text:
 Неблагоприятни условия за презимуване на културите
 Студоустойчивост и зимоустойчивост
 В България се засяват повече от 16 млн.дка есенници (в т.ч.смески). Ако през следващите десетилетия се създадат традиции за отглеждане и на други (за сега алтернативни култури) много възможно е площта на засятите през есента култури да се увеличи, макар и с не-повече от 10 %. Главно условие за успешното презимуване на есенниците е засяването на сортове и хибриди със задоволителна студо- и зимоустойвимост.
 Студоустойчивостта е свойство на организмите да устоят на ниските отрицателни температури през зимата. Зимоустойчивостта е свойство на културите да преживеят в комплекса от неблагоприятни условия през зимния период (силни студове, резки колебания на температурата, замръзнала почва, ледена кора и др.).
 Успешното презимуване в голяма степен зависи от закаляването на растенията. Известни са 2 фази на закаляване на организмите:
 I фаза протича през слънчева есен, когато денонощна амплитуда е висока (от 10 – 12 °C през деня до -1..-2 °C през нощта) при средна температура на въздуха 0 – 6 °C. При такива условия става натрупване на защитни захари в тъканите. При малка амплитуда, с преобладаване на положителни температури растенията продължават развитието си и разхода на натрупаните запаси от захари. При успешна I фаза (продължаваща 10 – 15 дни) растенията могат да понесат температури до –10, -12 °C на дълбочината на възела на братене.
 II фаза на закаляване става при няколкодневна средна денонощна температура –2, -5 °C. Закалените растения се обезводняват, т.е.протича концентрация на клетъчния разтвор и част от нешестето се превръща в захари. След тази фаза растенията могат да понесат температури -12...–15 °C.
 Повреди от измръзване на посевите
 Измръзване растенията се получава на непокрит със снежна покривка посев, когато температурата на въздуха падне за 2 – 3 дни под критичната температура за презимуване на вида. Обикновено при загиване на над 50 % от растенията, посевът се бракува и презасява с друга култура.
 При продължителен снежен покров над 30 см (2 и повече месеци) често е наблюдавано снежно изтощаване на растенията. Такива посеви обикновено са изразходвали запасите на захари в растенията и започвайки процес на гладуване, започват изразходването на запасните протеини. По този начин стават обект на инфекции от гъбни заболявания и при по-продължителна снежна покривка – загиват.
 При продължително затопляне на времето (18 – 20 дни) започва нова вегетация на зимуващите култури и става разкаляване на растенията. Тези растения не биха могли да издържат повторни екстремални ниски температури на въздуха и биха загинали.
 Повреди от изтегляне на посевите
 Изтеглянето е повреда по есенниците, която се получава при редуване на замръзване и размръзване на почвата. Характерните промени в обемното тегло на почвата повреждат най-вече кореновата система на растенията и, оттам, цялото растение. Растенията са с бледи листа, с кафява или червеникава периферия – характерен признак за недостиг на вода в клетките им.
 Повреди от измръзване при трайните насаждения
 В България периодично се създават условия за зимно измръзване на трайните насаждения. Студоустойчивостта на тези видове е различна – 30...–35 °C при ябълката; -25...–30 °C при крушата, сливата, вишнята; -20...–25 °C при прасковата; –25 °C при кайсията; –18 °C при лозата. Причина за най-честите измръзвания при трайните насаждения може да бъде недостатъчното узряване през предхождащата година на леторастите, а също и продължителната поледица. Отделните органи на растенията са с различна чувствителност към измръзване. Най-честите повреди са:
 Загиване на кореновата шийка
 Кореновата шийка най-късно встъпва в зимен покой и напролет най-рано се събужда. Измръзването се дължи на големи денонощни амплитуди. При обелване на кората се установяват тъмно лико и камбий. Поради това, че дървесината е здрава, растенията може да се развият до фаза цъфтеж, но след това внезапно загиват. През пролетта листата им са дребни, бледо зелени и силно нагърчени, прегарят откъм периферията и окапват.
