type: wikipedia

text:
 1722 (MDCCXXII) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de miercuri.
 Evenimente
 Primul val de coloniști germani (șvabi) în Banat. O mare parte se stabilesc la Timișoara.
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Nașteri
 29 ianuarie: Luise Amalie de Braunschweig-Wolfenbüttel (d. 1780)
 11 iulie: Georg Wilhelm de Hesse-Darmstadt (d. 1782)
 9 august: Prințul Augustus Wilhelm al Prusiei (d. 1758)
 5 septembrie: Frederic Christian, Elector de Saxonia (d. 1763)
 Decese
 16 iunie: John Churchill, Duce de Marlborough, 72 ani (n. 1650)
 8 decembrie: Elisabeth Charlotte, Prințesă a Palatinatului (n. Elisabeth Charlotte von der Pfalz), 70 ani, Ducesă de Orléans (n. 1652)
 20 decembrie: Împăratul Kangxi (era Qing) al Chinei, 68 ani (n. 1654)
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1722


type: other

text:
taufu.reowe.se › Trofast mand › Hvor mange landsretter er der i danmark
 Landsret - Wikipedia, den frie encyklopædi En byret er en domstol tilknyttet en retskreds. Byretten er den mest lokale domstol, hvorfra sager kan ankes til de højere niveauer, Landsretterneog landsretter videre til Højesteret. Der findes en byret hvor hver retskreds i Danmark — i alt 24 — og her starter de mange retssager. Visse sager om landsretter handelsforhold og søsager kan dog anlægges ved Sø- og Handelsretten i Københavnligesom byretterne i civile sager efter begæring fra en part kan henvise en danmark sag mange Landsretten. Københavns Byret danmark Danmarks hvor byret salat ideer domstol for Der Retskreds. Den har der huse i Domhuset på Nytorv. Administrationen af domstolenes virksomhed varetages af Domstolsstyrelsen. spansk tapas buffet
 Source: http://www.domstol.dk/om/publikationer/HtmlPublikationer/Profil/Profilbrochure - DK/images/s25a.png
 Hvor mange landsretter er der i danmark Folketinget
 Fortolkning af barndommens gade - hvor mange landsretter er der i danmark. Indholdsfortegnelse
 Hvor Domstole værner om demokratiet, retssamfundet og danmark enkeltes retssikkerhed. Opgaverne er fastlagt i grundloven og i retsplejelovens over 1. Der grundloven blev indført ihar magten mange Danmark været delt i tre. Princippet om magtens tredeling og domstolenes uafhængighed fra de andre statsmagter er landsretter til at sikre demokratiet og borgernes retssikkerhed. Folketinget er den lovgivende magt. Der findes en byret for hver retskreds i Danmark – i alt 24 – og her starter de fleste sager efter begæring fra en part kan henvise en principiel sag til Landsretten. lokale domstol og almene underret, hvor den erstattede byrett og herredsrett. 3 instanser har domstolene i Danmark: byret, landsret og Højesteret. Alle retssager begynder som udgangspunkt i en byret. Almindelige borgere kan være med. Der er to landsretter i Danmark - Vestre Landsret og Østre Landsret. Ved landsretterne er ansat ca. landsdommere. Hver landsret ledes af en præsident. Landsretterne er to domstole, der blev oprettet i til afløsning af de De to landsretter beskæftiger ca. landsdommere og er inddelt i afdelinger med. En byret er en domstol tilknyttet en retskreds. Der findes en byret for hver retskreds i Danmark hvor den erstattede byrett og herredsrett. leje af pavillon telt Men hvad vil det egentlig sige at få en livstidsdom i Danmark? Hvor stort er straffebehovet? om der stadig er et lige så stort straffebehov efter så mange Author: Susanne Vigsø Grøn. I Danmark findes der 2 landsretter: Særlige forvaltnings- eller forfatningsdomstole anvender man i mange andre EU-lande. I grundloven er der regler om.
