text:
 24.6.2019
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 167/81
 ROZHODNUTÍ č. 1/2019
 ze dne 10. dubna 2019
 SMÍŠENÉHO VÝBORU PODLE DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JAPONSKEM O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ [2019/1035]
 SMÍŠENÝ VÝBOR PODLE DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JAPONSKEM O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ,
 s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 22.1 odst. 4 písm. e), čl. 21.6 odst. 2 a článek 21.30 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Podle čl. 22.1 odst. 4 písm. e) dohody schválí Smíšený výbor svůj jednací řád;
 (2)
 Podle čl. 21.6 odst. 2 přijme Smíšený výbor postup mediace; a
 (3)
 Podle článku 21.30 schválí Smíšený výbor jednací řád rozhodčího tribunálu a kodex chování rozhodců,
 ROZHODL TAKTO:
 —
 jednací řád Smíšeného výboru, jak je stanoven v příloze I,
 —
 postup mediace, jak je stanoven v příloze II,
 —
 jednací řád rozhodčího tribunálu, jak je stanoven v příloze III, a
 —
 kodex chování rozhodců, jak je stanoven v příloze IV,
 se přijímají.
 Podepsáno v Tokiu dne 10. dubna 2019
 za Smíšený výbor podle Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství
 jménem Japonska
 Taro KONO
 jménem EU
 Cecilia MALMSTRÖM
 PŘÍLOHA 1
 JEDNACÍ ŘÁD SMÍŠENÉHO VÝBORU PODLE DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JAPONSKEM O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ
 Článek 1
 Složení a předseda
 1. Smíšený výbor zřízený ustanovením čl. 22.1 odst. 1 Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (dále jen „dohoda“) plní své povinnosti stanovené v článku 22.1 dohody a převezme odpovědnost za obecné provádění a fungování dohody.
 2. Smíšený výbor se skládá ze zástupců Evropské unie a Japonska a v souladu s čl. 22.1 odst. 3 dohody mu spolupředsedá člen Evropské komise odpovědný za obchod a ministr zahraničních věcí Japonska.
 3. Spolupředsedové mohou být zastoupeni svými zástupci, jak je stanoveno v čl. 22.1 odst. 3 dohody. Veškeré další odkazy na spolupředsedy Smíšeného výboru, které jsou uvedeny v tomto jednacím řádu, budou chápány tak, že odkazují i na jejich zástupce.
 4. Spolupředsedy mohou doprovázet úředníci. Seznam úředníků účastnících se zasedání za každou stranu se před zasedáním vymění prostřednictvím kontaktních míst.
 5. Spolupředsedové mohou na základě vzájemného souhlasu rozhodnout ad hoc o přizvání pozorovatelů nebo nezávislých odborníků.
 Článek 2
 Kontaktní místa
 1. Kontaktní místa určená podle čl. 22.6 odst. 1 dohody (dále jen „kontaktní místa“) koordinují přípravu a organizaci zasedání Smíšeného výboru.
 2. Veškerá výměna korespondence a komunikace mezi stranami týkající se práce Smíšeného výboru a jeho zasedání se uskutečňují prostřednictvím kontaktních míst podle čl. 22.6 odst. 2 písm. c) dohody.
 3. Kontaktní místa budou pověřena koordinací příprav předběžného pořadu jednání, návrhů rozhodnutí a návrhů doporučení Smíšeného výboru, jakož i korespondencí a komunikací mezi Smíšeným výborem a specializovanými výbory, pracovními skupinami a jinými subjekty zřízenými podle dohody.
 Článek 3
 Pořad jednání
 1. Kontaktní místa společně vypracují předběžný pořad jednání každého zasedání a předají jej společně s příslušnými dokumenty účastníkům Smíšeného výboru nejpozději 15 kalendářních dnů před datem zasedání.
 2. Každá strana může nejpozději 21 kalendářních dnů před datem zasedání navrhnout záležitosti, jež mají být na pořadu jednání.
 3. Strany mohou na základě vzájemného souhlasu zkrátit lhůty uvedené v odstavcích 1 a 2, aby zohlednily požadavky konkrétního případu.
 4. Smíšený výbor přijme pořad jednání na začátku svého zasedání. Pokud s tím strany souhlasí, mohou být na pořad jednání zařazeny i jiné záležitosti než ty, které jsou uvedeny v předběžném pořadu jednání.
 Článek 4
 Pracovní jazyk
 Nerozhodnou-li strany jinak, veškerá korespondence a komunikace mezi stranami týkající se činnosti Smíšeného výboru, jakož i příprava rozhodnutí a doporučení a související jednání probíhají v angličtině.
 Článek 5
 Rozhodnutí a doporučení
 1. Rozhodnutí a doporučení Smíšeného výboru v souladu s článkem 22.2 dohody budou přijata na základě konsensu. Mohou být přijata písemným postupem výměnou nót mezi spolupředsedy výboru.
 2. Veškerým rozhodnutím a doporučením Smíšeného výboru bude přiděleno pořadové číslo, datum přijetí a název s odkazem na předmět.
 Článek 6
 Společný zápis
 1. Návrh společného zápisu bude zpravidla obsahovat konečný pořad jednání a shrnutí diskusí o každé záležitosti, jež byla na pořadu jednání.
 2. Návrh společného zápisu z každého zasedání vypracují kontaktní místa, a to co nejdříve, avšak nejpozději do 60 dnů od data zasedání.
 3. Návrh společného zápisu schválí strany písemně, a to co nejdříve, avšak nejpozději do 70 dnů od data zasedání. Jakmile je společný zápis schválen, kontaktní místa podepíší dvě kopie zápisu a každá strana obdrží jeden stejnopis těchto dokumentů. Strany mohou rozhodnout, že tomuto požadavku vyhovují podpis a výměna elektronického vyhotovení.
 Článek 7
 Zveřejňování a důvěrnost informací
 1. Pokud není v dohodě stanoveno jinak nebo pokud strany nerozhodnou jinak, zasedání Smíšeného výboru nejsou přístupná veřejnosti.
 2. Pokud některá strana předloží Smíšenému výboru nebo kterémukoli specializovanému výboru, pracovní skupině nebo jinému subjektu zřízenému podle dohody informace, jež jsou podle jejích právních předpisů považovány za důvěrné nebo chráněné před zveřejněním, nakládá druhá strana s takovými informacemi jako s důvěrnými, jak je stanoveno v článku 1.6 dohody.
 3. Každá strana může v jakémkoli vhodném médiu zveřejnit konečný pořad jednání dohodnutý mezi stranami před zasedáním Smíšeného výboru, schválený společný zápis vypracovaný v souladu s článkem 6, s výhradou použití odstavce 2 výše. Každá strana zajistí, aby rozhodnutí, doporučení a výklady přijaté Smíšeným výborem byly zveřejněny.
 Článek 8
 Výdaje
 Každá strana hradí výdaje, které jí vzniknou v důsledku zasedání Smíšeného výboru. Výdaje související s organizací zasedání ponese strana, která zasedání pořádá. V případě, že se zasedání koná mimo Evropskou unii nebo Japonsko, rozhodnou strany na základě vzájemného souhlasu o odpovědnosti za výdaje vzniklé v souvislosti s organizací zasedání.
 PŘÍLOHA 2
 POSTUP MEDIACE
 I. Cíl
 1.
 Cílem postupu mediace podle článku 21.6 dohody, jak je stanoven v tomto dokumentu, je napomoci nalezení vzájemně přijatelného řešení prostřednictvím uceleného a urychleného postupu za pomoci mediátora.
 II. Definice
 2.
 Pro účely tohoto dokumentu se použijí tyto definice:
 a)
 „dohodou“ se rozumí Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství;
 b)
 „kodexem chování“ se rozumí kodex chování rozhodců podle článku 21.30 dohody;
 c)
 „dny“ se rozumí dny kalendářní;
 d)
 „Smíšeným výborem“ se rozumí Smíšený výbor ustavený podle článku 22.1 dohody;
 e)
 „dožádanou stranou“ se rozumí strana, jíž je adresována žádost o účast na postupu mediace podle článku 21.6 dohody;
 f)
 „žádající stranou“ se rozumí strana, která žádá o účast na postupu mediace podle článku 21.6 dohody, a
 g)
 „jednacím řádem“ se rozumí jednací řád rozhodčího tribunálu podle článku 21.30 dohody.
 III. Zahájení mediačního řízení
 3.
 Kterákoli strana může kdykoli požádat, aby se strany účastnily postupu mediace. Takovou žádost zašle druhé straně písemně. Žádost musí být dostatečně podrobná, aby druhá strana jasně pochopila obavy strany žádající o postup mediace. Žádající strana ve své žádosti popíše danou záležitost takto:
 a)
 uvede konkrétní opatření;
 b)
 poskytne popis údajných nepříznivých účinků, které opatření podle žádající strany má nebo bude mít na obchod nebo investice mezi stranami, a
 c)
 vysvětlí příčinné souvislosti mezi opatřením a nepříznivými účinky na obchod a investice mezi stranami.
 4.
 Obvykle se očekává, že strana před tím, než druhé straně adresuje písemnou žádost podle odstavce 3, využije jakýchkoli relevantních ustanovení dohody týkajících se spolupráce nebo konzultací. Pro upřesnění je třeba uvést, že před zahájením postupu mediace není nutné provést konzultace podle článku 21.5 dohody.
 5.
 Postup mediace může být zahájen pouze po vzájemné dohodě stran za účelem posouzení vzájemně přijatelných řešení a zvážení veškerých poradních stanovisek a návrhů řešení od mediátora. Dožádaná strana žádost s porozuměním zváží a ve své písemné odpovědi ji do 10 dnů od data jejího obdržení přijme či zamítne. Pokud dožádaná strana v této lhůtě neodpoví, považuje se žádost za zamítnutou. Za datum zahájení postupu mediace se považuje den, kdy žádající strana obdržela odpověď dožádané strany ohledně přijetí.