 Секторно измръзване
 Наблюдава се при повратни студове или замръзване преди настъпване на зимния покой. Вследствие на големите денонощни амплитуди измръзват кората и камбия. Кората става по-тъмна, хлътва и между нея и здравата дървесина се получават пукнатини (раковини). По-късно кората се обелва и се открива тъма дървесина. Чувствителни са видовете с гладка кора – кайсия, праскова и др.
 Измръзване на плодните пъпки
 Те са по-слабо устойчиви от другите органи на трайните насаждения. Най-често се повреждат в края на зимата, когато започнат краткотрайни затопляния. Обикновено се засягат плодниците, които при разкъсване се виждат като черни точици. Измръзване на плодните пъпки при лозата става и при силни поледици.
 Неблагаприятни условия през вегетацията
 Слани
 Сланата е понижаване на температурата на въздуха и на повърхността на почвата до 0 и по-малко °C. Сланите могат да повредят слабо, частично, силно растенията или напълно да ги уинищожат. В зависимост от формиращите ги процеси сланите биват:
 Адвективни слани – възникват при нахлуване на хладна въздушна маса с температура под 0 °C. Тези слани продължават няколко денонощия подред и често засягат не само припочвения слой, но и част от дърветата.
 Радиационни слани – проявяват се в тихи и ясни нощи при относително ниски средни температури на въздуха, които охлаждат излъчващите топлина почва и растения. Разликата между температурата на приземния въздух и температурата в метеорологичната клетка при такива слани може да достигне от 3 до 9 °C. Тези слани обикновено са слаби, но могат да продължат няколко денонощия.
 Смесени слани (адвективно-радиационни) – образуват се при нахлуване на хладна въздушна маса и последващо осланяване за сметка на нощното излъчване на топлина от почвата и растенията. Интензивността на тези слани е незначителна, но тъй като се проявяват обикновено през май, в часовете преди изгрев слънце – те повреждат късните пролетни култури и особено зеленчуковите.
 Защита от слани
 Местните особености на релефа оказват значително влияние върху интензивността на сланите, срока на прекратяването им през пролетта и срока на започването им през есента. Най-малко рискови за слани са билата и връхните части на склоновете по релефа. Най-много слани се регистрират в долините и котловините. Пространствата с открит релеф (хълмисти равнини, плата) са с относителен малък риск за проява на слани. Полетата, разположени по източни и югоизточни склонове по-бързо се освобождават от сланата, но тъй като там става и твърде бързо нагряване на растенията – тук са възможни по-силни повреди по земеделските култури.
 За защита на културите от слани могат да се използват различни практики, някои от които са известни от далечното минало.
 Най-стария метод е обдимяването. В практиката този метод се използва в зеленчукопроизводството за предпазване на разсада и младите разсадени растения и в овощарството – за предпазване на цъфналите цветове и младите завързи. Могат да се употребяват както специално приготвени димки, така и влажни бали от стара слама. Обдимяването започва след 2 – 3 часа през нощта и продължава до 7 – 8 часа, когато опасността е преминала.
 Дъждуването на посевите е също ефикасно мероприятие, което обаче изисква по-голяма подготовка и е по-скъпо. Напоследък все по-рядко се прилага.
 В други страни за борба със сланите в трайните насаждения се прилага и обветряне на посевите с вятърни машини.
 Най-съвременният метод за борба със сланите са машини, които чрез горене на природен газ доставят енергия в градината. Този тип машини са по познати като Frostbuster (за големи градини) и FrostGuard (за по-малки овощни градини).
 Повреди от ниски температури
 Повредите, които могат да настъпят в посевите и насажденията вследствие на ниски температури през вегетацията са:
 Простудяване и измръзване. От него страдат най-вече топлолюбивите растения (краставици, пипер, патладжан, фасул, памук и др.). Външните симптоми са обща слаба хлоротичност и спиране на растежа. При продължително застудяване растенията загиват.