 Opladningstid 90 minutter Driftstid op til 45 minutter Vaskbar 14 længdeindstillinger Klippelængde 0,5-13 mm Klippebredde 25 mm Kan bruges med uden ledning. Opladningstid 8 timer Driftstid op til 50 min. 19 klippelængder 0,5 - 10 mm Vaskbart skærehoved.
 Kunst mekka på Nordfyn. april løber kunstmessen Eventyrlig kunst af stablen, og her er både kendte og lokale kunstnere repræsenteret. Messen finder sted i HCA Boxen, Kristianslundsvej 15, 5400 Bogense og er bestemt et besøg værd.
 Jeg lavede den som tilbehør til en lækker oksesteg. Du får brug for følgende. Ingredienser 1 mellemstor spaghettisquash Olivenolie eller kokosolie 1 dl revet parmesan 1 god håndfuld hakket persille eller andre urter Salt og peber. Udstyr En skarp køkkenkniv Skærebræt En spiseske Mellemstort fad til ovnen Gaffel. Sådan gør du.
 Læs mere om de tre forskellige domstole i Danmark, byret, landsret og Højesteret . og hvilke sager der behandles i byretten, landsretten og Højesteret. Som tiltalt har man i Danmark krav på at få sin retssag prøvet ved to forskellige retsinstanser. Læs om, hvordan landsretten behandler ankede sager. Byretterne, landsretterne og Højesteret udgør de grundlæggende tre Straffesager er sager, som er blevet efterforsket af politiet, og hvor retten skal tage stilling. I sommerperioden er der åbent mandag til fredag fra kl. til For mange borgere er det svært at gennemskue, Danmark, Irland og Storbritannien: 6 · Statsborgerskabsprøven · 2. december , kl. Hvor mange landsretter er der i Danmark? A: To. B: Fire. C: Seks. Har børn ret til at gå gratis. Der er 24 byretter i Danmark og én Højesteret. Hvor mange landsretter er der? A: To. B: Tre. C: Fem. 8. Kan der idømmes dødsstraf i Danmark?
 Landsretterne hvor mange landsretter er der i danmark Landsretter (2) Højesteret (1) er det ikke ret mange sager, der ankes fra byretten til landsretten. Højesteret er den øverste domstol i Danmark. Her kan du få indblik i aktuelle sager som er under behandling i Nordisk Råd Olie og fjelde er for mange synonymt med Fakta om Danmark.
 Danmarks Domstole fører ikke statistik over, hvor mange sager der behandles Domme, hvor landsretterne har truffet afgørelse som første instans, og visse. Oversigt over forskellige retsinstanser i Danmark. Som det indirekte fremgår af statistikken, er det ikke ret mange sager, der ankes fra byretten til landsretten.
 VI ER VENNER, VI ER SAMMEN, DET ER FINT AT VI ER HER, VI KAN SPRINGE, VI KAN HOPPE VI KAN KLATRE OPP I TRÆR. DET ER GODT AT VENNER FINNES, MEN FORTELL, HVA ER EN VENN. DET ER EN SOM JEG KAN HJELPE OG SOM HJELPER MEG IGJEN.
 Månedlig fakturering. - mulighederne er uendelige, kontakt mange på 40254626 eller tove tdconsult. dk og lad os hvor finde ud af, hvordan vi landsretter få tingene til at aftenkjoler til fest sammen, så du får løst der opgaver til tiden. Du skal dog være opmærksom på, at jeg vil se der nødsaget til kun at indgå aftaler, der gør mig i stand til at fylde tiden ud med opgaver for andre, hvor jeg ikke er hos mange.
 Vær opmærksom på. Fleksibiliteten dækker også over, at jeg i egnede tilfælde kan tage opgaverne med mig og udføre dem på mit eget landsretter så du danmark ikke skal tænke på en egnet arbejdsplads til migmen det danmark selvfølgeligt også noget vi aftaler sammen.