 IV. Výběr mediátora
 6.
 Strany se snaží dosáhnout dohody ohledně mediátora nejpozději 15 dnů po datu zahájení postupu mediace.
 7.
 Pokud strany dohody ohledně mediátora ve lhůtě stanovené v odstavci 6 nedosáhnou, na žádost kterékoli ze stran spolupředseda Smíšeného výboru ze žádající strany nebo jeho zástupce vybere losem do pěti dnů od podání žádosti mediátora z dílčího seznamu předsedů sestaveného podle čl. 21.9 odst. 1 dohody. Žádost se zašle v kopii druhé straně.
 8.
 Úřad určený žádající stranou podle čl. 21.25 odst. 1 dohody odpovídá za organizaci losování a s náležitým předstihem informuje spolupředsedy Smíšeného výboru o datu, čase a místu konání losování. Spolupředseda z dožádané strany může být při losování přítomen nebo může být zastoupen jinou osobou. Dále mohou být přítomni zástupci obou stran. Losování se v každém případě provede se stranou či stranami, které jsou přítomny.
 9.
 Nedohodnou-li se strany jinak, nesmí být mediátor státním příslušníkem žádné ze stran ani nesmí být žádnou ze stran zaměstnán.
 10.
 Mediátor stranám nestranným a transparentním způsobem pomáhá objasnit podstatu předmětné záležitosti včetně možných účinků konkrétního opatření na obchod nebo investice a dospět ke vzájemně přijatelnému řešení.
 11.
 Na mediátora se obdobně použije kodex chování rozhodců přijatý Smíšeným výborem podle článku 21.30 dohody.
 V. Pravidla postupu mediace
 12.
 Do 10 dnů ode dne, kdy bylo dosaženo dohody ohledně mediátora podle odstavce 6 nebo byl mediátor vybrán podle odstavce 7, předloží žádající strana mediátorovi a dožádané straně písemně podrobný popis předmětné záležitosti, včetně toho, jak je nebo bude konkrétní opatření uplatňováno a jak ovlivňuje obchod nebo investice. Do 20 dnů ode dne doručení tohoto podání může dožádaná strana předložit k tomuto popisu písemné vyjádření. Každá strana může do svého popisu nebo připomínek zahrnout veškeré informace, které pokládá za relevantní.
 13.
 Mediátor může rozhodnout o nejvhodnějším způsobu, jak předmětnou záležitost vyjasnit, včetně možných účinků konkrétního opatření na obchod nebo investice. Mediátor může zejména organizovat setkání stran, konzultovat se stranami společně nebo jednotlivě a poskytovat jakoukoli další pomoc, o kterou strany požádají. Mediátor může rovněž po konzultaci se stranami požádat o pomoc či konzultaci příslušné odborníky a zúčastněné strany.
 14.
 Mediátor se snaží nabízet poradenství a navrhovat stranám řešení k jejich zvážení. Strany mohou navrhované řešení přijmout či odmítnout nebo se mohou dohodnout na jiném řešení. Mediátor neposkytuje rady či připomínky týkající se souladu konkrétního opatření s dohodou.
 15.
 Pokud se strany nedohodnou jinak, postup se uskuteční na území dožádané strany.
 16.
 Strany usilují o dosažení vzájemně přijatelného řešení do 60 dnů ode dne, kdy bylo dosaženo dohody ohledně mediátora podle odstavce 6 nebo byl mediátor vybrán podle odstavce 7. Pokud o to strana požádá, přijme se oboustranně přijatelné řešení prostřednictvím rozhodnutí Smíšeného výboru. Pokud se strany nedohodnou jinak, vzájemně přijatelná řešení se zpřístupní veřejnosti. Veřejně přístupná znění však nesmí obsahovat informace, které některá ze stran označila za důvěrné. Do doby, než bude dosaženo konečného vzájemně přijatelného řešení, mohou strany zvážit případná prozatímní řešení.
 17.
 Na požádání kterékoli ze stran vypracuje mediátor pro strany písemný návrh věcné zprávy obsahující stručný přehled o:
 a)
 předmětné záležitosti, včetně možných účinků konkrétního opatření na obchod nebo investice;
 b)
 použitých postupech;
 c)
 názorech vyjádřených stranami, odborníky a zúčastněnými stranami, v příslušných případech a
 d)
 popřípadě vzájemně přijatelných řešeních a prozatímních řešeních,
 a to do 15 dnů od podání žádosti o tuto zprávu.
 Strany se mohou k návrhu věcné zprávy vyjádřit do 15 dnů od jeho vydání. Po zvážení připomínek předložených stranami mediátor stranám do 30 dnů od vydání návrhu věcné zprávy písemně předloží konečnou věcnou zprávu. Věcná zpráva nesmí obsahovat žádný výklad dohody ze strany mediátora.
 18.
 Postup mediace se ukončí:
 a)
 přijetím oboustranně přijatelného řešení stranami ke dni jeho přijetí;
 b)
 písemným prohlášením mediátora po konzultaci se stranami, že další úsilí v rámci mediace by již nevedlo k žádnému výsledku, ke dni uvedeného prohlášení;
 c)
 vzájemnou dohodou stran v kterékoli fázi postupu ke dni uvedené dohody nebo
 d)
 písemným a odůvodněným prohlášením jedné ze stran po posouzení vzájemně přijatelných řešení v rámci postupu mediace ke dni uvedeného prohlášení.
 Ukončením postupu mediace není dotčen odstavec 17.
 19.
 Na postup mediace se obdobně použijí odstavce 5 až 9, 15 až 26, 33, 34 a 42 až 46 jednacího řádu rozhodčího tribunálu.
 VI. Důvěrnost
 20.
 Nedohodnou-li se strany jinak a aniž je dotčen odstavec 16, jsou veškeré kroky postupu mediace, včetně poradenství nebo navržených řešení, důvěrné. Mediátor a strany zacházejí s informacemi, které strana předložila mediátorovi nebo které obdržela z jakéhokoli jiného zdroje a které byly označeny za důvěrné, jako s důvěrnými informacemi. Kterákoli strana však může zveřejnit informaci o tom, že mediace probíhá.
 VII. Vztah k jiným postupům pro řešení sporů
 21.
 Postupem mediace nejsou dotčena práva a povinnosti stran podle kapitoly 21 (Řešení sporů) dohody nebo podle postupu pro řešení sporů stanoveného v jakékoli jiné dohodě.
 22.
 Strany se při jiných postupech pro řešení sporů podle této dohody či jakékoli jiné dohody nesmí spoléhat na následující stanoviska, skutečnosti a rady či návrhy, ani je předkládat jako důkaz, a rozhodčí tribunál k nim nesmí přihlížet:
 a)
 stanoviska, jež během postupu mediace zaujala druhá strana, nebo informace získané podle odstavce 13;
 b)
 skutečnost, že druhá strana naznačila svou vůli přijmout určité řešení týkající se záležitosti, která je předmětem mediace, nebo
 c)
 rady poskytnuté nebo návrhy předložené mediátorem.
 23.
 Pokud se strany nedohodnou jinak, mediátor nesmí být rozhodcem ani členem rozhodčího tribunálu při jiných postupech pro řešení sporů podle dohody nebo podle jakékoli jiné dohody, jež se týkají téže záležitosti, ohledně níž působí jako mediátor.
 VIII. Lhůta
 24.
 Veškeré lhůty uvedené pro tento postup mediace mohou být změněny po vzájemné dohodě stran.
 IX. Náklady
 25.
 Každá strana si hradí vlastní výdaje plynoucí z účasti na postupu mediace.
 26.
 Strany společně stejným dílem hradí organizační výdaje postupu mediace, včetně odměn a výdajů mediátora. Odměna mediátora odpovídá odměně rozhodců stanovené v odstavci 4 jednacího řádu rozhodčího tribunálu.
 PŘÍLOHA 3
 JEDNACÍ ŘÁD ROZHODČÍHO TRIBUNÁLU
 Při postupech pro rozhodčí tribunál podle oddílu C kapitoly 21 (Řešení sporů) dohody se použijí tato pravidla:
 I. Definice
 1.
 V tomto jednacím řádu se použijí tyto definice:
 a)
 „administrativními pracovníky“ se ve vztahu k rozhodci rozumí osoby, které tento rozhodce řídí a kontroluje, jiné než asistenti;
 b)
 „poradcem“ se rozumí osoba určená jednou ze stran k tomu, aby radila nebo pomáhala této straně pro účely postupu pro rozhodčí tribunál, jiná než zástupci této strany;
 c)
 „dohodou“ se rozumí Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství;
 d)
 „rozhodcem“ se rozumí člen rozhodčího tribunálu;
 e)
 „asistentem“ se rozumí osoba, která za podmínek jmenování rozhodce provádí zkoumání nebo poskytuje pomoc pro rozhodce;
 f)
 „kodexem chování“ se rozumí kodex chování rozhodců podle článku 21.30 dohody;
 g)
 „žalující stranou“ se rozumí strana, která požaduje ustavení rozhodčího tribunálu podle článku 21.7 dohody;
 h)
 „dny“ se rozumí dny kalendářní;
 i)
 „rozhodčím tribunálem“ se rozumí rozhodčí tribunál ustavený podle článku 21.7 dohody;
 j)
 „žalovanou stranou“ se rozumí strana, vůči níž byl předložen rozhodčímu tribunálu spor podle článku 21.7 dohody;
 k)
 „řízením“ se rozumí řízení rozhodčího tribunálu; a
 l)
 „zástupcem“ se ve vztahu ke straně rozumí úředník nebo jakákoli jiná osoba z odboru vlády nebo vládní agentury nebo jakýkoli jiný veřejný subjekt strany nebo jiný personál, kterého strana jmenuje jako svého zástupce pro účely řízení rozhodčího tribunálu.