 Завяхване на растенията. Наблюдава се при студена почва, висока температура и ниска относителна влажност на въздуха. При слънце и вятър транспирацията се засилва, а кореновата система не може да осигури растението с вода. Листата на такива растения добиват жълто-зелен оттенък, а периферията им покафенява. Не след дълго растенията загиват. Такива повреди могат да се получат в Добруджа и при поливане на растенията с много студена вода от дълбоки кладенци (80 – 100 м). Такава вода следва предварително да се темперира в басейн.
 Измръзване на клубените на картофите. При разрез се вижда мраморно прошарване на такива клубени. При по-продължителни температури под –1,5 °C, клубените замръзват и стават твърди. След размразяването им те омекват и от тях изтича воняща течност.
 Засушавания
 Засушаванията възникват при продължителна липса на валежи, съчетано с висока транспирация от растенията и изпаряване от почвата. В резултат на това настъпва несъответствие между изискванията на растенията и съдържанието на влага в почвата и въздуха. Негативния ефект от засушаването зависи и от водните свойства на почвата. Краткотрайните засушавания могат да намалят в различна степен добива от културите, а продължителните засушавания могат да бъдат катастрофални за производството на растителна продукция в цели региони.
 Засушаванията биват от една страна почвени и атмосферни, и от друга страна пролетни, летни и есенни.
 Пролетните суши се характеризират с невисока температура на въздуха с малка относителна влажност, ниски запаси на продуктивна влага в почвата и сухи ветрове. При продължителни пролетни засушавания чувствително пада добива от есенниците, дори и ако след това метеорологичните условия се нормализират.
 Летните суши се отличават с високи температури на въздуха и горещи сухи ветрове, което в комбинация води до повишена изпаряемост и транспирация. Последействие от летните засушавания са намаления добив и силно влошеното качество.
 Есенните засушавания са опасни за новозасятите есенни посеви тъй като обикновено са продължение на летните суши.
 послепис:„размера винаги е от значение“
 Суховеи
 Суховеите са сложни метеорологични явления, които представляват въздушни маси с висока температура (над 25 °C) и ниско съдържание на водни пари (относителна влажност на въздуха < 30 %). Когато скоростта на вятъра е по-висока от 5 м/сек. те предизвикват висока изпаряемост и транспирация, което води до нарушаване на водния баланс в органите на растенията и нарушаване на физиологичните процеси фотосинтеза, дишане, обмен на веществата и т.н. В крайна сметка суховеите, особено ако те са продължителни, оказват силно негаивно влияние върху формирането на добива и качеството от растениевъдната продукция.
 При въздействие на високи температури растенията забавят растежа си, понякога цветните органи абортират или младия завърз окапва. Растенията в по-напреднала фаза от развитието си узряват преждевременно. При температури на открито от 40 до 55 °C в продължение на 2 – 3 часа и интензивна радиация по стъблата и плодовете се получават пригори, а след това раковини. При температура на повърхността на почвата 54 – 55 °C се развива непаразитно сечене в основата на младите растения. При високи температури и продължително засушаване листата завяхват, по периферията покафеняват и преждевременно окапват.
 Специфична болест по плододаващите ябълкови насаждения е встъкляването на плодовете. Проявява се по време на зреене при пряко огряваните плодове. Част от плода получава петна с оводнен вид, полупрозрачна консистенция. По време на съхраняването тъканите на тези петна стават бледожълти и съдържанието им се превръща в сипкава маса. Такива плодове са негодни за консумация и съхраняване и на практика нямат пазар.
 При неблагоприятен воден режим и ниска влажност на въздуха може да настъпи увяхване на растенията. При това клетките загубват тургора си и се свиват. При продължителна суша растежът се потиска, листата се засукват около главния нерв, периферията им пожълтява и некротира. Симптомите започват от по-старите листа и постепенно обхващат по-младите.