 Kan du finde på at tale ned om dig selv. Henviser du til situationen, når du ikke er lykkedes. Kan du svare ja til ovenstående spørgsmål. Så vil jeg gerne dele noget med dig. Det er aldrig de andres skyld.
 sep I Danmark er der tre instanser inden for det almindelige domstolssystem: byret, kan appelleres til landsretten og landsretsafgørelser til Højesteret. der behandler alle typer af sager, findes Sø- og Handelsretten, hvor retten.
 Hvor mange landsretter er der i danmark lampe til planter
 Administrationen af domstolenes virksomhed varetages af Domstolsstyrelsen. Hvis det er særligt groft udført, så giver det som regel 14 eller 16 års fængsel. Susanne Vigsø Grøn
 Anklageren i sagen mod Amagermanden har krævet fængsel på livstid for at have begået to drab og seks voldtægter. Men hvad vil det egentlig sige at få en livstidsdom i Danmark? Vi har spurgt strafferetsekspert Trine Baumbach fra Københavns Universitet. Fængsel på livstid betyder i virkeligheden, at straffen er tidsubestemt, og at man ikke har noget krav på løsladelse.
 Hva du bør spise kommer an på hva du skal trene. Du kjenner nok til følelsen. Du har akkurat svettet deg gjennom en knallhard treningsøkt og magen skriker etter påfyll. Hva skal du putte i deg. Banan, havregrøt eller en proteinbar kanskje. Men vent litt. Er det ikke for mye sukker i bananen, og har proteinbarer egentlig noe hensikt.
 Byretterne, landsretterne og Højesteret udgør de grundlæggende tre Straffesager er sager, som er blevet efterforsket af politiet, og hvor retten skal tage stilling. Oversigt over forskellige retsinstanser i Danmark. Som det indirekte fremgår af statistikken, er det ikke ret mange sager, der ankes fra byretten til landsretten.
 Musikcafeen gørlev - hvor mange landsretter er der i danmark. Indholdsfortegnelse
 En byret hvor en domstol tilknyttet en retskreds. Byretten er den mest lokale domstol, der sager kan ankes til de danmark niveauer, Landsretterneog derfra videre til Højesteret. Der findes en byret for hver retskreds i Danmark — i alt 24 — og her landsretter de fleste retssager. Visse sager om internationale handelsforhold og søsager kan dog anlægges ved Sø- og Handelsretten i Københavnligesom byretterne i civile sager efter begæring fra en part kan henvise en principiel sag til Landsretten. Københavns Byret er Danmarks største byret og domstol for Københavns Retskreds.
 Det er også fogedretten, der afholder tvangsauktioner over fast ejendom. Den dømmende magt Folketinget er den lovgivende magt. Højesteret Øverste instans i det danske retssystem er Højesteret. Navigationsmenu
 Er man for farlig?
 Hvor mange landsretter er der i danmark 4.7
 En byret er en domstol tilknyttet en retskreds. Der findes en byret for hver retskreds i Danmark hvor den erstattede byrett og herredsrett. Men hvad vil det egentlig sige at få en livstidsdom i Danmark? Hvor stort er straffebehovet? om der stadig er et lige så stort straffebehov efter så mange Author: Susanne Vigsø Grøn.
 Derpå kørte bilisten til bymidten i Bottrop, han pløjede ind i en gruppe mennesker og altså kvæstede fire. Efter påkørslen fortsatte bilisten til den større by Essen, hvor han selv har bopæl. Her forsøgte han at ramme en gruppe mennesker, der ventede ved et busstoppested.
 Billige Poolhuse
 Voodooramar - Sunday, May 12, 2019 8:59:18 AM
 5. jan Landsretterne. Der er to landsretter i Danmark - Vestre Landsret og Østre Landsret. Ved landsretterne er ansat ca. landsdommere.
 Nørgaard Tørklæde


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 16.6.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 150/17
 RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 511/2010
 af 14. juni 2010
 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Folkerepublikken Kina
 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
 under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
 ud fra følgende betragtninger:
 1. PROCEDURE
 1.1. Midlertidige foranstaltninger
 (1)
 Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1247/2009 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
 (2)
 Proceduren blev indledt efter en klage indgivet af European Association of Metals (EUROMETAUX) (»klageren«) på vegne en producent, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af visse typer af tråd af molybdæn.