 II. Jmenování rozhodců
 2.
 Úřad určený žalující stranou podle čl. 21.25 odst. 1 dohody odpovídá za organizaci losování uvedeného v čl. 21.8 odst. 3, 4 a 5 dohody a s náležitým předstihem informuje spolupředsedy Smíšeného výboru o datu, čase a místu konání losování. Spolupředseda ze žalované strany může být při losování přítomen nebo může být zastoupen jinou osobou. Dále mohou být přítomni zástupci obou stran. Losování se v každém případě provede se stranou či stranami, které jsou přítomny.
 3.
 Strany písemně informují každou osobu, která byla jmenována jako rozhodce podle článku 21.8 dohody, o jejím jmenování. Každá osoba potvrdí oběma stranám, že může zastávat funkci rozhodce, a to do pěti dnů ode dne, kdy byla o svém jmenování informována.
 III. Organizační schůze
 4.
 Pokud se strany nedohodnou jinak, strany se sejdou s rozhodčím tribunálem do sedmi dnů ode dne jeho ustavení, aby určily záležitosti, které strany nebo tribunál považují za důležité, mimo jiné:
 a)
 odměny a výdaje vyplácené rozhodcům, které musí být v souladu s normami a kritérii WTO;
 b)
 odměny vyplácené asistentům. Celková výše odměny každého asistenta nebo asistentů rozhodců nepřesáhne 50 % odměny tohoto rozhodce, pokud se strany nedohodnou jinak; a
 c)
 časový rozvrh řízení, který se stanoví na základě časového pásma žalované strany.
 Tohoto zasedání se osobně nebo prostřednictvím telefonu či videokonference mohou účastnit pouze rozhodci a zástupci stran, kteří jsou úředníky nebo jakýmikoli jinými osobami z odboru vlády nebo vládní agentury.
 IV. Oznamování
 5.
 Jakákoliv žádost, oznámení, písemné podání nebo jiný dokument předávaný:
 a)
 rozhodčím tribunálem musí být současně zaslán oběma stranám;
 b)
 stranou rozhodčímu tribunálu musí být v kopii současně zaslán druhé straně a
 c)
 stranou druhé straně musí být v kopii současně zaslán rozhodčímu tribunálu, v příslušných případech.
 Každý dokument uvedený v tomto odstavci se v příslušných případech současně zašle v kopii externímu subjektu uvedenému v čl. 21.25 odst. 2 dohody.
 6.
 Oznámení určené kterékoli straně ohledně jakéhokoli dokumentu uvedeného v odstavci 5 se zašle úřadu určenému touto stranou podle čl. 21.25 odst. 1 dohody.
 7.
 Jakékoli oznámení uvedené v odstavci 5 se zašle e-mailem nebo případně jinými telekomunikačními prostředky, které umožňují prokázat jeho zaslání. Není-li prokázáno jinak, takové oznámení se považuje za doručené v den odeslání.
 8.
 Drobné chyby – překlepy v žádostech, oznámeních, písemných podáních nebo jiných dokumentech vztahujících se k řízení rozhodčího tribunálu – mohou být opraveny doručením nového dokumentu s jasně vyznačenými změnami.
 9.
 Pokud poslední den pro doručení připadne na státní svátek Japonska nebo Evropské unie nebo kterýkoli jiný den, kdy jsou úřady vlády jedné strany úředně nebo z důvodu vyšší moci uzavřeny, považuje se dokument za doručený následující pracovní den. Na organizačním zasedání uvedeném v odstavci 4 předloží každá strana seznam svých státních svátků a veškerých dalších dnů, kdy jsou její úřady oficiálně uzavřeny. Každá strana svůj seznam v průběhu postupu pro rozhodčí tribunál aktualizuje.
 V. Písemná podání
 10.
 Žalující strana předloží své písemné podání do 20 dnů ode dne ustavení rozhodčího tribunálu. Žalovaná strana předloží své písemné protipodání do 20 dnů ode dne, kdy obdržela písemné podání žalující strany.
 VI. Fungování rozhodčího tribunálu
 11.
 Předseda rozhodčího tribunálu předsedá všem jeho zasedáním. Rozhodčí tribunál může předsedu zmocnit k provádění administrativních a procesních rozhodnutí.
 12.
 Pokud není v kapitole 21 dohody ani v tomto jednacím řádu stanoveno jinak, rozhodčí tribunál může provádět své činnosti libovolnými prostředky, jako například telefonem, faxem nebo spojením prostřednictvím počítače.
 13.
 Pokud vyvstane procesní problém, který není upraven v kapitole 21 dohody, tomto jednacím řádu nebo kodexu chování rozhodců uvedeném v článku 21.30, může rozhodčí tribunál po konzultaci se stranami přijmout vhodný postup, který bude v souladu s uvedenými ustanoveními.
 14.
 Rozhodčí tribunál může po konzultaci se stranami změnit jakoukoli lhůtu jinou než lhůtu stanovenou v kapitole 21 dohody a provést jakoukoli další procesní nebo správní úpravu řízení. Pokud rozhodčí tribunál konzultuje strany, informuje písemně strany o navrhované změně nebo úpravě a o jejich důvodu.
 VII. Slyšení
 15.
 Na základě časového rozvrhu stanoveného podle odstavce 4 a po konzultaci se stranami a ostatními rozhodci určí předseda rozhodčího tribunálu datum a čas slyšení.
 16.
 Pokud se strany nedohodnou jinak, strana, na jejímž území se slyšení koná v souladu s čl. 21.15 odst. 2 dohody:
 a)
 určí místo konání slyšení a informuje o tom předsedu rozhodčího tribunálu a
 b)
 zajistí logistické zabezpečení slyšení.
 17.
 Pokud se strany nedohodnou jinak a aniž je dotčen odstavec 46, sdílejí strany výdaje vyplývající z logistického zabezpečení slyšení.
 18.
 Předseda rozhodčího tribunálu v řádném termínu písemně oznámí stranám a případně i externímu subjektu uvedenému v čl. 21.25 odst. 2 dohody datum, čas a místo konání slyšení. Strana, na jejímž území se slyšení koná, nebo případně externí subjekt uvedený v čl. 21.25 odst. 2 dohody tyto informace zveřejní, není-li slyšení neveřejné.
 19.
 Obvykle by se mělo konat pouze jedno slyšení. Pokud se spor týká mimořádně složitých záležitostí, může rozhodčí tribunál po konzultaci se stranami svolat dodatečná slyšení z vlastního podnětu nebo na žádost kterékoli ze stran. Na každé z dodatečných slyšení se použijí obdobně odstavce 15 až 18.
 20.
 Všichni rozhodci jsou přítomni po celou dobu slyšení.
 21.
 Nezávisle na tom, zda je slyšení přístupné veřejnosti, se jej mohou zúčastnit tyto osoby:
 a)
 zástupci stran;
 b)
 poradci;
 c)
 asistenti a administrativní pracovníci;
 d)
 tlumočníci, překladatelé a soudní zapisovatelé rozhodčího tribunálu a
 e)
 odborníci, o nichž rozhodl rozhodčí tribunál podle čl. 21.17 odst. 2 dohody.
 22.
 Nejpozději pět dnů před datem konání slyšení doručí každá strana rozhodčímu tribunálu seznam osob, které přednesou při slyšení argumenty nebo vyjádření jménem této strany, a dalších zástupců nebo poradců, kteří se slyšení zúčastní.
 23.
 Rozhodčí tribunál vede slyšení níže uvedeným způsobem a přitom zajistí, aby žalující i žalovaná strana dostaly pro argumentaci i protiargumentaci stejné množství času:
 Argumentace
 a)
 argumentace žalující strany; a
 b)
 argumentace žalované strany.
 Protiargumentace
 a)
 replika žalující strany; a
 b)
 duplika žalované strany.
 24.
 Rozhodčí tribunál může kdykoli během slyšení klást otázky kterékoli straně.
 25.
 Rozhodčí tribunál zajistí vypracování přepisu slyšení a jeho doručení stranám co nejdříve po slyšení. Strany mohou k přepisu předložit připomínky a rozhodčí tribunál je zváží.
 26.
 Každá strana může do 10 dnů od data slyšení předložit dodatečné písemné podání ohledně libovolné záležitosti, která během slyšení vyvstala.
 VIII. Porady
 27.
 Poradních jednání rozhodčího tribunálu se smí účastnit pouze členové tribunálu. Bez ohledu na předchozí větu může rozhodčí tribunál povolit přítomnost asistentů během poradních jednání.
 IX. Písemné dotazy
 28.
 Rozhodčí tribunál může kdykoli během řízení adresovat písemné dotazy jedné nebo oběma stranám. Kopie každého dotazu položeného jedné straně se zašle straně druhé.
 29.
 Každá strana rovněž poskytne druhé straně kopii své odpovědi na dotazy vznesené rozhodčím tribunálem. Strana dostane příležitost předložit písemné připomínky k odpovědi druhé strany ve lhůtě pěti dnů od doručení této kopie.
 X. Nahrazení rozhodců
 30.
 Pro nahrazení rozhodce v souladu s článkem 21.11 dohody se obdobně použije článek 21.8.
 31.
 Pokud se některá ze stran domnívá, že rozhodce neplní požadavky kodexu chování, a z toho důvodu by měl být nahrazen, měla by to daná strana oznámit druhé straně do 15 dnů od momentu, kdy získala dostatečné důkazy o tom, že rozhodce neplní požadavky kodexu chování.
 32.
 Pokud se některá ze stran domnívá, že některý z rozhodců jiný než předseda neplní požadavky kodexu chování, přistoupí strany ke konzultaci, a pokud se tak dohodnou, vyberou v souladu s odstavcem 30 nového rozhodce.
 Pokud se strany neshodnou na nutnosti rozhodce nahradit, může kterákoli strana požádat, aby byla tato záležitost postoupena předsedovi rozhodčího tribunálu, jehož rozhodnutí je konečné.
