakon o zadrugah - ZZad-UPB2, Ur. l. RS, št. 97/2009 z dne 30. 11. 2009 O. ZAKON O AGRARNIH SKUPNOSTIH obsega: 1. Zakon o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic, Ur. l. RS, št. 5/1994 z dne 4. 2. 1994 2. Zakon o spremembah zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic, Ur. l. RS, št. 38/1994 z dne 30. 6. 1994, 3. Zakon o spremembi zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic - ZPVAS-B, Ur. l. RS, št. 69/1995 z dne 1. 12. 1995 4. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic - ZPVAS-C, Ur. l. RS, št. 22/1997 z dne 18. 4. 1997 5. Zakon o spremembi zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic - ZPVAS-D, Ur. l. RS, št. 56/1999 z dne 13. 7. 1999 6. Zakon o dopolnitvi zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic - ZPVAS-E, Ur. l. RS, št. 72/2000 z dne 11. 8. 2000 7. Zakon o dopolnitvi Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic - ZPVAS-F, Ur. l. RS, št. 87/2011 z dne 2. 11. 2011 8. ZUUJFO, Ur. l. RS, št. 14/2015 z dne 28. 2. 2015 9. Zakon o agrarnih skupnostih - ZAgrS, Ur. l. RS, št. 74/2015 z dne 2. 10. 2015 P. ZAKON O SKLADU KMETIJSKIH ZEMJLIŠČ IN GOZDOV REPUBLIKE SLOVENIJE in ZAKON O GOZDOVIH obsegata: 1. Zakon o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, Ur. l. RS, št. 10/1993 z dne 24. 2. 1993 14 2. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije - ZSKS-A, Ur. l. RS, št. 1/1996 z dne 12. 1. 1996 3. Popravek zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije - ZSKZ-A, Ur. l. RS, št. 23/1996 z dne 29. 4. 1996 4. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije - ZSKZ-B, Ur. l. RS, št. 8/2010 z dne 5. 2. 2010, 5. Zakon o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije - ZSKZ-UPB2, Ur. l. RS, št. 19/2010 z dne 12. 3. 2010 6. Zakon o gozdovih, Ur. l. RS, št. 30/1993 z dne 10. 6. 1993 7. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gozdovih - ZG-B, Ur. l. RS, št. 110/2007 z dne 3. 12. 2007 8. Zakon o spremembi in dopolnitvi Zakona o gozdovih - ZG-C, Ur. l. RS, št. 106/2010 z dne 27. 12. 2010 9. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gozdovih - ZG-D, Ur. l. RS, št. 63/2013 z dne 26. 7. 2013 10. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gozdovih - ZG-E, Ur. l. RS, št. 17/2014 z dne 7. 3. 2014 11. Zakon o spremembah Zakona o gozdovih - ZG-F, Ur. l. RS, št. 24/2015 z dne 10. 4. 2015 12. Zakon o ohranjanju narave - ZON, Ur. l. RS, št. 56/1999 z dne 13. 7. 1999 s PRILOGO: Seznam naravnih znamenitosti, redkosti oziroma prirodnih znamenitosti, ki so v celoti, ali katerih deli so v družbeni lastnini v sredstvih podjetij ali drugih pravnih oseb in preidejo v last države Q. ZAKON O FINANČNEM POSLOVANJU, POSTOPKIH ZARADI INSOLVENTNOSTI IN PRISILNEM PRENEHANJU IN DRUGI LASTNIŠKI ZAKONI obsegajo: 1. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP, Ur. l. RS, št. 126/07 z dne 31. 12. 2007 2. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP-A, Ur. l. RS, št. 40/09 z dne 29. 5. 2009 15 3. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP-B, Ur. l. RS, št. 59/09 z dne 30. 7. 2009 4. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP-C (Uradni list RS, št. 52/10 z dne 30. 6. 2010 5. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP-D, Ur. l. RS, št. 26/11 z dne 8. 4. 2011 6. Zakon o postopkih za uveljavitev ali odpustitev odgovornosti družbenikov za obveznosti izbrisanih gospodarskih družb – ZPUOOD, Ur. l. RS, št. 87/11 z dne 2. 11. 2011 7. Odločba o razveljavitvi 34. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, kolikor se nanaša na predpis iz 2. točke prvega odstavka 114. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju in na opravila upravitelja v stečajnem postopku, na katera ta zakon veže pravico do nagrade upravitelju, opravljena pred uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju. Odločba o razveljavitvi sklepa Višjega sodišča v Kopru in sklepa Okrožnega sodišča v Novi Gorici ter sklepa Okrožnega sodišča v Novi Gorici, Ur. l. RS, št. 23/12 z dne 26. 3. 2012 8. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP-E, Ur. l. RS, št. 47/13 z dne 31. 5. 2013 9. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – uradno prečiščeno besedilo – UPB7-ZFPPIPP, Ur. l. RS, št. 63/13 z dne 26. 7. 2013 10. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP-F, Ur. l. RS, št. 100/13 z dne 6. 12. 2013 11. Popravek Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP-F (Ur. l. RS, št. 10/15 z dne 16. 2. 2015 12. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – uradno prečiščeno besedilo – UPB8-ZFPPIPP, Ur. l. RS, št. 13/14 z dne 17. 2. 2014 16 13 2014 16 13. Popravek Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – uradno prečiščeno besedilo – UPB8-ZFPPIPP, Ur. l. RS, št. 10/15 z dne 16. 2. 