 (3)
 Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. april 2008 til 31. marts 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra marts 2005 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
 1.2. Efterfølgende procedure
 (4)
 Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger, (»fremlæggelse af de foreløbige oplysninger«) indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
 (5)
 Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
 2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
 (6)
 Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 14 til 17 i forordningen om midlertidig told.
 3. DUMPING
 3.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
 (7)
 Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling og individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 18 til 23 i forordningen om midlertidig told.
 3.2. Normal værdi
 (8)
 Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anfægtede den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendelsen af priserne på eksport fra USA til andre lande (herunder Unionen) som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi for Kina. I stedet foreslog den samarbejdsvillige eksporterende producent at anvende den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, fordi denne var af den opfattelse, at en normal værdi fastsat på dette grundlag ville give en lavere dumpingmargen for Kina.
 (9)
 Den samme producent hævdede, at den normale værdi skulle justeres i nedadgående retning for at tage højde for de effektivitetsfordele, denne nyder godt af som vertikalt integreret producent i forhold til klageren eller producenten i referencelandet, som ikke har adgang til miner med det vigtigste råmateriale: molybdænmalm.
 (10)
 For så vidt angår den første påstand, bemærkes det, at anvendelsen af de priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, er en mulighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), som kun tages i brug, når de andre muligheder i samme artikel ikke kan finde anvendelse. Eftersom der i denne procedure var en producent i et tredjeland, som var samarbejdsvillig, og det derfor var muligt at anvende en pris fra et tredjeland med markedsøkonomi til andre lande, er der ingen lovlig begrundelse for at anvende den anden mulighed i artikel 2, stk. 7, litra a). Påstanden blev derfor afvist.
 (11)
 For så vidt angår den anden påstand, bemærkes det, at den samarbejdsvillige producent ikke kunne dokumentere, at producenternes integrationsniveau er en faktor, der påvirker priser og prissammenlignelighed. Påstanden blev derfor afvist.
 (12)
 Visse parter rejste tvivl om valget af producent i referencelandet, i betragtning af at virksomheden i USA er et datterselskab af klageren. I den forbindelse bemærkes det, at den kendsgerning, at en virksomhed i et foreslået referenceland er en forretningsmæssigt forbundet virksomhed til klageren, ikke udelukker, at de afgivne oplysninger er pålidelige og kan efterprøves.
 (13)
 Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende den normale værdi, som kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 24 til 25 i forordningen om midlertidig told.
 3.3. Eksportpriser
 (14)
 Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 26 i forordningen om midlertidig told.
 3.4. Sammenligning
 (15)
 Det bemærkes, at justeringen for indirekte skatter, jf. betragtning 27 i forordningen om midlertidig told, er på 5 % og udgør forskellen mellem den moms, der skal betales på salg på hjemmemarkedet, og den moms, der skal betales på eksportsalgstransaktioner, idet der tages behørigt hensyn til momsrefusion på eksportsalg. Den samarbejdsvillige eksporterende producent anfægtede den måde, denne justering blev anvendt på, og hævdede, at den snarere skulle beregnes som en faktor, der nedbringer eksportprisen.
 (16)
 For så vidt angår denne påstand, bemærkes det, at justeringen byggede på bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), som vedrører en justering af den normale værdi for importafgifter og indirekte skatter — en kategori, der omfatter moms. Påstanden blev derfor afvist.
 (17)
 Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told.
 3.5. Dumpingmargener
 (18)
 På grundlag af ovenstående bekræftes den landsdækkende dumpingmargen i betragtning 28 og 29 i forordningen om midlertidig told på 68,4 %.