 Pokud na základě této žádosti předseda zjistí, že rozhodce neplní požadavky kodexu chování, vybere se nový rozhodce v souladu s odstavcem 30.
 33.
 Pokud se některá ze stran domnívá, že předseda rozhodčího tribunálu neplní požadavky kodexu chování, přistoupí strany ke konzultaci, a pokud se tak dohodnou, vyberou v souladu s odstavcem 30 nového předsedu.
 Pokud se strany neshodnou na nutnosti předsedu nahradit, může kterákoli strana požádat, aby byla záležitost postoupena zbývajícím dvěma rozhodcům. Rozhodci rozhodnou nejpozději do 10 dnů ode dne doručení žádosti, zda je třeba předsedu rozhodčího tribunálu nahradit. Rozhodnutí rozhodců o nutnosti nahradit předsedu je konečné.
 Pokud rozhodci rozhodnou, že předseda neplní požadavky kodexu chování, vybere se nový předseda v souladu s odstavcem 30.
 34.
 Řízení se pozastaví na dobu potřebnou k provedení postupů stanovených v odstavcích 30 až 33.
 XI. Důvěrnost
 35.
 Pokud strana předloží rozhodčímu tribunálu důvěrnou verzi svých písemných podání, poskytne na žádost druhé strany ve lhůtě 20 dnů ode dne podání žádosti nedůvěrnou verzi podání, kterou lze zpřístupnit veřejnosti. Žádné ustanovení tohoto jednacího řádu nebrání straně zveřejnit její vlastní podání, a to do té míry, že nezveřejní žádné informace, které druhá strana označila za důvěrné. Rozhodčí tribunál jedná na uzavřeném zasedání v případech, kdy podání a argumenty některé strany obsahují důvěrné informace. Rozhodčí tribunál a strany zachovají důvěrnost slyšení rozhodčího tribunálu, probíhá-li slyšení na uzavřeném zasedání.
 XII. Jednostranné kontakty
 36.
 Rozhodčí tribunál se nesmí sejít s jednou ze stran ani s ní komunikovat bez přítomnosti druhé strany.
 37.
 Rozhodce nesmí hovořit o žádných aspektech záležitosti, která je předmětem řízení, s jednou ze stran nebo s oběma stranami v nepřítomnosti ostatních rozhodců.
 XIII. Podání amicus curiae
 38.
 Pokud se strany do tří dnů od data ustavení rozhodčího tribunálu nedohodnou jinak, může rozhodčí tribunál obdržet nevyžádaná písemná podání od osob uvedených v čl. 21.17 odst. 3 dohody, které jsou nezávislé na vládách stran, pokud jsou podání obdržena do 10 dnů ode dne ustavení tribunálu.
 39.
 Podání musí být stručná, v žádném případě nesmí být delší než 15 stran s řádkováním 2 a musí přímo souviset s faktickými nebo právními otázkami, kterými se rozhodčí tribunál zabývá. Podání musí obsahovat popis osoby, která podání poskytuje, mimo jiné:
 a)
 u fyzické osoby státní příslušnost a
 b)
 u právnické osoby místo usazení, povaha její činnosti, její právní postavení, obecné cíle a zdroj jejího financování.
 Každá osoba uvede ve svých podáních zájem, který má na řízení. Podání se vypracují v jazycích zvolených stranami v souladu s odstavci 42 a 43 tohoto jednacího řádu.
 40.
 Rozhodčí tribunál ve své zprávě uvede veškerá podání, která obdržel v souladu s odstavci 38 a 39. Argumenty uvedenými v těchto podáních se rozhodčí tribunál není povinen ve své zprávě zabývat. Uvedená podání se poskytnou stranám k vyjádření připomínek. Připomínky stran, které byly rozhodčímu tribunálu předloženy do 10 dnů, tribunál zohlední.
 XIV. Naléhavé případy
 41.
 V naléhavých případech uvedených v kapitole 21 dohody případně upraví rozhodčí tribunál po konzultaci se stranami lhůty uvedené v tomto jednacím řádu. Rozhodčí tribunál oznámí tyto úpravy stranám.
 XV. Jazyk a překlad
 42.
 Během konzultací uvedených v článku 21.5 dohody a nejpozději na organizačním zasedání uvedeném v odstavci 4 tohoto jednacího řádu usilují strany o shodu ohledně společného pracovního jazyka pro řízení u rozhodčího tribunálu. Každá strana oznámí druhé straně do 90 dnů po přijetí tohoto jednacího řádu Smíšeným výborem v souladu s čl. 22.1 odst. 4 písm. f) dohody seznam jazyků, které upřednostňuje. Seznam musí obsahovat alespoň jeden pracovní jazyk WTO.
 43.
 Pokud strany nejsou schopny se na společném pracovním jazyce shodnout, učiní každá strana svá písemná podání ve zvoleném jazyce a současně poskytne překlad do jednoho z pracovních jazyků WTO, který druhá strana případně oznámila v souladu s odstavcem 42. Strana odpovědná za organizaci ústního slyšení zajistí v příslušných případech tlumočení ústních podání do téhož pracovního jazyka WTO.
 44.
 Průběžná a závěrečná zpráva rozhodčího tribunálu se vydá ve společném pracovním jazyce. Pokud se strany na společném pracovním jazyce neshodly, vyhotoví se průběžná a závěrečná zpráva v pracovních jazycích WTO uvedených v odstavci 43.
 45.
 Strana může předložit připomínky k přesnosti jakéhokoli překladu dokumentu, který byl vypracován podle tohoto jednacího řádu.
 46.
 V případě, že je nezbytný překlad nebo tlumočení písemných a ústních podání jedné strany do příslušného pracovního jazyka WTO, ponese tato strana související náklady.
 PŘÍLOHA 4
 KODEX CHOVÁNÍ ROZHODCŮ
 I. Definice
 1.
 V tomto kodexu chování se použijí tyto definice:
 a)
 „administrativními pracovníky“ se ve vztahu k rozhodci rozumí osoby, které tento rozhodce řídí a kontroluje, jiné než asistenti;
 b)
 „dohodou“ se rozumí Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství;
 c)
 „rozhodcem“ se rozumí člen rozhodčího tribunálu;
 d)
 „asistentem“ se rozumí osoba, která za podmínek jmenování rozhodce provádí zkoumání nebo poskytuje pomoc pro rozhodce;
 e)
 „kandidátem“ se rozumí osoba, jejíž jméno je na seznamu rozhodců uvedeném v článku 21.9 dohody;
 f)
 „rozhodčím tribunálem“ se rozumí rozhodčí tribunál ustavený podle článku 21.7 dohody; a
 g)
 „řízením“ se rozumí řízení rozhodčího tribunálu.
 II. Poskytnutí kodexu chování
 2.
 Strany poskytnou tento kodex chování každému kandidátovi v momentě, kdy je jeho jméno zařazeno na seznam uvedený v článku 21.9 dohody.
 III. Hlavní zásady
 3.
 Každý kandidát a rozhodce dodržuje přísné normy chování v souladu s tímto kodexem chování tak, aby byla zachována integrita a nestrannost mechanismu pro řešení sporů.
 IV. Oznamovací povinnosti
 4.
 Před přijetím svého jmenování rozhodcem zveřejní kandidát, který má vystupovat jako rozhodce, jakýkoli zájem, vztah nebo záležitost, které by mohly ovlivňovat jeho nezávislost nebo nestrannost nebo které by mohly důvodně vytvořit dojem nevhodného jednání nebo podjatosti během řízení. Kandidát proto vynaloží veškeré rozumné úsilí, aby si byl všech takových zájmů, vztahů nebo záležitostí, včetně zájmů finančních, profesních, pracovních či rodinných, vědom.
 5.
 Oznamovací povinnost podle odstavce 4 je trvalou povinností a vztahuje se i na rozhodce po přijetí jeho jmenování. Rozhodce v průběhu řízení písemně oznámí stranám jakékoli nové informace týkající se povinnosti podle odstavce 4, a to co nejdříve, jakmile se o nich dozví.
 6.
 Při plnění těchto požadavků na oznamování musí být respektováno osobní soukromí.
 V. Výkon povinností
 7.
 Rozhodce musí být po potvrzení svého jmenování k dispozici pro výkon svých povinností a vykonává je v průběhu řízení rozhodčího tribunálu řádně a včas, spravedlivě a poctivě.
 8.
 Rozhodce se zabývá pouze otázkami, které byly vzneseny v rámci každého řízení a jsou nezbytné pro přijetí rozhodnutí, a tuto povinnost nesmí delegovat na žádnou jinou osobu.
 9.
 Rozhodce nenavazuje jednostranné kontakty v souvislosti se záležitostmi projednávanými rozhodčím tribunálem během řízení.
 VI. Nezávislost a nestrannost
 10.
 Rozhodce je nezávislý a nestranný, vyvaruje se přímého a nepřímého střetu zájmů, nesmí být ovlivňován vlastním zájmem, vnějším tlakem, politickými zřeteli, požadavky veřejnosti, loajalitou vůči některé straně ani obavami z kritiky a nesmí vytvářet dojem nevhodného jednání nebo podjatosti.
 11.
 Rozhodce nepřijme přímo ani nepřímo žádný závazek ani žádnou výhodu, které by jakkoli ovlivňovaly řádný výkon jeho povinností nebo by budily dojem ovlivňování řádného výkonu jeho povinností.
 12.
 Rozhodce nesmí využívat svého postavení v rozhodčím tribunálu k prosazování jakýchkoli osobních nebo soukromých zájmů a vyvaruje se jednání, které by mohlo vyvolat dojem, že ostatní na něj mají zvláštní vliv.
 13.