2015 14. Obligacijski zakonik – OZ, Ur. l. RS, št. 83/01, 32/04 – UROZ195, 28/06 – odločba US, 29/07 – odločba US in 40/07 – OZ-A 15. Zakon o dedovanju – ZD, Ur. l. SRS, št. 15/76, 23/78, Uradni list RS, št. 17/91-I – ZUDE, 13/94 – ZN, 40/94 – odločba US, 82/94 – ZN-B, 117/00 – odločba US, 67/01, 83/01 – OZ 16. Zakon o gospodarskih družbah - ZGD-1, Ur. l. RS, št. 42/06, 60/06 – popravek 26/07 – ZSDU-B, 33/07 – ZSReg-B in 67/07 – ZTFI 17. Zakon o izvršbi in zavarovanju – ZIZ, Ur. l. RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo in 67/07 – ZS-G 18. Zakon o nematerializiranih vrednostnih papirjih – ZNVP, Ur. l. RS, št. 2/07 – uradno prečiščeno besedilo in 67/07 – ZTFI 19. Zakon o sodnem registru – ZSReg, Ur. l. RS, št. 54/07 – uradno prečiščeno besedilo 20. Zakon o zemljiški knjigi - ZZK-1, Ur. l. RS, št. 58/03 R. ZDRAVSTVENA IN POKOJNINSKA ZAKONODAJA obsegata: 1. Zakone zdravstvenega področja; II. Steber zdravstvenega zavarovanja in poizkus odvzema družbenega lastništva v zdravstvu, koncesionarstvo na račun državnih sredstev,.. 2. Zakone invalidsko pokojninskega področja vsebuje tudi osebne zasebne zavarovalnice in zavarovanja,... S. ZAPOREDNI DOKUMENTI VLADE REPUBLIKE SLOVENIJE 1. Nacionalni reformni program - NRP, več zaporednih dokumentov z istim imenom 2. Program stabilnosti - PS (Pakt stabilnosti), več zaporednih dokumentov z istim imenom 3. Socialni sporazum 2015/2016 – SP, več zaporednih dokumentov z istim imenom 4. Klasifikacija naložb slovenskega državnega holding, št. 47600-2/2013/10, dne 6.2.2013, a. Strateške naložbe b. Pomembne naložbe c. Portfeljske naložbe 17 5. Zadeva: Gradivo na temo privatizacija - zadeva, št. 001-268/2014/2, dne 10.10.2014 6. Strategije: a. Strategija upravljanja kapitalskih naložb, dokument vlade RS – 2015 b. Strategija slovenskega bančnega sektorja, dokument vlade RS – 2015 c. Strategija za sektor zavarovalništva, dokument vlade RS – 2015 Vse navedene listine - dokumenti vsebujejo dogovore in taktiko odprodaje državne - družbene lastnine in so javnosti še manj poznani in dostopni kot Zakoni. V ozadju teh listin so ustni dogovori kaj in komu bo kaj prodano kot ukradeno blago. II. Del: A. ZAKON O DRUŽBENEM KAPITALU obsega: 1. Zakon o družbenem kapitalu, Ur. l. SFRJ, št. 84/89 B. ZAKON O ZDRUŽENEM DELU obsega: 1. Zakon o združenem delu, Ur. l. SFRJ, št. 53/76, 63/79, popr., 57/83, 85/87, 6/88 - popr., 11/88, 19/88 – popr., 38/88 – popr., 77/88 – ZPod, 40/89, 40/89, 60/89 - ZTPDR in Ur. l. RS, št. 37/90 C. ZAKON O PODJETJIH obsega (glej skupaj z I. del poglavje A): 1. Zakon o podjetjih, Ur. l. SFRJ, št. 77/88 z dne 31. 12. 1988 2. Popravek zakona o podjetjih, Ur. l. SFRJ, št. 40/89 z dne 7. 7. 1989 3. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o podjetjih, Ur. l. SFRJ, št. 40/89 z dne 7. 7. 1989 4. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o podjetjih, Ur. l. SFRJ, št. 46/90 z dne 10. 8. 1990 5. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o podjetjih, Ur. l. SFRJ, št. 61/90 z dne 19. 10. 1990 ki mu sledi Zakon o gospodarskih družbah – ZGD, Ur. l. RS, št. 30/93 z dne 10. 6. 1993. 18 D. LASTNINSKI ZAKONI SFRJ vzeti po ZAKONU O DENACIONALIZACIJI obsegajo: 1. Zakon o agrarni reformi in kolonizaciji, Ur. l. DFJ, št. 64/45, Ur. l. FLRJ, št. 24/46, 101/47, 105/48, 21/56, 55/57, 10/65 2. Zakon o agrarni reformi in kolonizaciji, Ur. l. SNOS in NVS, št. 62/45, Ur. l. LRS, št. 30/46, 10/48, 17/58, 17/59, 18/61, 22/65 3. Zakon o razlastitvi posestev, ki jih obdelujejo koloni in viničarji, Ur. l. SNOS in NVS, št. 62/45 4. Zakon o odpravi viničarskih in podobnih razmerij, Ur. l. LRS, št. 22/53 in 43/57 5. Zakon o kmetijskem zemljiškem skladu splošnega ljudskega premoženja in o dodeljevanju zemlje kmetijskim organizacijam, Ur. l. FLRJ, št. 22/53 6. Zakon o agrarnih skupnostih, Ur. l. LRS, št. 52/47 7. Zakon o razpolaganju s premoženjem bivših agrarnih skupnosti, Ur. l. SRS, št. 7/65- prečiščeno besedilo 8. Zakon o nacionalizaciji zasebnih gospodarskih podjetij, Ur. l. FLRJ, št. 98/46, 35/48 9. Zakon o nacionalizaciji najemnih zgradb in gradbenih zemljišč, Ur. l. FLRJ, št. 52/58 10. Zakon o prenosu imovine telesnovzgojnih društev na Zvezo fizkulturnih društev v Sloveniji, Ur. l. SNOS in NVS, št. 48/45 11. Zakon o odpravi zakona o prenosu imovine telesnovzgojnih društev na Zvezo, fizkulturnih društev Slovenije ter o ureditvi lastninskih razmerij, ustvarjenih s tem zakonom, Ur. l. LRS, št. 10/48 12. Temeljni zakon o razlastitvi, Ur. l. FLRJ, št. 28/47 13. Zakon o pobijanju nedovoljene špekulacije in gospodarske sabotaže, Ur. l. DFJ, št. 26/45 14. Zakon o zatiranju nedovoljene trgovine nedovoljene špekulacije in gospodarske sabotaže, Ur. l. FLRJ, št. 56/46, 74/46 15. Zakon o zaščiti in upravljanju narodnega imetja, Ur. l. DFJ, št. 36/45 16. Zakon o varstvu splošnega ljudskega premoženja in premoženja pod upravo države, Ur. l. FLRJ, št. 86/46 17. Zakon o kaznivih dejanjih zoper narod in državo, Ur. l. DFJ, št. 66/45 in Ur. l. FLRJ, št. 59/46 19 18. Zakon o konfiskaciji premoženja in o izvrševanju konfiskacije, Ur. l. DFJ, št. 40/45 19. Zakon o zaplembi premoženja in o izvrševanju zaplembe, Ur. l. FLRJ, št. 61/46, 74/46 20. Odlok AVNOJ-a o prehodu sovražnikovega imetja v državno svojino, o državnem upravljanju imetja odsotnih oseb in o zasegi imetja, ki so ga okupatorske oblasti