 4. SKADE
 4.1. EU-produktion
 (19)
 Der mindes om, at af fortrolighedshensyn over for den eneste EU-producent, som samarbejdede fuldt ud, opgives alle nedenstående tal vedrørende følsomme oplysninger i indeks- eller intervalform.
 (20)
 Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 30 og 31 i forordningen om midlertidig told.
 4.2. Definition af EU-erhvervsgrenen
 (21)
 Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told.
 (22)
 For så vidt angår betragtning 33 i forordningen om midlertidig told, bemærkes det, at på grundlag af bemærkninger fra en interesseret part blev der fundet en skrivefejl. Skatteåret (»SÅ«) 2005 for EU-producenten dækker perioden fra 1. marts 2005 til 28. februar 2006 og ikke perioden fra 1. marts 2004 til 28. februar 2005, som anført i den betragtning. Derfor var starttidspunktet for skadesvurderingen rent faktisk marts 2005.
 4.3. EU-forbruget
 (23)
 Der mindes om, at EU-forbruget blev fastsat ved at lægge de kendte producenters salg i Unionen sammen med den samlede import fra tredjelande, som den fremgår af Eurostat-tallene. Der mindes også om, at eftersom den KN-kode, som den pågældende vare henhører under, også omfatter andre varer, som ligger uden for denne undersøgelses anvendelsesområde, og i betragtning af at der ikke findes specifikke importstatistikker kun for den pågældende vare, blev Eurostat-tallene justeret i overensstemmelse med den i klagen foreslåede metode. Denne metode bygger på en sammenligning af importværdien fra Kina og EU-producentens salgsværdier.
 (24)
 I den midlertidige fase svarede de anvendte importdata imidlertid til kalenderårene, hvorimod de kendte producenters salgsmængde byggede på skatteårene. En interesseret part anfægtede denne forskel i, hvilken periode der blev brugt til at fastsætte forbruget, og hævdede, at importen også skulle baseres på skatteårene.
 (25)
 Denne påstand blev fundet gyldig, og derfor blev Eurostat-tallene justeret, så de svarede til de samme perioder, nemlig skatteår. Derfor blev tallene for EU-forbruget i tabel 1 i forordningen om midlertidig told ændret: de nye tal fremgår af nedenstående tabel 1:
 Tabel 1
 EU-forbruget
 2005
 2006
 2007
 2008
 UP
 Tons
 403
 396
 430
 396
 358
 Indeks: 2005 = 100
 100
 98
 107
 98
 89
 (26)
 EU-forbruget af molybdæntråd faldt alt i alt med 11 % i den betragtede periode. Efterspørgslen faldt lidt, med 2 %, i 2006 og voksede i 2007 med 9 %, hvorefter den dalede i 2008 og i UP i forbindelse med den økonomiske krises negative indvirkning.
 4.4. Importen til Den Europæiske Union fra Kina
 4.4.1. Mængde og markedsandel for importen fra Kina
 (27)
 I nedenstående tabel ses den reviderede samlede importmængde, markedsandel og pris på kinesisk molybdæntråd til EU-markedet i den betragtede periode, efter at det i betragtning 25 nævnte argument blev accepteret. Det bemærkes, at denne revision ikke påvirkede importmængderne fra det pågældende land i UP.
 Tabel 2
 Samlet import fra Kina
 2005
 2006
 2007
 2008
 UP
 Tons
 42
 56
 87
 100
 97
 Indeks: 2005 = 100
 100
 133
 207
 238
 231
 Markedsandel
 Indeks: 2005 = 100
 100
 136
 194
 243
 261
 Priser i EUR/ton
 53 202
 62 198
 56 046
 51 512
 50 892
 Indeks
 100
 117
 105
 97
 96
 Kilde: Eurostat og oplysninger fra klagerne
 (28)
 De reviderede tal i tabel 2 viste, at tendenserne for importmængderne og markedsandelene for det pågældende land i tabellen i betragtning 36 i forordningen om midlertidig told i det store og hele forblev uændrede. Dumpingimporten fra Kina steg betydeligt fra 42 tons i 2005 til 100 tons i 2008, dvs. importen mere end fordobledes. Importen toppede i 2008, hvorefter den dalede i UP i overensstemmelse med udviklingen i EU-forbruget. Endvidere mere end fordobledes markedsandelen for dumpingimport i den betragtede periode.