 В години, когато във фаза млечна зрялост на есенниците започват да духат суховей се проявява припламване (чалгън). Атмосферната влажност рязко спада, транспирацията се засилва, растенията стават светлозелени, листата се увиват, а осилите се отварят широко (посевите изглеждат като „наструхнали“). Млечната зрялост при такива посеви преминава бързо, зърната остават празни, спарушени, с ниска абсолютна и хектолитрова маса и с лоши технологични качества.
 пате майка ти се обади
 Градушки
 Градушката се образува в облаци с голямо вертикално развитие при силни възходящи въздушни потоци. Скоростта на тези потоци в основата на облака обикновено е 3 – 5 м/сек, в средата му – 15 – 20 м/сек и към върха му – намалява. Такива въздушни потоци носят едри капки преохладена вода, които в условията на максимална скорост замръзват и се разрастват за сметка на прииждащите нови преохладени капки вода. Едрината им се увеличава до преодоляване на скоростта на вертикалното въздушно течение.
 Градушката обикновено пада върху ивици от територията с ширина 3 – 5 км и дължина до 20 км. В света са регистрирани градобитни участъци с ширина 20 км и дължина 100 – 200 км. Продължителността на валежа се колебае от няколко секунди до 1 час, най-често – 5 – 10 мин.
 Ежегодните вреди от градушки в света надхвърлят 2 млд. USD. На територията на България са регистрирани няколко района с ежегоден риск от градушки – в южна България това са районите на Пловдивско, Пазарджишко, Хасковско и Старозагорско, а в Северна България – Русенско, Плевенско, Ловешко, Врачанско и др. През 70-те години в тези райони са изградени противоградни станции за обстрелване на градоносните облаци със снаряди. Това е единствения ефикасен метод за борба с градушките.
 Повредите от градушки могат да бъдат в много широки граници – повреди по листата (които намаляват фотосинтезиращата площ на растенията и са причина за последващи инфекции с болести); повреди по плодовете (влошават качеството и търговския им вид); унищожаване на реколтата; унищожаване на цели трайни насаждения.
 Проливни дъждове и наводнения
 До скоро се приемаше, проливните дъждове не са характерни за България. Въпреки това, поради тоталното затопляне на климата на Земята, напоследък и в България се проявява неравномерното разпределение на валежите особено през летния период. Характерна особеност на тези валежи е, че за време от няколко часа падат толкова валежи, колкото е месечната сума на валежите, а понякога и сезонната сума. Почвите в България са с относително високо съдържание на глина, те са влагоемни и слабо водопропускливи. Поради това по-голяма част от почвите не са в състояние да поемат водата от валежи над 30 мм/денонощие. Те се преоблажняват, при наклони се стичат, а при липса на наклони могат да се заблатят за известен период от време.
 При всички случаи проливните дъждове с много високо количество оказват негативна роля върху земеделските култури – влошава се структурата на почвата и условията за дишане на растенията, част от растенията загиват, продуктивността на посева пада, получава се водна ерозия на почвата и т.н.
 Влиянието на проливния дъжд зависи от редица фактори – количество, фаза на културата, почвен тип, наклон на терена и др.
 Примери с известни наводнения на земеделски земи:
 След дъжд в района на Генерал Тошево (Добруджа) през 1987 г. – паднали 216 мм за 2 часа, става значително преувлажняване на почвите, въпреки равния терен водата се изтича по слабия наклон, наводнени са къщи, удавен е добитък, разрушени са пътища, 2 загинали;
 Лятото на 2005 г. ще остане в историята на България с 4 „вълни“ на наводнения. Засегната е 1/3 от територията на страната. Най-голямо наводняване на земеделски земи е установено по време на третата вълна, в райони между София и Пловдив. Допълнителна причина за тези наводнения е преливането или превантивното изпускане на язовири.