prisilno odtujile, Ur. l. DFJ, št. 2/45 21. Zakon o prenosu sovražnikovega premoženja v državno last in o sekvestraciji premoženja odsotnih oseb, Ur. l. FLRJ, št. 63/46, 74/46 22. Zakon o ravnanju s premoženjem, ki so ga lastniki morali zapustiti med okupacijo, in s premoženjem, ki so jim ga odvzeli okupator ali njegovi pomagači, Ur. l. FLRJ, št. 64/46 23. Zakon o odvzemanju državljanstva oficirjem in podoficirjem bivše jugoslovanske vojske, ki se nočejo vrniti v domovino, pripadnikov vojnih formacij, ki so služili okupatorju in so pobegnili v inozemstvo, Ur. l. DFJ, št. 64/45 in Ur. l. FLRJ, št. 86/46 24. Zakon o kaznovanju zločinov in prestopkov zoper slovensko narodno čast, Ur. l. SNOS in NVS, št. 7/45 25. Zakon o prepovedi izzivanja narodnega, rasnega (plemenskega) in verskega sovraštva in razprtij, Ur. l. DFJ, št. 36/45 26. Kazenski zakonik, Ur. l. FLRJ, št. 13/51 27. Uredba o arondaciji zemljišč kmetijskih posestev, Ur. l. FLRJ, št. 99/46 28. Uredba o premoženjskih razmerjih in o reorganizaciji kmečkih delovnih, zadrug, Ur. l. FLRJ, št. 14/53 29. Temeljni zakon o izkoriščanju kmetijskega zemljišča, Ur. l. FLRJ, št. 43/59 in 53/62 ter Ur. l. SFRJ, št. 10/65, 25/65 - prečiščeno besedilo, 12/67 in 14/70 III. Del: A. USTAVE, USTAVNI ZAKONI, MEDNARODNE POGODBE in druge listne obsegajo: - Država Slovencev, Hrvatov in Srbov, 29. oktober 1918 - Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev, 1. december 1918 - Kraljevina Jugoslavija, 3. oktober: 1929 - Druga svetovna vojna: 20 25. marca 1941 s podpisom pogodbe na Dunaju Jugoslavija pristopi k trojnemu paktu. 27. marca po demonstracijah v Beogradu prevzame oblast skupina oficirjev jugoslovanske vojske in prekliče podpis pakta. 6. aprila Tretji rajh z letalskim napadom na Beograd začne vojno proti Jugoslaviji, ki 17. aprila kapitulira. Državno ozemlje je razdeljeno med Nemčijo, Italijo, Madžarsko, Bolgarijo in Albanijo ter marionetni državi Neodvisno državo Hrvaško (razglašena 10. aprila) in Črno goro. Na 2. zasedanju AVNOJ v Jajcu je 29. novembra 1943 povojna država zasnovana kot federacija petih narodov (Srbov, Hrvatov, Slovencev, Makedoncev in Črnogorcev) in šestih federalnih enot (Srbija, Hrvaška, Slovenija, Makedonija, Črna gora ter Bosna in Hercegovina), ob tem času tudi Sandžak kot sedma federalna enota. 1/1. Demokratična federativna Jugoslavija (DFJ) Na tretjem zasedanju AVNOJ v Beogradu je 10. avgusta 1945 nova Jugoslavija dobila ime Demokratična federativna Jugoslavija (DFJ). Ime se je namerno izognilo omembi državne ureditve nove države, kar naj bi skladno s sporazumom Tito-Šubašić, podpisanem na Visu 16. junija 1944, ljudstvo Jugoslavije na referendumu izreklo, v kakšni državni ureditvi želi živeti. 1/2. Federativna Narodna Republika Jugoslavija (FRNJ) 29.11.1945-? 1/2. Federativna ljudska republika Jugoslavija (FLRJ) -? Na volitvah v ustavodajno skupščino 11. novembra 1945, kjer meščanske stranke dejansko niso sodelovale, je prepričljivo zmagala Ljudska fronta, katere nosilec je bil Josip Broz Tito. 29. novembra 1945 je ustavodajna skupščina razglasila republiko in spremenila ime države v Federativna ljudska republika Jugoslavija. 1/4. Socialistična federativna republika Jugoslavija (SFRJ) Z novo ustavo je bila 7. aprila 1963 država preimenovana v Socialistično federativno republiko Jugoslavijo (SFRJ). To ime je obdržala do dokončnega razpada leta 1992. Do svoje smrti leta 1980 Jugoslavijo vodi Tito, po njegovi smrti pa Predsedstvo SFRJ. 1/4. Zvezna republika Jugoslavija (ZRJ) je bila razglašena 27. aprila 1992 kot samozvana edina naslednica SFRJ. S sprejetjem nove ustave 4. februarja 2003 se je ZRJ preoblikovala v ohlapnejšo konfederacijo dveh državnih enot in privzela novo ime, Državna skupnost Srbije in Črne gore. 1. Ustava FNRJ*, 1946 in Ustava FLRJ*, 31.01.1946 2. Ustavni zakon, 1953 3. Ustava SFRJ, 7. april 1963 4. Ustava SRS in SFRJ, 1974 21 5. Ustavni amandmaji IX do LXXXIX in XC k USTAVI SOCIALISTIČNE REPUBLIKE SLOVENIJE, Ur. l. SRS, št. 32/1989 6. Ustavni amandmaji XCI do XCV k Ustavi Socialistične Republike Slovenije 1974, Ur. l. RS, št. 8/90 7. Ustavni amandmaji XCVI, XCVII, XCVIII k Ustavi Republike Slovenije, Ur. l. RS, št. 35/90 8. Ustavni amandma XCIX k Ustavi Republike Slovenije, Ur. l. RS, št. 7/91 9. Ustava Republike Slovenije, Ur. l. RS, št. 33/1991 z dne 28. 12. 1991 *Med letom 1945 in 1946 do leta 1963 različni viri različno imenujejo Jugoslavijo in to enkrat; Federativna Narodna republika Jugoslavija in drugič Federativna Ljudska Republika Jugoslavija kot obstajajo dvojne listine istih ustav za obemi imeni NARODNA in LJUDSKA. Obrazlaga je, da so Slovenci državo imenovali Federativna Ljudska Republika Jugoslavija, srbo-hrvaško jezikovno področje pa je isto državo imenovalo Federativna Narodna Republika Jugoslavija. B. POMEMBNE LISTINE SPREJETE ALI VELJAVNE V PROCESU OSAMOSVAJANJA REPUBLIKE SLOVENIJE IN PO TER POGLED PREKO PLOTU (27. september 1989 – 31. december 1991) http://www.svz.gov.si/si/zakonodaja_in_dokumenti/osamosvojitveni_akti_republike_slovenije/, 10. Deklaracija o spoštovanju temeljnih konvencij Sveta Evrope, Ur. l. RS, št. 45/1990 11. TEMELJNA USTAVNA LISTINA O SAMOSTOJNOSTI IN NEODVISNOSTI REPUBLIKE SLOVENIJE in AMANDMA C, Ur. l. RS, št. 1/1991 12. Ustava Republike Slovenije, Ur. l. RS, št. 33/1991 z dne 28. 12. 1991 Ustavni zakon o spremembi 68. člena Ustave RS, Ur. l. RS, št. 42/97 Ustavni zakon o spremembah 3. člena in 68. člena Ustave RS, Ur. l. RS, št. 24/2003 Ustavni zakon o spremembah 121. člena Ustave RS, Ur. l. RS, št. 68/2006 13. USTAVNI