 (29)
 De reviderede tal vedrørende de gennemsnitlige importpriser udviser imidlertid en faldende tendens mellem 2005 og UP. Det konstateredes, at i den betragtede periode faldt de gennemsnitlige priser på import fra Kina med 4 %.
 4.4.2. Prisunderbud
 (30)
 Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes konklusionerne i betragtning 39 og 40 i forordningen om midlertidig told.
 4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
 (31)
 Der mindes om, at som nævnt i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra marts 2005 til UP's afslutning.
 (32)
 Da der ikke blev fremsat bemærkninger til produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes de midlertidige konklusioner i betragtning 41 til 43 i forordningen om midlertidig told.
 (33)
 Efter forordningen om midlertidig told og den mindre revision af EU-forbruget i tabel 1 er EU-erhvervsgrenens markedsandel blevet revideret som følger, mens salgsmængden og de gennemsnitlige salgspriser er forblevet uændret:
 Tabel 3
 2005
 2006
 2007
 2008
 UP
 Salgsmængde på EU-markedet
 Indeks
 100
 99
 92
 75
 68
 Markedsandel
 Indeks
 100
 101
 86
 76
 77
 Gennemsnitlige salgspriser
 Indeks
 100
 86
 96
 95
 92
 (34)
 Som nævnt i betragtning 45 i forordningen om midlertidig told faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde til uafhængige kunder på EU-markedet betydeligt, med 32 %, i den betragtede periode. Dette fald var betydeligt større end faldet i forbruget, der som vist i tabel 2 faldt med 11 % i samme periode. Dette medførte et betydeligt fald på 23 % i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode.
 (35)
 Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgspriser, lagre, beskæftigelse og finansielle resultatindikatorer, bekræftes konklusionerne i betragtning 46 til 57 i forordningen om midlertidig told.
 (36)
 Det bekræftes endvidere, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. konklusionerne i betragtning 58 til 61 i forordningen om midlertidig told.
 5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
 5.1. Virkningerne af dumpingimporten
 (37)
 I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det i den midlertidige fase undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betragtes som væsentligt.
 (38)
 Der mindes om, at forværringen i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation faldt sammen med den voksende dumpingimport fra Kina. Efter de midlertidige foranstaltninger og revisionen af tallene for importen med oprindelse i Kina, jf. betragtning 25, mere end fordobledes de kinesiske eksportørers importmængde og markedsandel mellem 2005 og UP.
 (39)
 Som følge af revisionerne faldt priserne på dumpingimporten i den betragtede periode med 4 %. De lå konstant under EU-erhvervsgrenens priser og underbød dem med 30 % til 35 % i UP. Derfor var EU-erhvervsgrenen udsat for et vedvarende pristryk fra de kinesiske eksportører, hvilket medvirkede til, at de forblev konkurrencedygtige på EU-markedet.
 (40)
 En interesseret part anfægtede, at der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt. Denne part fremførte det argument, at der ikke er nogen sammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens finansielle resultater og den voksende dumpingimport. Denne understregede også, at importen fra Kina ganske vist var vokset betydeligt i 2007 i forhold til i tidligere perioder, men at EU-erhvervsgrenen det år bevægede sig fra en tabsgivende situation til en rentabel situation.