 Rozhodce nesmí umožnit, aby jeho jednání nebo úsudek ovlivňovaly dřívější či současné finanční, obchodní, profesionální, osobní, rodinné nebo sociální vztahy nebo povinnosti.
 14.
 Rozhodce se vyvaruje toho, aby vstupoval do jakýchkoli vztahů nebo aby mu vznikly jakékoli finanční zájmy, u nichž je pravděpodobné, že by ovlivňovaly jeho nestrannost, nebo které by mohly důvodně vyvolávat dojem nevhodného jednání nebo podjatosti.
 15.
 Bývalý rozhodce se vyvaruje jednání, které by mohlo vyvolat dojem, že byl podjatý při plnění svých povinností nebo že mu z rozhodnutí rozhodčího tribunálu, v němž vystupoval, plynuly nějaké výhody.
 VII. Důvěrnost
 16.
 Žádný rozhodce nikdy nezveřejní žádné neveřejné informace, které se týkají nebo byly získány během řízení rozhodčího tribunálu, pro něž byl jmenován. Žádný rozhodce v žádném případě nepoužije takové informace k získání osobních výhod nebo výhod pro jiné osoby ani k nepříznivému ovlivnění zájmů jiných osob.
 17.
 Žádný rozhodce nezveřejní rozhodnutí rozhodčího tribunálu nebo jeho části, pokud rozhodnutí nebylo zveřejněno.
 18.
 Rozhodce nikdy nezveřejní poradní jednání rozhodčího tribunálu ani názory kteréhokoli rozhodce ani neučiní žádná prohlášení týkající se řízení rozhodčího tribunálu, pro něž byl jmenován, nebo záležitostí, které jsou v takovém řízení předmětem sporu.
 19.
 Povinnosti podle odstavců 16 až 18 se nadále vztahují i na bývalého rozhodce.
 VIII. Další povinnosti
 20.
 Kandidát nebo rozhodce sdělí v nejbližším možném termínu a důvěrným způsobem záležitosti týkající se skutečného nebo možného porušení tohoto kodexu chování oběma stranám, aby je mohly zvážit.
 21.
 Rozhodce podnikne všechny rozumné a vhodné kroky k tomu, aby zajistil, že jeho asistenti a administrativní pracovníci jsou si vědomi povinností vyplývajících pro rozhodce z částí III, IV, VI a VII tohoto kodexu chování a dodržují je.
 22.
 Každý rozhodce si vede záznamy a předloží konečnou zprávu o tom, kolik času řízení rozhodčího tribunálu věnoval, a o svých výdajích, jakož i o vynaloženém čase a výdajích svých asistentů.


type: other

text:
Ideal Standard Connect Air Cube pastatomas klozetas su AquaBlade technologija ir dangčiu
 NEPRILYGSTAMA HIGIENA
 PALYGINTI SU DĖŽUTĖS TIPO BRIAUNŲ UNITAZAIS
 PALYGINTI SU BERĖMIAIS UNITAZAIS
 LENGVIAU VALYTI
 Prekės kodas: E013701 + E073301 + E036501
 Be PVM: €335.00
 Klozeto dangtis --- Pasirinkite --- Plonas paprastas dangtis Plonas lėtai nusileidžiantis dangtis (+€50.00)
 Žymės: Ideal Standard, Connect Air Cube, pastatomas klozetas su AquaBlade technologija, E013701, E073301, E036501
 Ideal Standard Connect Air Arc pastatomas klozetas su AquaBlade technologija ir dangčiu
 Ideal Standard pastatomas klozetas Connect Air Arc baltos spalvos su pasirinktu dangčiu ir Aqu..
 €448.00 €336.00
 Be PVM:€336.00
 Ideal Standard Connect pastatomas klozetas su dangčiu
 Ideal Standard Connect pastatomas klozetas su pasirinktu dangčiu, baltos spalvos. IDE..
 €388.00 €272.00
 Be PVM:€272.00
 Ideal Standard Tesi pastatomas klozetas su AquaBlade technologija ir dangčiu
 Ideal Standard pastatomas klozetas Tesi, baltos spalvos su pasirinktu dangčiu ir Aquablade tec..
 €371.00 €277.00
 Ideal Standard Connect Air Cube pastatomas klozetas su išpjova, Rimless technologija ir dangčiu
 Ideal Standard pastatomas klozetas su išpjova Connect Air Cube baltos spalvos su pasirinktu da..
 €399.00 €298.00
 Be PVM:€298.00
 Pastatomas klozetas Gustavsberg Estetic 8300 su lėtai užsidarančiu dangčiu C+ danga
 Gustavsberg Estetic 8300 pastatomas klozetas su "Soft Close", "Quick Releas..
 Be PVM:€404.00
 Roca The Gap Compact pastatomas klozetas su Rimless technologija ir lėtaeigiu dangčiu
 Pastatomas klozetas Roca The Gap Compact su Rimless technologija ir lėtaeigiu dangčiu Komplektaci..
 €505.00 €384.00
 Be PVM:€384.00
 Roca Inspira Round Compact pastatomas klozetas 60cm su lėtaeigiu dangčiu
 Pastatomas klozetas Roca Inspira Round Compact su lėtaeigiu dangčiu. Komplektacija sudaro: ..
 €620.00 €470.00
 Be PVM:€470.00


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
C 94/20 DA De Europñiske Fñllesskabers Tidende 28.3.98
 DOM AFSAGT AF RETTEN I FéRSTE INSTANS DOM AFSAGT AF RETTEN I FéRSTE INSTANS
 den 29. januar 1998 den 29. januar 1998
 i sag T-62/96, Willy de Corte mod Kommissionen for De
 i sag T-97/95, Sinochem National Chemicals Import &
 Europñiske Fñllesskaber (1)
 Export Corporation mod Rådet for Den Europñiske
 Union (1) (Tjenestemñnd Ð vedvarende, delvis invaliditet Ð ulykke
 Ð årsagsforbindelse)
 (Antidumping Ð furfuraldehyd Ð omstñndigheder, der
 kan begrunde en ivñrksñttelse af en undersùgelse Ð pro- (98/C 94/52)
 portionalitetsprincippet Ð skade Ð manglende godtagelse
 af et tilsagn Ð forordning (EéF) nr. 2423/88)
 (Processprog: fransk)
 (98/C 94/51)
 I sag T-62/96, Willy de Corte, tjenestemand ved Kommis-
 sionen for De Europñiske Fñllesskaber, Halle (Belgien),
 (Processprog: engelsk) ved advokat Lucas Vogel, Bruxelles, og med valgt adresse i
 Luxembourg hos advokat Christian Kremer, 8-10, rue
 Mathias Hardt, mod Kommissionen for De Europñiske
 Fñllesskaber (befuldmñgtiget: Julian Currall), hvor der er
 I sag T-97/95, Sinochem National Chemicals Import & nedlagt påstand om annullation dels af Kommissionens
 Export Corporation, Beijing, ved advokat Jean-FrancËois afgùrelse af 16. juni 1995, hvorved denne afslog i medfùr
 Bellis, Bruxelles, og med valgt adresse i Luxembourg hos af ordningen om dñkning af risikoen for ulykker at påtage
 advokaterne Loesch og Wolter, 11, rue Goethe, mod Rådet sig udgifterne som fùlge af det hjerteinfarkt, som sagsùge-
 for Den Europñiske Union (befuldmñgtigede: fùrst Yves ren var blevet ramt af, dels om nùdvendigt af afgùrelsen af
 Cretien og Antonio Tanca, og derefter Antonio Tanca, 25. januar 1996, hvorved Kommissionen udtrykkeligt
 Hans-Jürgen Rabe og Georg M. Berrisch), stùttet af Kom- afviste sagsùgerens klage, har Retten (Anden Afdeling),
 missionen for De Europñiske Fñllesskaber (befuldmñgti- sammensat af afdelingsformanden, A. Kalogeropoulos, og
 get: Nicholas Khan) og Furfural EspanÄol SA, Alcantarilla dommerne C. W. Bellamy og J. Pirrung; justitssekretñr:
 (Spanien), ved advokat JoseÂ Rivas de AndreÂs, Madrid, og fuldmñgtig A. Mair, den 29. januar 1998 afsagt dom, hvis
 med valgt adresse i Luxembourg hos advokat ArseÁne konklusion lyder således:
 Kronshagen, 2, rue Marie-AdeÂlaïde, angående en påstand
 om annullation af Rådets forordning (EF) nr. 95/95 af
 16. januar 1995 om indfùrelse af en endelig antidumping- 1) Kommissionen for De Europñiske Fñllesskaber frifin-
 told på importen af furfuraldehyd med oprindelse i Folke- des.
 republikken Kina (EFT L 15 af 21.1.1995, s. 11), har Ret-
 ten (Femte Udvidede Afdeling), sammensat af afdelingsfor-
 manden, R. García-Valdecasas, og dommerne V. Tiili, J.
 2) Hver part betaler sine omkostninger.
 Azizi, R. M. Moura Ramos og M. Jaeger; justitssekretñr:
 fuldmñgtig A. Mair, den 29. januar 1998 afsagt dom, hvis
 konklusion lyder således: (1) EFT C 197 af 6.7.1996.
 1) Rådet for Den Europñiske Union frifindes.