 ZAKON ZA IZVEDBO TEMELJNE USTAVNE LISTINE O SAMOSTOJNOSTI IN NEODVISNOSTI REPUBLIKE SLOVENIJE, Ur. l. RS, št. 1/1991 14. Glasovanje Državnega zbora RS na 39. seji z dne 21.06.2013 o sprejetju Predloga sklepa o soglasju k odtujitvi naložb Republike Slovenije, Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d. d., Slovenske odškodninske 22 družbe, d. d., Modre zavarovalnice, d. d., DSU, družbe za svetovanje in upravljanje, d. o. o., in Posebne družbe za podjetniško svetovanje, d. d. 15. O D L O K o strategiji upravljanja kapitalskih naložb države, Ur. l. RS, št. 53/2015 z dne 17. 7. 2015, poglavje 3.3 Povečanje učinkovitosti razpolaganja z naložbami 16. Splošna deklaracija človekovih pravic, ki jo je sprejela generalna skupščina OZN, 10. decembra 1948 17. Konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin Rim, 4.XI.1950 z Dodatnim protokolom h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin Pariz, 20.III.1952 18. Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki jo je sprejela Generalna skupščina Združenih narodov 16. decembra 1966 z resolucijo št. 2200 A (XXI). Veljati je začel 23. marca 1976 v skladu s 49. členom
 19. LISTINA EVROPSKE UNIJE O TEMELJNIH PRAVICAH, 2010/C 83/02, 20. Iniciativa Ustavnom sudu se ovim podnosi INICIJATIVA ZA OCENU USTAVNOSTI - Zakona o privatizaciji ("Službeni glasnik Republike Srbije 38/2001, 18/2003, 45/2005, 123/2007, i 30/2010) i - Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju, („Službeni glasnik Republike Srbije“, br. 72/201) C. DRUGE POMEMBNE LISTINE O DRUŽBENI LASTNINI KOT OBLIKI ZASEBNE LASTNINE (npr. 414. člen Ustave SRS, 1974): 1. SKLEP o vplačilu dela sredstev solidarnosti na račun sredstev solidarnosti Republike Slovenije, Ur. l. RS, št. 10/1991 z dne 26. 8. 1991 2. SKLEP o razpisu referenduma za uvedbo krajevnega samoprispevka na območju Krajevne skupnosti Železne dveri, Ur. l. RS, št. 7/1993 z dne 4. 2. 1993 3. SKLEP o razpisu referenduma o uvedbi krajevnega samoprispevka za Krajevno skupnost Zg. Ložnica, Ur. l. RS, št. 7/1993 z dne 4. 2. 1993 4. SKLEP o razpisu referenduma za uvedbo samoprispevka Škofja Loka, Uradni list RS, št. 7/1993 z dne 4. 2. 1993 23 5. U-I 133/93, Odločba o razveljavitvi tretjega odstavka 51. člena in o ugotovitvi, da določbe 48. a, 48. b in 48. c člena zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij niso v neskladju z ustavo, Ur. l. RS, št. 32/1994 z dne 10. 6. 1994 Tretji odstavek 51. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij (Uradni list RS, št. 55/92, 7/93), uzakonjen z 29. členom zakona o spremembah in dopolnitvah tega zakona (Uradni list RS, št. 31/93), se razveljavi z učinki po prvem in drugem odstavku 414. člena ustave iz leta 1974. Str. 7.....
 S transformiranjem organizacij združenega dela v podjetja kot kapitalske družbe so se oblikovale delniške oziroma družbeniške skupščine, v katerih so družbeni kapital zastopali delegati delavcev, izvoljeni po splošnih internih aktih. Delegatski princip, ki je veljal po zakonu o združenem delu, je bil s tem odpravljen, predstavniki družbenega kapitala pa naj bi do izvedbe lastninjenja zastopali interese družbenega kapitala, torej ohranjanje njegove vrednosti, in s tem posredno varovali interese bodočih lastnikov. Predstavniki družbenega kapitala in menedžerji so bili s kapitalom, ki jim je bil zaupan, in z družbenimi sredstvi dolžni ravnati gospodarno ne glede na to, da je v prehodnem obdobju spreminjanja ekonomskega sistema v Republiki Sloveniji na tem področju nastala določena pravna praznina. 6. USTAVNO SODIŠČE REPUBLIKE SLOVENIJE SAMS Številka: Su-158/05- Datum: 30/10-2007 PROBLEMI OPUSTITVE ZAKONODAJALCA V USTAVNO SODNI PRESOJI Str. 10; 3. OPUSTITEV ZAKONODAJALCA KOT PREDMET PRESOJE USTAVNEGA SODIŠČA 3.1. Vloga pred Ustavnim sodiščem. Kateri subjekti so lahko vlagatelji pred Ustavnim sodiščem v vaši državi? Ali lahko vsi sprožijo vprašanje opustitve zakonodajalca? Vsi vlagatelji v postopku ustavno sodne presoje predpisa (presoja ustavnosti in zakonitosti predpisov in splošnih aktov, izdanih za izvrševanje javnih pooblastil) lahko sprožijo vprašanje (proti)ustavnosti pravne praznine oziroma opustitve zakonodajalca: Navedene listine govorijo, da so se še po osamosvojitvi izvajali različni referendumi za samoprispevke državljanov in da je Ustavno sodišče Republike Slovenije še leta 1994 razsojalo po ustavi iz leta 1974, saj je Republika Slovenija prenesla ob osamosvojitvi v svoj pravni red zakonodajo SFRJ in s tem tudi ustavo SFRJ in SRS, kar je razvidno iz osamosvojitvenih aktov.