 Снимков материал
 Повреди от недостиг или излишък на светлина
 При недостиг на светлина растенията се развиват слабо и етиолират. Те са с удължени клетки, тънки стени и с по-воднисто съдържание. Не са устойчиви на неблагоприятни външни въздействия, по-лесни измръзват и са по-чувствителни на инфекция от болести.
 При излишък на светлина се причиняват пригори по листата, кората и плодовете. Слънчев пригор се наблюдава при внезапно излагане на засенчените плодове на пряка слънчева радиация. Най-често от слънчев пригор се повреждат доматите, пипера, ябълките, лозата и др. По пипера петната са неправилни, отначало кремавобели, а по-късно наподобяват пергаментова хартия и са по-тънки от здравата тъкан. По доматите се появяват белезникави петна, тъканите под които омекват и, при заразяване с болести, не се зачервяват. По плодовете на ябълката обикновено се появяват светлокремави петна, а консистенцията под тях е със синкава окраска. По зърната на гроздето петната са кремави и често на това място ципата се напуква.
 Вижте също
 Списък на земеделски теми
 Агроекология
 Земеделие
 Агрометеорология


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Anunţ juridic important
 |
 22000D0622(08)
 Jurnalul Oficial L 148 , 22/06/2000 p. 0048 - 0048 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 04 p. 140 - 140 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 04 p. 140 - 140 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 04 p. 140 - 140 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 04 p. 140 - 140 LV.ES capitol 11 volum 04 p. 140 - 140 MT.ES capitol 11 volum 04 p. 140 - 140 PL.ES capitol 11 volum 04 p. 140 - 140 SK.ES capitol 11 volum 04 p. 140 - 140 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 04 p. 140 - 140
 Decizia nr. 23/1999 a Comitetului mixt al SEEdin 26 februarie 1999de modificare a Protocolului 31 la Acordul SEE privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertățiCOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolele 86 și 98,întrucât Protocolul 31 la acord a fost modificat prin Decizia nr. 54/98 a Comitetului mixt al SEE din 3 iunie 1998 [1];întrucât este necesară extinderea cooperării între părțile la acord, în scopul includerii unui program multianual de promovare a surselor de energie regenerabilă în Comunitate (Altener II) (Decizia 98/352/CE a Consiliului) [2];întrucât Protocolul 31 la acord ar trebui modificat în consecință pentru ca această cooperare extinsă să poată începe de la 1 ianuarie 1998,DECIDE:Articolul 1Articolul 14 din Protocolul 31 la acord se modifică după cum urmează:1. După alineatul (2) se inserează următorul alineat:"2a. De la 1 ianuarie 1998, statele AELS participă la programul comunitar menționat la alineatul (5) litera (c) și la acțiunile aferente acestuia."2. La alineatul (5) se adaugă următorul text:"(c) - 398 D 0352: Decizia 98/352/CE a Consiliului din 18 mai 1998 privind un program multianual de promovare a surselor de energie regenerabilă în Comunitate (Altener II) (JO L 159, 3.6.1998, p. 53)."3. La alineatele (3) și (4) cuvintele "alineatul (5) literele (a) și (b)" se înlocuiesc cu "alineatul (5) literele (a), (b) și (c)."Articolul 2Prezenta decizie intră în vigoare la 27 februarie 1999, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE.Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 1998.Articolul 3Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 26 februarie 1999.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleF. Barbaso[1] JO L 30, 4.2.1999, p. 57.[2] JO L 159, 3.6.1998, p. 53.--------------------------------------------------


text:
 31.10.2013
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 291/59
 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 93/2013,
 annettu 3 päivänä toukokuuta 2013,
 ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Ilma-alusten tunnistamista koskevista vaatimuksista yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan valvomiseksi 22 päivänä marraskuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1206/2011 (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (2)
 Sen vuoksi ETA-sopimuksen liitettä XIII olisi muutettava,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä XIII olevan 66wi kohdan (komission asetus (EU) N:o 255/2010) jälkeen kohta seuraavasti:
 ”66wj.