 DOM AFSAGT AF RETTEN I FéRSTE INSTANS
 2) Sagsùgeren betaler sine egne omkostninger tillige med den 22. januar 1998
 Rådets omkostninger og Furfural EspanÄols omkostnin-
 ger som intervenient. i sag T-98/96, Mario Costacurta mod Kommissionen for
 De Europñiske Fñllesskaber (1)
 (Tjenestemñnd Ð afgùrelse om omplacering Ð vedtñg-
 tens artikel 7 Ð vedtñgtens bilag X)
 3) Kommissionen for De Europñiske Fñllesskaber bñrer
 sine egne omkostninger. (98/C 94/53)
 (1) EFT C 159 af 24.6.1995. (Processprog: fransk)
 I sag T-98/96, Mario Costacurta, tjenestemand ved
 Kommissionen for De Europñiske Fñllesskaber, Kinshasa,


type: legislation

text:
 17.2.2020
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 43/49
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/204
 z 28. novembra 2019
 o podrobných povinnostiach poskytovateľov Európskej služby elektronického výberu mýta, minimálnom obsahu prehľadu o oblasti Európskej služby elektronického výberu mýta, elektronických rozhraniach, požiadavkách na zložky interoperability a o zrušení rozhodnutia 2009/750/ES
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/520 z 19. marca 2019 o interoperabilite elektronických cestných mýtnych systémov a uľahčení cezhraničnej výmeny informácií o neuhradenom cestnom mýte v Únii (1), a najmä na jej článok 5 ods. 11, článok 6 ods. 9, článok 14 ods. 3 a článok 15 ods. 6 a 7,
 po porade s Výborom pre elektronické mýto,
 keďže:
 (1)
 s cieľom dokončiť legislatívny rámec na zabezpečenie interoperability elektronických cestných mýtnych systémov je potrebné stanoviť podrobné požiadavky týkajúce sa povinností poskytovateľov Európskej služby elektronického výberu mýta (EETS), obsahu prehľadu o oblasti EETS, elektronických rozhraní a požiadaviek na zložky interoperability.
 (2)
 S cieľom zabrániť problémom s výkonnosťou systému EETS by poskytovatelia EETS mali mať povinnosť monitorovať svoje služby a pri vykonávaní skúšok mýtneho systému spolupracovať s mýtnym úradom.
 (3)
 Poskytovatelia EETS by mýtnemu úradu mali poskytovať špecifické údaje, aby sa mohlo uskutočniť overenie výpočtu splatného mýta.
 (4)
 S cieľom zabezpečiť bezproblémové fungovanie systému EETS by poskytovatelia EETS mali poskytovať technickú podporu pri identifikácii palubných jednotiek.
 (5)
 Ak opatrenia stanovené v tomto nariadení zahŕňajú spracovanie osobných informácií, mali by sa vykonávať v súlade s právnymi predpismi Únie o ochrane osobných údajov a súkromia, najmä nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (2) a v prípade potreby smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES (3). Preto by poskytovatelia EETS nemali byť povinní poskytovať mýtnym úradom viac údajov o zákazníkoch, než je na zabezpečenie správneho fungovania EETS potrebné.
 (6)
 S cieľom poskytnúť používateľom primerané informácie by fakturácia mala transparentným spôsobom zohľadňovať rôzne zložky ceny služieb a mýta.
 (7)
 Mal by sa stanoviť minimálny obsah prehľadu o oblasti EETS, aby boli podmienky poskytovania EETS v príslušnej mýtnej oblasti poskytovateľom EETS dostatočne jasné.
 (8)
 Bezproblémové fungovanie EETS si vyžaduje minimálnu úroveň harmonizácie elektronických rozhraní a fungovania rozhraní medzi zúčastnenými stranami, najmä medzi mýtnymi úradmi a poskytovateľmi EETS.
 (9)
 Mali by sa stanoviť osobitné požiadavky na infraštruktúru s cieľom umožniť správnu komunikáciu a fungovanie zariadení zúčastnených strán a dosiahnuť bezproblémové a bezpečné fungovanie interoperability EETS a presadzovanie.
 (10)
 V záujme zefektívnenia postupu akreditácie poskytovateľov EETS je potrebná určitá harmonizácia postupu posudzovania zhody zložiek interoperability so špecifikáciami a ich vhodnosti na použitie v rôznych oblastiach EETS. Preto je potrebné stanoviť takýto postup vrátane obsahu a formátu ES vyhlásení.
 (11)
 S cieľom zabezpečiť súdržnosť právneho rámca a riadne fungovanie systému EETS by sa rozhodnutie Komisie 2009/750/ES (4) malo zrušiť odo dňa, ku ktorému sa smernica (EÚ) 2019/520 musí transponovať vo všetkých členských štátoch, čo je dátum, od ktorého sa začne uplatňovať toto nariadenie a delegované akty uvedené v tejto smernici.
 (12)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre elektronické mýto uvedeného v článku 31 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/520,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Rozsah pôsobnosti
 V tomto nariadení sa stanovujú podrobné povinnosti pre poskytovateľov EETS, informácie o minimálnom obsahu prehľadu o oblasti EETS, špecifikácie pre elektronické rozhrania medzi zložkami interoperability, požiadavky na tieto zložky a postup, ktorý majú členské štáty uplatňovať pri posudzovaní zhody zložiek interoperability so špecifikáciami a ich vhodnosti na použitie.
 Článok 2
 Podrobné povinnosti poskytovateľov EETS
 1. Pri monitorovaní výkonnosti svojich služieb poskytovatelia EETS zavedú auditované prevádzkové postupy, ktorými sa stanovia vhodné opatrenia v situáciách, keď sa zistia problémy s výkonnosťou alebo narušenia integrity.
 2. V systémoch, ktoré sú založené na globálnom navigačnom satelitnom systéme, poskytovatelia EETS monitorujú dostupnosť lokalizačných údajov systému navigácie a určovania polohy. Poskytovatelia EETS informujú mýtne úrady o akýchkoľvek ťažkostiach pri zisťovaní údajov výkazu o mýte v súvislosti s príjmom satelitných signálov.
 3. Mýtny úrad môže požiadať poskytovateľa EETS o spoluprácu pri vykonaní neohlásených a podrobných skúšok mýtneho systému za účasti vozidiel, ktoré sa pohybujú alebo sa nedávno pohybovali a oblasti (oblastiach) EETS mýtneho úradu. Počet vozidiel podrobených týmto skúškam v prípade konkrétneho poskytovateľa EETS v priebehu roka musí zodpovedať priemernému ročnému objemu premávky alebo odhadovanému objemu premávky daného poskytovateľa EETS v oblasti (oblastiach) EETS mýtneho úradu.
 4. Pokiaľ nie je dohodnuté inak, poskytovateľ EETS poskytuje mýtnemu úradu tieto informácie, ktoré sú potrebné na uplatňovanie mýta na vozidlá používateľov EETS, alebo na to, aby mýtny úrad overil výpočet mýta, ktoré poskytovatelia EETS uplatňujú na vozidlá používateľov EETS:
 a)
 evidenčné číslo vozidla používateľa EETS vrátane medzinárodného kódu krajiny evidenčného čísla;
 b)
 identifikátor účtu používateľa EETS;
 c)
 identifikátor palubnej jednotky, ak je použitá v oblasti EETS;
 d)
 parametre klasifikácie vozidiel potrebné na určenie uplatniteľnej sadzby.
 Výmena údajov musí byť v súlade s ustanoveniami prílohy I k tomuto vykonávaciemu nariadeniu.
 5. Poskytovatelia EETS poskytujú primerané služby a technickú podporu s cieľom zaistiť správne nastavenie palubnej jednotky. Poskytovatelia EETS zodpovedajú za pevné parametre klasifikácie vozidiel uložené v palubnej jednotke alebo v ich centrálnom elektronickom systéme (back office). Premenlivé parametre klasifikácie vozidiel, ktoré sa môžu medzi jednotlivými jazdami alebo v rámci jednej jazdy líšiť a ktoré sa majú nastaviť zásahom vo vozidle, sú konfigurovateľné pomocou vhodného rozhrania človek-stroj.
 6. V prípade potreby sa vo faktúrach, ktoré poskytovatelia EETS vystavia jednotlivým používateľom EETS, jasne oddelia poplatky za služby poskytovateľa EETS a vzniknuté mýto a v prípade, že používateľ sa nerozhodne inak, uvedie sa aspoň čas a miesto vzniku mýta a konkrétne zloženie mýta vzťahujúceho sa na používateľa.
 7. Poskytovatelia EETS bezodkladne informujú používateľov EETS o každom chýbajúcom výkaze mýta vo vzťahu k jeho účtu, pričom mu pred prijatím akéhokoľvek opatrenia na presadenie poskytnú možnosť opraviť stav účtu, ak to vnútroštátne právne predpisy umožňujú.
 Článok 3
 Prehľad o oblasti EETS
 Prehľad o oblasti EETS uvedený v článku 6 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/520 musí obsahovať minimálne prvky uvedené v prílohe II k tomuto vykonávaciemu nariadeniu a spĺňať požiadavky stanovené v uvedenej prílohe.
 Článok 4
 Úlohy zainteresovaných strán EETS a rozhrania
 1. Mýtne úrady a poskytovatelia EETS zavedú spoločné rozhrania a implementujú komunikačné protokoly v súlade s požiadavkami prílohy I k tomuto vykonávaciemu nariadeniu. Poskytovatelia EETS poskytujú mýtnym úradom cez interoperabilné komunikačné kanály chránené informácie týkajúce sa mýtnych operácií a kontroly/presadzovania v súlade s platnými technickými špecifikáciami.
 2. Poskytovatelia EETS zabezpečujú, aby mýtne úrady boli schopné ľahko a jednoznačne zistiť, či vozidlo pohybujúce sa v ich oblasti EETS, kde sa vyžaduje použitie palubnej jednotky, pri ktorom sa vychádza z toho, že používa EETS, je skutočne vybavené schválenou a riadne fungujúcou palubnou jednotkou EETS, ktorá poskytuje správne informácie.
 3. Palubná jednotka EETS poskytuje rozhranie človek-stroj, ktoré používateľovi oznamuje, že palubná jednotka funguje správne, a rozhranie na hlásenie premenlivých parametrov mýta, ako aj na uvádzanie nastavenia týchto parametrov.
 Článok 5
 Zhoda so špecifikáciami a vhodnosť na použitie
 Zhoda zložiek interoperability so špecifikáciou a ich vhodnosť na použitie sa posudzuje v súlade s prílohou III k tomuto vykonávaciemu nariadeniu.