 24 UNIČENJE SLUŽBE DRUŽBENEGA KNJIGOVODSTVA - SDK Služba družbenega knjigovodstva - SDK Državni okvir FLRJ, SFRJ in RS Datum nastanka 1959 Datum ukinitve 1994 (v Republiki Sloveniji) Status organa sprva organ v sestavi Narodne banke Jugoslavije (do 1965), potem samostojna ustanova, sedež Beograd Temeljne naloge: finančni nadzor, računovodski nadzor Naslednik je Agencija RS za plačilni promet, nadziranje in informiranje V času novo nastale Republike Slovenije se je leta 1994 preimenovala v Agencijo RS za plačilni promet, nadziranje in informiranje. Ta agencija je sprva v celoti prevzela naloge SDK-ja, a že kmalu je bilo ustanovljeno Računsko sodišče Republike Slovenije, ki je prevzelo nadzor nad poslovanjem javnega sektorja. Učinkovitost Agencije Republike Slovenije za plačilni promet, nadziranje in informiranje ni bila primerljiva z SDK-jem, saj ni bila ustanovljena finančna policija, niti niso bili izdelani pravni predpisi za vprašanja, kot so kdo, zakaj, kje in kako sme in mora delati s kapitalom. Leta 1996 je bil velik del nekdanje SDK združen z Republiško upravo za javne prihodke v Davčno upravo Republike Slovenije (DURS). Naloge, ki jih je poprej opravljal SDK, so bile nato razpršene med Agencijo za plačilni promet, Računsko sodišče in Agencijo za revidiranje, glede davčnega nadzora nad pravnimi osebami pa na DURS (Wikipedia). ENE IZMED POMEMBNEJŠIH LISTIN CIVILNE DRUŽBE ki nasprotujejo enostranski odtujitvi in preprodaji družbene lastnine po osamosvojitvi: Rožniška deklaracija 2008 Ustava države Slovenije 29.11.2014 (Gibanje za novo ustavo - ZNU 50 in več) Peticija Preprečite razprodajo! (do januarja 2016, 15.189 podpisnikov) PETICIJA za odvzem premoženja nezakonitega izvora in Zakona o lustraciji (2013, 4.939 podpisnikov) Dopis predsedniku evropskega parlamenta g. Martinu Schulzu, št. peticije 2648/2013 POBUDA ZA ZAČETEK POSTOPKA ZA OCENO USTAVNOSTI OZIROMA ZAKONITOSTI, Vlagatelj: Skupina državljanov, 2016 Ustavna zahteva – 2016, Slovenski razvojni svet, Zveza svobodnih sindikatov Slovenije – ZSSS, Neodvisni Sindikati Slovenije – NSS in ... Ukradeno blago! 2016 25 IZ
 POBUDE ZA ZAČETEK POSTOPKA ZA OCENO USTAVNOSTI OZIROMA ZAKONITOSTI (Vlagatelj: Skupina državljanov 2016) Enostranska razlastitev družbene lastnine, njeno podržavljenje in njena odprodaja, oziroma odtujitev ni samo spodbujanje k nasilju temveč je izvajanje nasilja s strani Vlade RS in DZ RS nad državljani v smislu enostranske razlastitve na osnovi sprejetih predpisov s strani DZ RS na predlog vlade RS in je prepovedano po Ustavi RS in navedenih mednarodnih predpisih. Državljani, ki ne bi teh neustavnih predpisov upoštevali so lahko podvrženi kazenskemu pregonu ali pa so ob premoženje v delu družbene lastnine, ki je odtujena in podržavljena ali preprodana. Tako je enostranska in nasilna razlastitev povzročila, da so določeni državljani in tujci zaradi političnih zvez ali drugih prikritih načinov lahko prišli prednostno do lastnine iz naslova družbene lastnine, ostali državljani pa ne in se je v državi oblikovala dvo razredna družba, ki je Ustava RS ne pozna in ne dovoljuje razreda lastnikov in priviligirancev ter razred brez lastnine in privilegijev. Tako se vzpostavlja med samimi državljani in tujci lastniško in ekonomsko medsebojno sovraštvo iz razloga, ko imajo eni vse, drugi malo ali nič. Tako to neustavno stanje ustvarja pogoje za med razredne konflikte. Določeni državljani so tako lahko pridobivali kredite državnih bank, drugi ne, določenim državljanom so se krediti odpisovali, drugim ne, kot je razvidno iz zapisnika 28.redne seje Nadzornega sveta Nove KBM z dne 23. december 2010 (priložen zapisnik). Vlada RS in DZ RS osebno zasebno lastnino vključujoč propadle podeljene ter ne odplačane in odpisane kredite posameznikov in njihove osebne zasebne lastnine rešujeta preko Zakona o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank, Ur. l. RS, št. 105/2012 ali drugače, kot so npr. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, Ur. l. RS, št. 126/07 z dne 31. 12. 2007 in drugi premnogi podobni zakoni katerih prikriti namen je možnost osebnega okoriščanja posameznikov iz naslova skupnega premoženja - lastnine in z denarjem vseh nas davko plačevalcev po reku “Vse to bo narod pozlatil”. Posledično se zaradi samovoljne in neustrezne gospodarsko lastninske odločitve Vlade RS in DZ RS izkazuje stanje v stalni veliki brezposelnosti, ki zanaša 13.1% ali 120.000 oseb leta 2014 (oktober 2015, 11,7%), stopnji tveganja revščine 14,5 % ali 290.000 oseb, v stopnji tveganja socialne izključenosti 20,4 % ali 410.000 oseb v letu 2014 po podatkih Statističnega urada RS 2015 (priloga). Povprečna mesečna neto plača znašala 1.005,64 EUR za leto 2014 in povprečna pokojnina po podatkih ZPIZ za leto 2013 znaša nekaj več kot 560 evrov (gradivo priloženo) in izkazuje prenizek standard večine zaposlenih in upokojencev, saj znaša mesečni prag tveganja revščine za eno člansko gospodinjstvo ali mesečni neto dohodek 596 EUR, za dvočlansko gospodinjstvo brez otrok pa 893 EUR na mesec za leto 2014. Država da iz svojega proračuna največji izdatek za socialno zaščito v višini 18,0 % BDP po podatkih Statističnega urada RS 2015 (gradivo priloženo) in kljub temu obstajata socialna ogroženost in lačni otroci (Val 202, 01. 12. 2015 Revščina družin se poglablja, O ISKRICI NEDELJSKEGA, članka priložena) kot se dogaja nenehno padanje ekonomsko delovnih pravic, pravic v zdravstvu, šolstvu in na socialnem področju državljanov na osnovi reform, ki se izvajajo zaradi ne odgovornosti Vlade RS in DZ RS, ne pa zaradi ne odgovornosti državljanov. Bruto zunanji dolg je od leta 1995 s 3.737 milijard € do konca leta 2015 narastel na 44.818 milijard €, od tega obveznost države z 0,471 milijarde € na 23,044 milijard €. 