 32011 R 1206: komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1206/2011, annettu 22 päivänä marraskuuta 2011, ilma-alusten tunnistamista koskevista vaatimuksista yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan valvomiseksi (EUVL L 305, 23.11.2011, s. 23).”
 2 artikla
 Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1206/2011 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 4 päivänä toukokuuta 2013, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (2), tai [...] päivänä [...] kuuta [...] annetun ETA:n sekakomitean päätöksen N:o ... (päätös, jolla asetus (EY) N:o 1070/2009 otetaan osaksi ETA-sopimusta) (3), voimaantulopäivänä, sen mukaan, kumpi niistä on myöhäisempi.
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2013.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Gianluca GRIPPA
 (1) EUVL L 305, 23.11.2011, s. 23.
 (2) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.
 (3) Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.


type: wikipedia

text:
III. Ágost (, ; Drezda, Szászország, 1696. október 17. – Drezda, Szászország, 1763. október 5.), Lengyelország királya és Litvánia nagyfejedelme, valamint Szászország választófejedelme II. Frigyes Ágost () néven 1733-tól 1763-as haláláig. A Wettin-ház alberti ágának második, egyben utolsó tagja a lengyel–litván trónon.
 Ő volt Erős Ágost lengyel király egyetlen törvényes fia, aki apjához hasonlóan lutheránus hitéről áttért a római katolikus vallásra, ezzel biztosítva később jelöltségét a lengyel trónra. 1733 februárjában elhunyt édesapja, majd ezt követően kirobbant a lengyel örökösödési háború. Hogy külföldi támogatókat is szerezzen trónigényének, Ágost az 1713-as pragmatica sanctio elfogadásával elnyerte VI. Károly német-római császár támogatását, majd engedményeket tett Anna orosz cárnőnek, hogy növelheti befolyását Kurföldön. A külföldi támogatásnak köszönhetően, 1733. október 5-én megválasztották lengyel királynak és litván nagyfejedelemnek, elűzve a korábban francia támogatással a hatalmat megszerző Stanisław Leszczyńskit.
 Ágost, apjához hasonlóan a művészetek nagy mecénása volt hazájában, Szászországban, míg a lengyel államügyeket főtanácsadójára, Heinrich von Brühlre bízta. Külpolitikájában támogatta Ausztriát Poroszországgal szemben az osztrák örökösödési és a hétéves háború során, utóbbi eredményképp Szászország porosz megszállás alá is került. Lengyelországban uralkodását a Poniatowski és a Czartoryski családok egyre növekvő befolyása, valamint Nagy Katalin cárnő lengyel belpolitikába való beavatkozása jellemezte. Uralkodása elmélyítette a társadalmi anarchiát az országban, és növelte a Nemzetközösség függőségét szomszédjaitól, nevezetesen Poroszországtól, Ausztriától és Oroszországtól. Halálát követően a lengyel–litván trónra nem valamely gyermeke, hanem a lengyel nemes, Stanisław August Poniatowski, az orosz cárnő szeretője lépett.
 Ágost még 1719-ben vette feleségül Mária Jozefa főhercegnőt, a korábban elhunyt I. József német-római császár leányát. Feleségével való házasságából összesen tizenhat gyermeke született, amelyek közül nem mindegyiket ismernek el a történészek.
 Titulusai
 III. Ágost király hivatalos megnevezése latinul: Augustus III, Dei Gratia rex Poloniae, magnus dux Lithuaniae, Russie, Prussiae, Masoviae, Samogitiae, Kijoviae, Volhyniae, Podoliae, Podlachiae, Livoniae, Smolensciae, Severiae, Czerniechoviae, nec non haereditarius dux Saxoniae princeps et elector etc.
 Magyarul: III. Ágost Isten kegyelméből Lengyelország királya, Litvánia nagyhercege, Oroszország, Mazóvia, Szamogitia, Kijev, Volhínia, Podólia, Livónia, Szmolenszk, Severia, Csernyigov hercege, és ugyanúgy Szászország választófejedelme.