 Článok 6
 Zrušenie
 Rozhodnutie 2009/750/ES sa zrušuje s účinnosťou od 19. októbra 2021.
 Článok 7
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Uplatňuje sa od 19. októbra 2021.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 28. novembra 2019
 Za Komisiu
 Predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 91, 29.3.2019, s. 45.
 (2) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).
 (3) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).
 (4) Rozhodnutie Komisie 2009/750/ES zo 6. októbra 2009 o definícii Európskej služby elektronického výberu mýta a jej technických prvkov (Ú. v. EÚ L 268, 13.10.2009, s. 11).
 PRÍLOHA I
 ROZHRANIA EURÓPSKEJ SLUŽBY ELEKTRONICKÉHO VÝBERU MÝTA
 Poskytovatelia Európskej služby elektronického výberu mýta (EETS) a mýtne úrady používajú tieto elektronické rozhrania:
 1.
 cestné elektronické rádiové rozhrania medzi palubnými jednotkami poskytovateľa EETS a pevnými alebo mobilnými zariadeniami mýtneho úradu. Štandardné cestné rozhrania medzi palubnými jednotkami a pevnými a mobilnými cestnými zariadeniami mýtneho úradu podporujú minimálne:
 a)
 zúčtovacie transakcie pomocou vyhradenej komunikácie s krátkym dosahom (DSRC) spĺňajúce tieto požiadavky:
 i)
 palubné jednotky poskytovateľov EETS musia vyhovovať norme EN 15509:2014 (1), ako aj ustanoveniam ETSI ES 200674-1 V2.4.1 (2), ktoré sa týkajú interoperability;
 ii)
 pevné a mobilné cestné zariadenia mýtnych úradov musia vyhovovať norme EN 15509:2014. V Taliansku môžu pevné a mobilné cestné zariadenia namiesto toho vyhovovať ustanoveniam ETSI ES 200674-1 V2.4.1, ktoré sa týkajú interoperability;
 b)
 transakcie na kontrolu zhody v reálnom čase vyhovujúce norme EN ISO 12813:2015 (3);
 c)
 spresnenie lokalizácie (v prípade potreby) vyhovujúcu norme EN ISO 13141:2015 (4).
 Palubné jednotky EETS musia spĺňať požiadavky uvedené v bode 1 písmene a), b) a c). Palubné jednotky EETS poskytnuté používateľom ľahkých vozidiel musia spĺňať ustanovenia uvedené v bode 1 písm. a), ako sa uvádza v článku 3 ods. 6 smernice (EÚ) 2019/520.
 Mýtne úrady môžu na svojich pevných alebo mobilných zariadeniach podľa svojich požiadaviek implementovať ktorékoľvek z ustanovení uvedených v bode 1 písm. a), b) c) a v bode 2.
 Ak mýtny úrad implementuje novú verziu normy pre rozhranie medzi cestným zariadením a palubnou jednotkou, toto rozhranie musí naďalej podporovať predchádzajúcu verziu normy na určité časové obdobie s cieľom zachovať kompatibilitu jeho elektronického mýtneho systému s palubnými jednotkami v prevádzke. Dĺžku tohto obdobia, ktoré nesmie byť kratšie ako dva roky, zverejní mýtny úrad vo svojom prehľade o oblasti EETS.
 2.
 Elektrooptické systémy zobrazovania v cestných pevných alebo mobilných zariadeniach mýtneho úradu, ktoré poskytujú prostriedky na automatické rozpoznávanie evidenčných čísel vozidiel (ANPR), v mýtnych systémoch, kde sa nevyžaduje montáž a používanie palubných jednotiek.
 3.
 Elektronické rozhrania medzi príslušnými centrálnymi elektronickými systémami (back office).
 Mýtne úrady implementujú len tie aspekty rozhrania, ktoré sú spojené s technológiou využívanou v oblasti EETS, za ktorú sú zodpovedné (GNSS, DSRC a/alebo ANPR).
 3.1.
 Bez ohľadu na technológiu použitú v mýtnej oblasti EETS musia poskytovatelia EETS a mýtne úrady implementovať tieto rozhrania back office:
 a)
 výmenu informácií medzi mýtnymi úradmi a poskytovateľmi EETS na podporu spracovania výnimiek;
 b)
 výmenu zoznamov medzi poskytovateľmi EETS a mýtnymi úradmi týkajúcich sa používateľov EETS;
 c)
 výmenu dôveryhodných objektov;
 d)
 výmenu kontextových údajov o mýte;
 e)
 nepovinne výmenu žiadostí o platbu podľa prijatého obchodného modelu.
 3.2.
 Poskytovatelia EETS, ako aj mýtne úrady musia dodatočne zaviesť tieto rozhrania back office pre oblasti EETS, v ktorých sa implementuje technológia GNSS:
 a)
 podávanie a overovanie výkazov o mýte založených na globálnom navigačnom satelitnom systéme (GNSS);
 b)
 nepovinne výmenu platobných oznámení podľa prijatého obchodného modelu;
 c)
 nepovinne výmenu fakturačných podrobností podľa prijatého obchodného modelu.
 3.3.
 Poskytovatelia EETS, ako aj mýtne úrady musia dodatočne zaviesť tieto rozhrania back-office pre oblasti EETS, v ktorých sa implementuje technológia DSRC:
 a)
 výmenu fakturačných údajov;
 b)
 nepovinne výmenu žiadostí o platby na základe zúčtovacích transakcií pomocou vyhradenej komunikácie s krátkym dosahom (DSRC).
 3.4.
 Poskytovatelia EETS a mýtne úrady musia dodatočne zaviesť tieto rozhrania back office pre oblasti EETS, v ktorých sa implementuje technológia ANPR:
 a)
 nepovinne výmenu fakturačných údajov;
 b)
 nepovinne výmenu žiadostí o platby na základe zúčtovacích transakcií ANPR.
 Elektronické rozhrania pre systémy založené na DSRC a GNSS medzi príslušnými back-office mýtneho úradu a poskytovateľa EETS musia byť v súlade s normou CEN/TS 16986:2016 (5), v znení normy CEN/TS 16986:2016/AC:2017, a to najneskôr päť rokov od dátumu uplatňovania tohto vykonávacieho nariadenia. Ak mýtny úrad alebo poskytovateľ EETS implementuje novú verziu normy, táto musí počas určitého časového obdobia s dĺžkou minimálne dva roky naďalej podporovať výmenu údajov kompatibilnú s predchádzajúcou verziou normy, aby sa zabezpečilo zachovanie kompatibility back office.
 (1) Elektronický výber poplatkov. Profil aplikácie interoperability pre DSRC.
 (2) Inteligentné dopravné systémy (ITS); telematika v cestnej doprave a preprave (RTTT); vyhradená komunikácia s krátkym dosahom (DSRC); Časť 1: Technické vlastnosti a skúšobné metódy pre zariadenia na prenos údajov s vysokou rýchlosťou prenosu dát (HDR), ktoré fungujú v pásme vyhradenom na priemyselné, vedecké a lekárske ciele (industrial, scientific and medical – ISM) 5,8 GHz.
 (3) Elektronický výber poplatkov. Komunikácia na kontrolu zhody pre autonómne systémy.
 (4) Elektronický výber poplatkov. Lokalizácia zvýšenia komunikácie pre autonómne systémy.
 (5) Elektronické vyberanie poplatkov. Interoperabilný aplikačný profil na výmenu informácií medzi poskytovaním služieb a spoplatnením mýta.
 PRÍLOHA II
 MINIMÁLNY OBSAH PREHĽADU O OBLASTI EURÓPSKEJ SLUŽBY ELEKTRONICKÉHO VÝBERU MÝTA
 Prehľad o oblasti Európskej služby elektronického výberu mýta musí obsahovať tieto informácie:
 1.
 Oddiel o procesných podmienkach, ktoré nesmú byť diskriminačné a musia obsahovať aspoň tieto informácie:
 a)
 politiku mýtnych transakcií (vrátane parametrov povolenia, kontextových údajov o mýte, čiernych zoznamov);
 b)
 postupy a dohodu o úrovni poskytovaných služieb vrátane formátu oznamovania údajov výkazu o mýte alebo fakturačných údajov, časy a periodicita prenosu údajov výkazu o mýte, prijatá percentuálna časť chýbajúcich/chybných mýtnych poplatkov, presnosť údajov výkazu o mýte, prevádzkovej dostupnosti;
 c)
 fakturačnú politiku;
 d)
 platobnú politiku;
 e)
 odkaz na príslušný zmierovací orgán a jeho právomoci v sporoch súvisiacich s odmeňovaním poskytovateľov EETS a hlavného poskytovateľa služieb;
 f)
 obchodné podmienky.
 1.1.
 Oddiel o obchodných podmienkach musí obsahovať aspoň tieto prvky týkajúce sa poskytovateľov EETS:
 a)
 každý uplatniteľný pevný poplatok založený na nákladoch vynaložených mýtnym úradom na poskytovanie, prevádzku a údržbu systému spĺňajúceho požiadavky EETS. Mýtny úrad nesmie poskytovateľom EETS uložiť pevný poplatok založený na týchto nákladoch, ak sú náklady na poskytovanie, prevádzku a údržbu systému spĺňajúceho požiadavky EETS zahrnuté v mýte;
 b)
 každý uplatniteľný pevný poplatok splatný poskytovateľmi EETS na základe nákladov spojených s postupom akreditácie, ako sa uvádza v článku 2 bode 20 smernice (EÚ) 2019/520, vrátane nákladov na posudzovanie zhody zložiek interoperability so špecifikáciami alebo ich vhodnosti na použitie;
 c)
 všetky uplatniteľné požiadavky na bankovú záruku alebo rovnocenný finančný nástroj, ktorý nesmie presiahnuť priemernú mesačnú sumu mýtnych transakcií zaplatenú poskytovateľom EETS za túto mýtnu oblasť. Táto suma sa určuje na základe celkovej sumy mýtnych transakcií zaplatenej poskytovateľom EETS za túto mýtnu oblasť v predchádzajúcom roku. V prípade nových poskytovateľov EETS a nových mýtnych oblastí musí táto suma vychádzať z očakávaných priemerných mýtnych transakcií, ktoré má poskytovateľ EETS uhradiť za túto mýtnu oblasť za fakturačné obdobie na základe počtu zmlúv a priemerného mýta za zmluvu, odhadovaných v podnikateľskom pláne poskytovateľa EETS pre konkrétnu mýtnu oblasť.