26 Dolg državnega proračuna znaša 25, 633 milijard €, od tega 15, 606 milijard € doma in 10, 027 milijard € v tujini, neto zunanji dolg je: 11,256 milijarde € javni in javno garantirani dolg: 29,094 milijarde € in predstavlja 80,8 % BDP, ki znaša 37,303 milijard €, po podatkih Statističnega urada RS 2015 in Banke Slovenije, bilten, December 2015, Leto 24, štev.: 12 (priloženo). Po uradnih podatkih Policije je v porastu kriminal, ki je posledica gospodarske krize, nizkega standarda in brezposelnosti; Nasilni kriminal v zadnjem desetletju, 28.9.2914 (članek priložen). Če k temu kriminalu izpostavimo tako imenovane milijardne tajkunske zgodbe in dodamo odliv kapitala v tujino in tako imenovane davčne oaze postane slika stanja dogajanja jasnejša in razumljivejša (magnetogram posveta »KAKO VRNITI DENAR, KI JE BIL IZ SLOVENIJE ODNESEN V TUJINO«, ki je potekal 14. marca 2014 v Državnem svetu priložen in Politikis Uredništvo 14. 03. 2014, Študija Sag Harbor Group: Iz Slovenije v davčne oaze odteklo prek 52 milijard dolarjev!, RTVSLO/MMC,14. marec 2014, “Ameriški ekonomist: Slovenci ste v davčne oaze prenesli 75 milijard. Viceguverner: Pretirano.” in 12.10.2006 Finance 198/2006, Železnikova omara s pozabljenimi spisi na sodišču (gradivo in članki priloženi). Številni medijski prispevki prikazujejo materialno, fizično in duhovno trpljenje ljudi, ki so se znašli zaradi navedenih dejstev na dnu družbene lestvice in ne vedo kako bodo preživeli. Nedeljski dnevnik, 06.01.2016, Iskrica ČE BI ISKALI SKUPNO ZNAČILNOST DRUŽINE MALE NIKITE, BI BILA TO LE BOLEZEN, KI JE ZAZNAMOVALA VSE TRI (članek priložen). Zaradi katastrofalnega položaja državljanov še posebej mladih se je od leta 2008 do leta 2012 izselilo skoraj 20.000 državljanov, “Delo, sob, 06.10.2012, Slovenci množično zapuščajo Slovenijo - Beg možganov: v štirih letih se je odselilo 20.298 državljanov, letos 7997.” (članek priložen). Tako je do konca leta 2015 množično zapustilo državo še deset tisoče državljanov zaradi preživetja in bi bila dejanska brezposelnost za to številko večja in bi znašala vsaj 20%. Slednje pomeni, da Republika Slovenija ni sposobna dostojno in po sprejetih lastnih Predpisih preživeti niti lastnega naroda. Če k temu dodamo še strahoviti padec rodnosti od leta 1985, ko je rodnost znašala 26.000 otrok letno in med leti 1991 in 2015 le še v povprečju 20.000 otrok letno (Statistični urad RS, Živorojeni otroci, Slovenija, 2010), pomeni to 5.000 otrok manj letno kot leta 1985 in v zadnjih 25 letih samostojnosti, skupaj približno 125.000 otrok manj, spoznamo dejansko stanje v državi. Skrb za prihodnost glede privatizacije naložb RS v tem primeru podjetja Unior iz Zreč in Cinkarne iz Celja izrekata tudi Zreški občinski svet z dopisoma Vladi RS, Številka: 9000- 0001/2013-14, Datum: 17.5.2013 in Mestna občina Celje z dopisom Celje, 5.3.2015, št. Zadeve: 020-29/2015 (dopisa priložena). Iz navedenih in drugih podatkov lahko približno zaokrožimo stanje povprečnega državljana zadnjih 25 let in lahko razumemo nezadovoljstvo in posledične upore in zahteve državljanov, ki si sledijo eden za drugim. Upori in nasprotovanje državljanov se izražajo preko različnih javnih manifestacijah in ene izmed jasno izraženih volj državljanov je Peticija Preprečite razprodajo!, ki jo je do januarja 2016 podpisalo 15.189 oseb, Ni. Č., Delo.si, STA tor, 14.05.2013, V DZ 5.000 podpisov pod peticijo 27 za zakon o lustraciji in Zahteva za zakon o vrnitvi premoženja nezakonitega izvora, dopis predsedniku evropskega parlamenta g. Martinu Schulzu, št. peticije 2648/2013, datum: 19.3.2015, v protestih kmetov, Delo pon, 12.07.2010, Kmetje: Vlada naj ukrepa v prehrambeni verigi (članki in gradivo priloženo), saj je tako imenovana enostranska in nasilna razlastitev in ponovna privatizacija “nekdanje” družbene lastnine prinaša padec samo oskrbe nasploh, še posebej v prehrani iz leta 1985 ko je bila cca 80% danes le še cca 30% in zlom industrije končnih izdelkov, ko je bila Socialistična Republika Slovenija - SRS po razvitosti na 10. mestu v svetu. Na volitve iz ne zadovoljstva hodi vse manj državljanov, saj jih prepoznava kot farso v kateri so sami večinoma izigrani. Iz volilne udeležbe na volitvah v DZ RS je preko primerjave od osamosvojitve do danes jasno razviden hiter trend upadanja: 1992 je bila volilna udeležba 85,60%, 1996 - 73,70%, 2000 - 70,14%, 2004 - 60,65%, 2008 - 63,10%, 2011- 65,60%, 2014: 51,73%, Forum za novo levico, objavljeno na 11 januar 2015, Volitve v Sloveniji – ocena stanja in predlogi za izboljšanje stanja (prispevek priložen). Iz tega lahko zaključimo, da je namensko napačno izvajana tranzicija imela prikrite cilje destabilizacije in uničenje samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije v smislu gospodarske, politične in narodne samobitnosti zapisane v PREAMBULI Ustave Republike Slovenije in je tako izvajan lastninski postopek v celoti proti ustaven v samem duhu in načelu Ustave Republike Slovenije in njene osamosvojitve. PREAMBULA se glasi: Izhajajoč iz temeljen ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije, ter temeljnih človekovih pravic in svoboščin, temeljne in trajne pravice slovenskega naroda do samoodločbe, in iz zgodovinskega dejstva, da smo Slovenci v večstoletnem boju za narodno osvoboditev izoblikovali svojo narodno samobitnost in uveljavili svojo državnost, sprejema Skupščina Republike Slovenije Ustavo Republike Slovenije (priložena). Dvomi v samo prodajo državne lastnine so objavljenih tudi v javnih občilih, ki ugotavljajo, da ko lahko druga država in pokojninski skladi v imenu privatizacije kupujejo zase državno - družbeno premoženje sedaj državno premoženje Republike Slovenije, kako se to premoženje prodaja pod ceno že z vnaprejšnimi tihimi dogovori in preko špekuliranja z njo ter kako druge države kot posredni in neposredni kupci ščitijo svojo lastnino, so izraženi pod naslovi (članki priloženi): - Mladina, 9. 6. 2015, Tuja analiza: Telekom vreden do 2 milijardi evrov! - Mladina, 11. 4. 