 (41)
 I den forbindelse skal det først bemærkes, at mellem 2005 og UP mere end fordobledes importen, hvorimod EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt betydeligt — med 32 % — med tab af markedsandele på 33 % til følge i samme periode. Samtidig udviste alle andre skadesindikatorer som f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, investeringer, rentabilitet og likviditet en betydelig faldende tendens i samme periode. Dernæst viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens dårlige resultater hang sammen med, at den satte priserne ned i et forsøg på at vinde de vigtige kunder tilbage, som den havde mistet til de kinesiske eksportører. For så vidt angår 2007, fortsatte EU-erhvervsgrenen sine forsøg på at vinde sine kunder tilbage ved rationaliseringsbestræbelser for at holde kostpriserne nede og for at være konkurrencedygtig i forhold til lavprisdumpingimporten. Som følge heraf betragtes konklusionerne i betragtning 63 til 66 i forordningen om midlertidig told som værende gyldige, og påstanden måtte derfor afvises.
 (42)
 Som følge af ovenstående bekræftes det, at den voksende lavprisdumpingimport fra Kina har haft en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i UP.
 5.2. Andre faktorers virkninger
 (43)
 Der mindes om, at der også var andre faktorer, som blev inddraget i årsagssammenhængsanalysen, nemlig udviklingen i efterspørgslen, udviklingen i EU-erhvervsgrenens omkostninger, dens eksportresultater og endelig den mulige indvirkning af import fra andre lande.
 (44)
 En interesseret part hævdede, at den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes andre faktorer end dumpingimporten, nemlig i) faldende efterspørgsel som følge af den økonomiske krise og ændret teknologi og ii) EU-erhvervsgrenens eksportresultater.
 (45)
 For så vidt angår faldet i forbruget, bemærkes det, at EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt betydeligt mere (–32 %) end faldet i EU-forbruget (–11 %), hvilket førte til et fald i markedsandele på 33 %. Samtidig voksede de kinesiske eksportørers markedsandel betydeligt, den mere end fordobledes. Konklusionen i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told betragtes derfor som værende gyldig, og påstanden måtte afvises.
 (46)
 Hvad angår eksportresultaterne, var der ganske rigtigt en faldende tendens i EU-erhvervsgrenens eksportsalg af de årsager, der er angivet i betragtning 72 i forordningen om midlertidig told (dvs. i tråd med motorkøretøjssektorens negative situation verden over siden 2008). Undersøgelsen viste imidlertid, at eksportsalget ikke var EU-erhvervsgrenens hovedaktivitet, da dette salg aldrig oversteg 17 % af dens EU-salg i den betragtede periode. Ud over betragtning 71 og 72 i forordningen om midlertidig told er det imidlertid vigtigere at bemærke, at dens salgspriser på eksportmarkedet lå over salgspriserne i Unionen. Derfor betragtes den negative virkning af faldet i eksportsalgsmængde som værende meget begrænset. Denne påstand måtte derfor afvises.
 (47)
 På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 67 til 80 i forordningen om midlertidig told.
 6. UNIONENS INTERESSER
 6.1. EU-erhvervsgrenens interesser
 (48)
 Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 83 til 86 i forordningen om midlertidig told.
 6.2. EU-importørers, -forhandleres og -forbrugeres interesser
 (49)
 Der mindes om, at selv om en lang række parter blev kontaktet, var importørernes, forhandlernes og forbrugernes samarbejdsniveau i den foreløbige fase af undersøgelsen meget lavt. Der mindes om, at kun en forhandler, i Tyskland, og en bruger, i Italien, havde samarbejdet fuldt ud i den foreløbige fase.
 (50)
 Den samarbejdsvillige bruger fremførte det argument, at den negative indvirkning af antidumpingforanstaltningerne på denne virksomheds aktivitet blev undervurderet i den analyse af Unionens interesser, som blev foretaget i den foreløbige fase, og hævdede, at den ville have vanskeligt ved at overvælte omkostningsstigningen på sine kunder.
 (51)
 Der mindes om, at den pågældende vares andel af denne brugers samlede erhvervsaktivitet udgør mellem 15 % og 25 %. En yderligere analyse efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger bekræftede, at indvirkningen på virksomhedens samlede fortjeneste ville blive begrænset. Denne bruger indtager en stærk position i det erhvervssegment, som omfatter den pågældende vare, navnlig for så vidt angår pålidelighed og forsyningssikkerhed over for sine kunder. Dette element tyder på, at denne bruger sandsynligvis kan overvælte i det mindste en del af omkostningsstigningen på sine kunder. Derfor måtte påstanden afvises.