 Családfa
 Jegyzetek
 Kapcsolódó szócikkek
 Lengyelország uralkodóinak listája
 Lengyel fejedelmek és királyok családfája
 </center>
 Lengyel uralkodók
 Wettin-ház
 Frigyes Agost 02
 Katolikus vallásra tért személyek
 1696-ban született személyek
 1763-ban elhunyt személyek
 Az Aranygyapjas rend lovagjai
 Drezdaiak


type: caselaw

text:
 16.11.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 381/33
 Uznesenie Všeobecného súdu zo 16. septembra 2015 – Diapharm/Komisia
 (Vec T-620/14) (1)
 ((„Žaloba na nečinnosť - Ochrana spotrebiteľov - Zdravotné tvrdenia o potravinách - Nariadenie (ES) č. 1924/2006 - Rastlinné látky - Lehota na podanie žaloby - Nedostatok záujmu na konaní - Akt, ktorý nie je možné napadnúť žalobou - Neprípustnosť“))
 (2015/C 381/37)
 Jazyk konania: nemčina
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: Diapharm GmbH & Co. KG (Münster, Nemecko) (v zastúpení: M. Weidner, N. Hußmann a T. Guttau, advokáti)
 Žalovaná: Európska komisia (v zastúpení: M. Wilderspin a S. Grünheid, splnomocnení zástupcovia)
 Predmet veci
 Návrh na určenie nečinnosti Komisie, keďže protiprávne nenariadila Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) posúdiť zdravotné tvrdenia týkajúce sa rastlinných látok ako predchádzajúcu podmienku prijatia konečného zoznamu povolených zdravotných tvrdení v súlade s článkom 13 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 z 20. decembra 2006 o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravinách (Ú. v. EÚ L 404, s. 9)
 Výrok
 1.
 Žaloba sa zamieta ako neprípustná.
 2.
 Diapharm GmbH & Co. KG je povinná nahradiť trovy konania.
 (1) Ú. v. EÚ C 409, 17.11.2014.


text:
 22.11.2008
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 301/2
 Palātu, kurās ir trīs tiesneši, priekšsēdētāju ievēlēšana
 (2008/C 301/02)
 2008. gada 23. septembra sēdē Tiesas tiesneši saskaņā ar Reglamenta 10. panta 1. punkta otro daļu M. Ilešiču [M. Ilešič], Ž. K. Bonišo [J.-C. Bonichot], A. O'Kīfu [A. Ó Caoimh] un T. fon Danvicu [T. von Danwitz] ievēlēja attiecīgi par piektās, sestās, septītās un astotās palātas, kurās ir trīs tiesneši, priekšsēdētājiem uz vienu gadu no 2008. gada 7. oktobra līdz 2009. gada 6. oktobrim.


text:
1.6.2013
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 156/24
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dal Conseil Constitutionnel (Francia) il 4 aprile 2013 — Jeremy F./Premier ministre
 (Causa C-168/13)
 2013/C 156/38
 Lingua processuale: il francese
 Giudice del rinvio
 Conseil Constitutionnel
 Parti
 Ricorrente: Jeremy F.
 Convenuto: Premier ministre
 Questioni pregiudiziali
 Se gli articoli 27 e 28 della decisione quadro n. 2002/584/GAI del Consiglio del 13 giugno 2002, relativa al mandato d’arresto europeo e alle procedure di consegna tra Stati membri (1), debbano essere interpretati nel senso di precludere agli Stati membri la previsione di un ricorso sospensivo dell’esecuzione della decisione dell’autorità giudiziaria che si pronuncia, entro trenta giorni dalla ricezione della domanda, o per accordare l’assenso all’azione penale, alla condanna o alla detenzione nei confronti di una persona ai fini dell’esecuzione di una pena o di una misura di sicurezza privative della libertà per reati anteriori diversi da quello per cui è stata consegnata a seguito di un mandato d’arresto europeo, oppure per la consegna a uno Stato membro diverso dallo Stato membro di esecuzione, in forza di un mandato d’arresto europeo emesso per un reato commesso prima della sua consegna.