2014, Kura, ki nese zlata jajca - Tednik Demokracija, 04.08.2015 , Kronologija privatizacije Telekoma Slovenije - Novice Društva MDS, 16. 09. 2015, Žito oktobra že v rokah hrvaške Podravke Predlagamo, da Ustavno sodišče RS ugotovi ne ustavno delovanja Vlade RS in DZ RS saj sta podržavila družbene lastnino ki je bila skupna zasebna oblika lastnike, jo odtujujeta kot svojo “osebno” državno lastnino v korist tretjega na osnovi enostransko in nasilno sprejetih navedenih Zakonov in drugih predpisov. Tako sta kršila 3. člen, 63. člen in 69. člen Ustave RS tako, da sta s svojim delovanjem povzročila posledično gospodarski zlom, nepotrebno zadolženost države ter ne enakopravno stanje in neupravičeno gmotno revščino in izseljevanje dobršnega dela državljanov RS, napram tistim, ki so si ustvarili gmotno stanje in lastništvo na račun družbene lastnine in države, saj sta si prilaščala oblast in pravice, ki jima po 3. členu ustave RS, ne 28 pripadajo in kar pomeni, da noben pomembnejši lastninski zakon ali predpis ne bi smel veljati brez pisnega soglasja državljanov to je zakonodajnega referenduma po 90. členu Ustave RS. V skladu s drugim odstavkom 155. člena Ustave RS (prepoved povratne veljave pravnih aktov), ki govori: Samo zakon lahko določi, da imajo posamezne njegove določbe učinek nazaj, če to zahteva javna korist in če se s tem ne posega v pridobljene pravice. Ustavnemu sodišču RS podajamo pobudo, da ob razveljavitvi navedenih zakonov oziroma drugih listin in dokumentov naloži tudi obvezo DZ RS, da sprejeme “Zakon o popravi krivic zaradi odvzema družbene lastnine”, ki so nastale po sprejemu navedenih izpodbijanih predpisov ali njihovih posameznih delov in tako zavaruje zahtevo javne korist. Razlog utemeljujemo na dejstvu, da vlada RS in DZ RS nista uspela dokazati javne koristi in ustvariti obljubljeno blaginjo in napredka, sugerirana kot “Slovenija druga Švica” v vseh 25 letih samostojnosti in sta s kršitvijo Ustave RS 1991 in mednarodnih predpisov z enostranskim odvzemom družbene lastine, njenim podržavljenjem, njenim odtujevanjem s preprodajo pod parolo “Umik države iz lastništva” in “Privatizacija te državne lastnine” v resnici povzročila gospodarski zlom z vsemi zgoraj navedenimi posledicami in kar je v popolnem nasprotju od njiju danih obljub ter temu posledičnimi pričakovanji družbe.
 Svoj ne posredni pravni interes izkazujemo kot lastniki, oziroma so lastniki nasilno in samovoljno odvzete družbene lastnine kot ukradenega blaga, ki temelji po Ustavi SRS 1974, Ustavi RS 1991, 33. člen in 69. člen, Splošni deklaraciji človekovih pravic, OZN, 1948, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic, Rim 1950 z Dodatnim protokolom, Pariz, 1952, USTAVNEM ZAKONU ZA IZVEDBO TEMELJNE USTAVNE LISTINE O SAMOSTOJNOSTI IN NEODVISNOSTI REPUBLIKE SLOVENIJE in Deklaraciji o spoštovanju temeljnih konvencij Sveta Evrope in kot državljani po 3. členu Ustave Republike Slovenije, ki v drugem odstavku govori: V Sloveniji ima oblast ljudstvo. Državljanke in državljani jo izvršujejo neposredno in z volitvami, po načelu delitve oblasti na zakonodajno, izvršno in sodno. Ustavnemu sodišču RS podajamo pobudo po številnih letih, od sprejemov navedenih Zakonov in predpisov, šele sedaj. Ves čas si nismo mogli zamišljati, niti predstavljati, da bomo tako grobo in neustavno prevarani v temeljni - lastniški pravici, v svoboščinah in posledično kakovosti bivanja s strani izvoljenih predstavnikov v najvišje organe državne oblasti Republike Slovenije.
 Iz pobude je očitno, da se je proces razlastninjenja, ob hkratnem zmanjševanju temeljnih človekovih pravic in svoboščin, dogajal postopno in prikrito. Šele dejansko stanje, kot smo mu priča danes in poglobljena analiza vzrokov, ki je pripeljala do njega, omogočata ugotovitve zapisane v tej pobudi. Prosimo vas, da v skladu s: človeško moralo, Ustavo RS 1991 in mednarodnimi dogovori odločite, da je bil postopek odvzema družbene lastnine, njeno podržavljenje, lastniško preoblikovanje ter nadaljnja preprodaja tretjemu neustavno dejanje in zato za nas državljane neveljaven. 29 PRISPEVEK: Ukradeno blago! Predstavlja seznam podatkov; uradnih in neuradnih listin ter gradiv o lastniških razmerjih na področju Republike Slovenije služi za lažjo razumevanje in nadaljnjo proučevanje dogajanj z lastnino in lastniškimi razmerji na ozemlju Republike Slovenije in Jugoslavije - SFRJ od leta 1945 do leta 2015. Zraven navedenega omogoča površinski vpogled v nastanek in razpad države južnih Slovanov imenovane Jugoslavija od leta 1918 do leta 2015. Beseda Jugoslavija je izpeljanka dveh besed južna slava ali južna Slavija. Ime Slava je ime pra mame - matere Slovanov. SODELAVCI Pri izdelavi prispevka so tako ali drugače sodelovali: Prof. dr. Gojko Stanič, Jože Kos Grabar ml., Branislav Jokanovič, Dr. Peter Glavič, Milan Krušič, Gorazd Marinček, Sonja Lokar, Vladislav Stres, Božan Žabjek in Janez Stergar. VIRI LISTIN IN UGOTOVITEV Pri zbiranju gradiva so se uporabljali viri: - Uradni list RS - Pravno informacijski sistem – PisRS - Poročevalec SRS in SFRJ - Univezitetna knjižnica Maribor - Statisitčni urad Republike Slovenije – SuRS - Banka Slovenija - Wikipedija - Osebna arhiva - Občila - Drugi viri Ur. l. RS, PisRS, Republika Slovenija in knjižnice ne omogočajo celovitega vpogleda uradnih gradiv (Poročevalec) in predpisov kot tudi ne Ustav SFRJ in osamosvojitvenih aktov RS pred letom 1991. Povprečni osebi ni omogočen enostaven vpogled v našo pravno zgodovino in nastanek RS kot suverene države in primerjati predpise pred in po osamosvojitvi tako ustvariti pravilno mnenje izven politične propagandne. S tem pa ni omogočen vpogled v smisel bivanja ter razumevanja preteklosti, sedanjosti in prihodnosti. Predstavljen seznam različnih predpisov, ki govorijo o lastnini ni popoln. Spregledana je lahko tudi kašna slovnična ali tehnična napaka. Seznam lahko po potrebi dopolnite ali uporabite s predhodno preverbo navedenega. 