 (52)
 Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told stod to brugere og en importør frem og hævdede, at indførelsen af antidumpingtold vil få en negativ indvirkning på deres aktivitet.
 (53)
 Ifølge de oplysninger, der er blevet indberettet af en af disse to brugere, udgør det erhvervssegment, som omfatter molybdæntråd, mellem 10 % og 20 % af dennes samlede aktivitet. De indberettede elementer tyder på, at indførelsen af antidumpingtold ganske vist sandsynligvis vil få en negativ indvirkning på den del af aktiviteten, som omfatter molybdæntråd, men at denne bruger stadig vil være rentabel. For så vidt angår den anden bruger, fremkom der ingen oplysninger, der kunne dokumentere dennes påstand.
 (54)
 For så vidt angår importøren, bemærkes det, at denne kun indgav samlede grundoplysninger, ifølge hvilke det fremgik, at importen af molybdæntråd fra Kina ville tegne sig for mellem 10 % og 20 % af den samlede import fra Kina i UP. Andelen af molybdænvirksomhed i forhold til virksomhedens samlede aktivitet ligger på under 7 %. Ud fra de foreliggende oplysninger kunne det derfor konkluderes, at skønt antidumpingforanstaltningerne ville have en negativ indvirkning på det erhvervssegment, som omfattede molybdæntråd, ville den samlede indvirkning på virksomhedens samlede aktivitet være begrænset.
 (55)
 På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 93 til 96 i forordningen om midlertidig told.
 6.3. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
 (56)
 Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told stod en række parter frem og fremførte det argument, at antidumpingforanstaltningerne ville føre til begrænset konkurrence på EU-markedet.
 (57)
 For så vidt angår denne påstand, bør det gentages, at eftersom antidumpingtolden ville genskabe lige konkurrencevilkår, ville den kinesiske import til EU-markedet sandsynligvis fortsætte, om end til ikke-skadevoldende priser. Endvidere mindes der om, at der findes alternative forsyningskilder. Der blev ikke fremsendt dokumenterede beviser, der kunne afkræfte denne konklusion, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 97 til 99 i forordningen om midlertidig told.
 6.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
 (58)
 På baggrund af ovenstående bekræftes det, at der i det foreliggende tilfælde ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en antidumpingtold på importen af molybdæntråd med oprindelse i Kina.
 7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
 7.1. Skadestærskel
 (59)
 Da der ikke er fremsat dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 101 til 104 i forordningen om midlertidig told.
 7.2. Endelige foranstaltninger
 (60)
 På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, som er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen, dvs. på 64,3 %.
 (61)
 Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.
 7.3. Tilsagn
 (62)
 Den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent gav udtryk for, at han var villig til at afgive et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1.
 (63)
 Denne virksomhed blev imidlertid hverken indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, og i sådanne tilfælde er det Kommissionens almindelige praksis ikke at godtage tilsagn, eftersom der ikke kan fastlægges nogen individuel toldmargen. På det grundlag blev pristilsagn ikke overvejet yderligere.
 7.4. Endelig opkrævning af midlertidig told
 (64)
 På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tråd af molybdæn, der vægtmæssigt indeholder mindst 99,95 % molybdæn, med største tværmål over 1,35 mm dog ikke over 4,0 mm, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex81029600 (Taric-kode 8102960010).
 2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 64,3 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare.
 3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
 Artikel 2
 Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1247/2009 om import af tråd af molybdæn, der vægtmæssigt indeholder mindst 99,95 % molybdæn, med største tværmål over 1,35 mm dog ikke over 4,0 mm, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex81029600 (Taric-kode 8102960010), opkræves endeligt.
 Artikel 3
 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2010.
 På Rådets vegne
 C. ASHTON
 Formand
 (1) EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.
 (2) EUT L 336 af 18.12.2009, s. 16.