 (1) GU L 190, pag. 1.


type: legislation

text:
 10.7.2020
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 223/3
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/1007
 z 9. júla 2020
 o pozastavení predkladania žiadostí o pomoc na súkromné skladovanie ovčieho a kozieho mäsa na základe vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/595
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
 so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1240 z 18. mája 2016, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o verejnú intervenciu a pomoc na súkromné skladovanie (2), a najmä na jeho článok 45 ods. 3 písm. a) a c),
 keďže:
 (1)
 Na základe vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2020/595 (3) je od 7. mája 2020 súlade s podmienkami stanovenými vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2016/1240 dostupná pomoc na súkromné skladovanie ovčieho a kozieho mäsa.
 (2)
 Na základe preskúmania situácie na trhu a používania schémy na pomoc na súkromné skladovanie ovčieho a kozieho mäsa poskytovanej na základe vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/595 sa odporúča ukončiť poskytovanie pomoci na súkromné skladovanie a stanoviť konečný termín na predkladanie žiadostí. Komisia má v úmysle predložiť predmetné nariadenie o ukončení Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov a získať jeho stanovisko. Je však pravdepodobné, že to povedie k predloženiu príliš veľkého počtu žiadostí o túto schému pomoci.
 (3)
 Preto je potrebné pozastaviť predkladanie žiadostí o pomoc na základe vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/595 a zamietnuť všetky žiadosti predložené pred obdobím pozastavenia, o prijatí ktorých by sa rozhodovalo počas obdobia pozastavenia.
 (4)
 S cieľom zabrániť špekuláciám by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 1. Uplatňovanie článku 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/595 sa pozastavuje na obdobie od 10. júla 2020 do 16. júla 2020. Žiadosti o uzatvorenie zmlúv podané počas uvedenej lehoty sa neprijímajú.
 2. Žiadosti podané po 8. júli 2020, o prijatí ktorých by sa rozhodovalo počas obdobia uvedeného v odseku 1, sa zamietajú.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 9. júla 2020
 Za Komisiu
 v mene predsedníčky
 Wolfgang BURTSCHER
 generálny riaditeľ
 Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Ú. v. EÚ L 206, 30.7.2016, s. 71.
 (3) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/595 z 30. apríla 2020, ktorým sa poskytuje pomoc na súkromné skladovanie ovčieho a kozieho mäsa a vopred stanovuje výška pomoci (Ú. v. EÚ L 140, 4.5.2020, s. 21).


type: other

text:
Ritorno al futuro – Parte 2 (1989) in Streaming ITA - Guardare Film Italia
 Ritorno al futuro – Parte 2 (1989)
 Emmett “Doc” Brown avverte Marty Mc Fly che, per il bene della sua futura famiglia, deve recarsi nel 2015 per “correggere” gli eventi. Hill Valley è infatti terrorizzata da Biff, arricchitosi grazie al possesso di un annuario sportivo che gli consente di conoscere in anticipo i risultati delle partite. Nel tentativo di riportare tutto alla normalità, Marty deve tornare nel 1955... Fonte Trama Guarda il Film Completo:
 Ritorno al futuro – Parte 2 (1989) in Streaming ITA
 Ritorno al futuro – Parte 2 (1989), Ritorno al futuro – Parte 2 (1989) Download Gratis, Ritorno al futuro – Parte 2 (1989) Film Completo, Ritorno al futuro – Parte 2 (1989) Guardare Film, Ritorno al futuro – Parte 2 (1989) in Streaming, Ritorno al futuro – Parte 2 (1989) in Streaming gratis, Ritorno al futuro – Parte 2 (1989) Streaming ITA, Ritorno al futuro – Parte 2 (1989) Streaming Italiano, Streaming Italia Condividi il post!