30 ZAKLJUČEK Kot kaže je SFRJ do leta 1948 lahko odvzemala lastnino in ustvarila skupno lastnino, ki je izvorna in nerazdeljena (nerazdelna) oblika lastnine iz daljne preteklosti - pra skupnosti. Te tako ustvarjene skupne lastnine imenovane družbena pa Vlada RS in Državni zbor RS nista imela pravice odvzeti, saj jima to ni več dovoljevalo mednarodno pravo sprejeto po 1948, kot je to v nasprotju z Ustavo Republike Slovenije, 1991. Prav tako so celo po osamosvojitvi bili izpeljani samoprispevki v korist družbene lastnine. Iz navedene lastninske zakonodaje vidimo kako sta Vlada RS in DZ RS (Skupščina RS) to počela po korakih in po kosih, da sta ustvarila ne obstoječo državno lastnino, ki po Ustavi RS 1991, ni ustavna kategorija. Nazorno je, da je bil namen podelitve certifikatov, ki so jih bili ljudje primorani vzeti, le lažen poizkus prikritja samovoljnega odvzema lastnine in da so ljudje v zameno za lastnino dobili vrednost v certifikatu, ki so ga prenašali na zasebne posredniške investicijske sklade, kako so podržavljeno lastnino prenašali na od države ustanovljene agencije SOD in KAD (Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja) ali druge pravne osebe, zatem na drugo ali na tretjo od države uzakonjeno pravno osebo za obvladovanje lastništva, kot je npr. AUKN - Agencija za upravljanje kapitalskih naložb, SDH- Slovenski državni holding, DUBT - Družba za upravljanje bančnih terjatev. Vmes so zmeraj nekaj pre prodali pod izgovorom umika države iz lastništva ali zaradi nekih obljub nekoga nekomu in ob enem prikrito tudi načrtno uničili dobršen del gospodarstva ter posledično zaradi njegovih manjših prihodkov zadolžili državo, za pokritje proračunskega primanjkljaja. Tako, država v nadaljnjem postopku razlašča sama sebe, osebno zasebno lastnino malih delničarjev v korist tujcev namesto, da bi to lastnino varovala in jo vrnila neokrnjeno družbi kot je bilo začasno podržavljanje tudi nekako zamišljeno. Po 69. členu Ustave RS država ne sme odtujevati ali spreminjati namembnosti premoženja, niti lastnega, če to ni v javnem interesu. Oblast ni lastnine podržavila z namenom, da jo zavaruje, temveč s prikritim namenom, da jo kasneje pod izgovorom kot državno lastnino preproda že čakajočemu kupcu. Da bi oblast prikrila sled in svojo nezakonito in neustavno delovanje je nenehno spreminjala Zakone, pravila in tudi pojme razumevanja. Tako je npr. samo Zakon o bančništvu od leta 2006 do leta 2015 spremenila 16 krat in, da niti ne štejemo prejšnjih bančnih Zakonov in Zakone o DUBT in še kaj. Celo divjad je po Zakonu o varstvu okolja označila za državno last in je bila tako odvzela družbi in zna biti v kratkem naprodaj tujcem pod izgovorom umika države iz lastništva in iz naslova reševanja proračuna, saj je zadolženost države eden od temeljnih izgovorov preprodaje lastnine. Družbena lastnina kot osebna lastnina državljanov sta tako predmet in žrtev preigravanj različnih političnih opcij vodenih iz tujine preko medijske propagande klanovsko “izvoljenih” na volitvah od državljanov RS. Podobni procesi razlaščanja premoženja v korist tujcev so se in se še dogajajo v vseh državah vzhodnega sistema, hitreje ali počasneje, v zgoraj opisani ali podobni obliki. Pripravil:
 Gruden/December, 2015«
 Stečajno upraviteljico in stečajni senat obveščamo, da naj takoj in brez odlašanja preda v uporabo lastnine Peko d.d. - v stečaju, ki je nesporno ljudska, da jo začnemo odgovorno upravljati in nadgrajevati, saj smo dolžni vse imetje predati našim otrokom boljše in večje kot smo ga sami prevzeli v upravljanje od naših staršev. Peko naj bo prelomnica in pozitiven zgled za to, da tudi druga podjetja, ki so v večinski ali manjšinski državni lasti, postavimo na zdrave temelje z znanimi odgovornimi lastniki in najboljšimi vodstvi, izbranimi s strani zadružnikov, izbranih po merilih, stroke, morale in programov, ki jih bodo predložili v času poziva za predstavitev, ko bodo še kandidati za prevzem odgovornih funkcij.
 Sodišče je zavezano delovati v družbeno dobro, v vsakem trenutku smo iniciatorji pobude za vzpostavitev socialnega podjetja - zadruge Peko Slovenija kooperativa pred katerimikoli strokovnjaki in sodiščem zagovarjati pripravljen Poslovni načrt in inovativen poslovni model, da bi odstranili vsako nejasnost in pomislek v zvezi z načrtom in poslovnim modelom.
 V primeru, da bo sodišče ravnalo drugače kot predlagamo, bomo prisiljeni sprožiti ustavni spor in zahtevati začasno odredbo za ustavitev vseh aktivnosti v zvezi z najemi in morebitno razprodajo našega premoženja, kar ga je sploh ostalo v Peko d.d – v stečaju do odločitve ustavnega sodišča oziroma do razrešitve morebitne pritožbe na evropskem sodišču za človekove pravice v Strassbourgu. Poleg tega pa bomo uporabili za dosego pravice in za zavarovanje naše-narodove lastnine tudi vsa legitimna sredstva, če bi jo organi hoteli odtujiti in jo preprodati domačim kapitalistom ali celo tujcem, kot so to storili že z drugim narodovim premoženjem, za kar bomo zahtevali revizije.
 V vednost, da za nami stoji skoraj tri tisoč državljank in državljanov, davkoplačevalcev in delavcev ter malih delničarjev, vam pošiljamo povezavo na peticijo za ponovi zagon Peka.
 http://www.pravapeticija.com/zaenimo_vnovi_113_let_delujoe_podjetje_peko_neko_na_paradni
 V pričakovanju vašega delovanja v SKUPNO DOBRO NAŠE CELOTNE SKUPNOSTI, vas lepo pozdravljamo!
 V imenu Gibanja OPS in prostovoljcev za ponovni zagon Peka ter delavcev, ki so sodelovali pri pripravi novega poslovnega načrta za Peko Slovenija kooperativa in davkoplačevalcev, ki so podpisali peticijo za ponovi zagon Peka, Ladislav Troha predsednik Gibanja OPS
 Priloge: Poslovni načrt in inovativni poslovni model Peko Slovenija kooperativa
 Akcijski načrt za nov zagon Peka
 #1 SimonSc 17:55 01-04-2016
 Na Siolu danes že poročajo, da bi naj stečajna upraviteljica dala del prostorov edino Alyi V. Novak. To drži?