 1.2.
 Obchodné podmienky musia prinajmenšom zahŕňať aj opis prvkov používaných na určenie fixnej a/alebo pohyblivej odmeny, ktorú mýtny úrad platí poskytovateľovi EETS. Táto odmena sa môže meniť v závislosti od týchto prvkov:
 a)
 sumy mýta, ktoré vyberá poskytovateľ EETS v mene mýtneho úradu;
 b)
 počtu aktívnych kusov palubných jednotiek, ktoré poskytol poskytovateľ EETS a ktoré sa používajú v oblasti EETS príslušného mýtneho úradu;
 c)
 v prípade potreby počtu mýtnych transakcií alebo iného údaja o nákladoch na mobilnú komunikáciu medzi palubnými jednotkami a back-office poskytovateľa EETS;
 d)
 faktúr, ktoré poskytovateľ EETS vystavil užívateľom EETS v prípade mýta splatného za používanie príslušnej oblasti EETS;
 e)
 povahy iných služieb, ktoré mýtny úrad zadal poskytovateľovi EETS.
 1.3.
 Prehľad o oblasti musí obsahovať aj opis konkrétnych požiadaviek a povinností hlavného poskytovateľa služieb, ktoré sa líšia od požiadaviek poskytovateľov EETS a ktoré odôvodňujú akékoľvek rozdiely v odmene hlavného poskytovateľa služieb v porovnaní s odmenou poskytovateľov EETS.
 2.
 Oddiel, v ktorom sa ex ante vymedzujú jednotlivé kroky akreditácie poskytovateľa EETS pre oblasť EETS a predpokladané trvanie postupu akreditácie. V tomto oddiele sa stanovuje úplný postup posudzovania zhody zložiek interoperability so špecifikáciami a ich vhodnosti na použitie. Musí obsahovať zoznam požadovaných osvedčení, laboratórnych a terénnych skúšok a ich orientačných nákladov a merateľné kritériá alebo parametre, ktoré naznačujú zhodu so špecifikáciami.
 Tento oddiel musí obsahovať odkazy na všetky uplatniteľné medzinárodné alebo európske normy týkajúce sa elektronického výberu mýta a výnimky z ich uplatňovania v danej oblasti EETS. Takisto sa v tom oddiele musia stanoviť všetky technické požiadavky, ktoré sú špecifické pre danú oblasť EETS a na ktoré sa nevzťahujú medzinárodné alebo európske normy.
 Na všetkých poskytovateľov EETS sa uplatňuje rovnaký postup uznania.
 3.
 Oddiel týkajúci sa kontextových údajov o mýte.
 PRÍLOHA III
 ZHODA ZLOŽIEK INTEROPERABILITY SO ŠPECIFIKÁCIAMI A VHODNOSŤ NA ICH POUŽITIE
 ZHODA SO ŠPECIFIKÁCIAMI
 Súlad zložiek interoperability (vrátane cestných zariadení a rozhraní) s požiadavkami uvedenými v článku 15 ods. 4 a 5 smernice (EÚ) 2019/520 a so všetkými príslušnými technickými špecifikáciami a normami sa pred ich uvedením na trh preukazuje jedným z týchto postupov posudzovania zhody prispôsobených špecifikám odvetvia na základe modulov stanovených v rozhodnutí 768/2008/ES (1):
 a)
 vnútornou kontrolou výroby stanovenou v oddiele I (modul A);
 b)
 EÚ skúškou typu stanovenou v oddiele II (modul B), po ktorej nasleduje zhoda s typom na základe vnútornej kontroly výroby, stanovená v oddiele III (modul C).
 I. Modul A – Vnútorná kontrola výroby
 Vnútorná kontrola výroby je postup posudzovania zhody, ktorým si výrobca plní povinnosti stanovené v písmenách a), b) a c) a zaručuje a vyhlasuje na svoju výhradnú zodpovednosť, že príslušné zložky interoperability spĺňajú požiadavky uvedené v článku 15 ods. 4 a 5 smernice (EÚ) 2019/520.
 a)
 Technická dokumentácia
 Výrobca vypracuje technickú dokumentáciu. Príslušná dokumentácia umožní posúdiť, či zložka interoperability spĺňa príslušné požiadavky, pričom jej súčasťou je primeraná analýza a posúdenie rizika či rizík. V technickej dokumentácii sa špecifikujú uplatniteľné požiadavky a, ak je to relevantné z hľadiska posudzovania, zahrnie sa v nej projekt, výroba a fungovanie zložky interoperability. Technická dokumentácia musí podľa potreby obsahovať aspoň tieto prvky:
 i)
 všeobecný opis zložky interoperability;
 ii)
 nákresy koncepčného riešenia, výrobné výkresy a náčrty komponentov, podzostáv, okruhov atď.;
 iii)
 opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie uvedených nákresov a náčrtov a fungovania zložky interoperability;
 iv)
 odkaz na kategóriu rozhraní podľa prílohy I;
 v)
 zoznam noriem a/alebo iných relevantných technických špecifikácií, ktoré sa uplatňujú v plnom rozsahu alebo čiastočne, a opisy riešení prijatých na splnenie požiadaviek uvedených v oddiele I;
 vi)
 výsledky realizovaných projektových výpočtov, vykonaných preskúmaní atď. a
 vii)
 skúšobné protokoly.
 b)
 Výroba
 Výrobca prijme všetky opatrenia potrebné na to, aby sa výrobným procesom a jeho monitorovaním zabezpečil súlad vyrábaných zložiek interoperability s technickou dokumentáciou uvedenou v písmene a) a s požiadavkami legislatívnych nástrojov, ktoré sa na ne uplatňujú.
 c)
 ES vyhlásenie o zhode
 Výrobca vypracuje písomné ES vyhlásenie o zhode pre každý model zložky interoperability a spolu s technickou dokumentáciou ho pre vnútroštátne orgány uchováva k dispozícii desať rokov od uvedenia danej zložky interoperability na trh. V ES vyhlásení o zhode sa uvádza zložka interoperability, pre ktorú sa vyhlásenie vypracovalo.
 Kópia ES vyhlásenia o zhode sa na žiadosť poskytuje príslušným orgánom.
 d)
 Splnomocnený zástupca
 Povinnosti výrobcu stanovené v písmene b) môže v jeho mene a na jeho zodpovednosť splniť jeho splnomocnený zástupca, pokiaľ sú uvedené v splnomocnení.
 II. Modul B – EÚ skúška typu
 1.
 EÚ skúška typu je tou časťou postupu posudzovania zhody, ktorou notifikovaný orgán skúma technický projekt zložky interoperability a overuje a potvrdzuje, že technický projekt zložky interoperability spĺňa požiadavky legislatívneho nástroja, ktorý sa naň uplatňuje.
 2.
 EÚ skúšku typu možno vykonať jedným z týchto spôsobov.
 —
 preskúmaním vzorky úplnej zložky interoperability, ktorá je reprezentatívnou vzorkou plánovanej výroby (výrobný typ),
 —
 posúdením primeranosti technického projektu zložky interoperability prostredníctvom preskúmania technickej dokumentácie a podporných dôkazov uvedených v bode 3 a preskúmaním vzoriek jednej alebo viacerých rozhodujúcich častí zložky interoperability, ktoré sú reprezentatívne pre plánovanú výrobu (kombinácia výrobného a projektového typu),
 —
 posúdením primeranosti technického projektu zložky interoperability prostredníctvom preskúmania technickej dokumentácie a podporných dôkazov uvedených v bode 3 bez preskúmania vzorky (projektový typ).
 3.
 Výrobca predkladá žiadosť o EÚ skúšku typu jedinému notifikovanému orgánu podľa vlastného výberu.
 Žiadosť musí obsahovať:
 a)
 meno/názov a adresu výrobcu a v prípade, že žiadosť podáva jeho splnomocnený zástupca, aj jeho meno/názov a adresu;
 b)
 písomné vyhlásenie, že tá istá žiadosť nebola podaná inému notifikovanému orgánu;
 c)
 dokumentáciu, prostredníctvom ktorej sa umožní posúdenie zhody zložky interoperability s platnými požiadavkami legislatívneho nástroja a v ktorej sa uvedie primeraná analýza a hodnotenie rizika či rizík; V technickej dokumentácii sa špecifikujú uplatniteľné požiadavky a, ak je to relevantné z hľadiska posudzovania, zahrnie sa v nej projekt, výroba a fungovanie zložky interoperability. Technická dokumentácia obsahuje v prípade potreby minimálne tieto prvky:
 i)
 všeobecný opis zložky interoperability;
 ii)
 nákresy koncepčného riešenia, výrobné výkresy a náčrty komponentov, podzostáv, okruhov atď.;
 iii)
 opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie uvedených nákresov a náčrtov a fungovania zložky interoperability;
 iv)
 zoznam harmonizovaných noriem a/alebo iných príslušných technických špecifikácií, ktorých odkazy boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sa uplatňujú v plnom rozsahu alebo čiastočne, a opisy riešení prijatých na splnenie základných požiadaviek legislatívneho nástroja, ak sa tieto harmonizované normy neuplatňujú. V prípade čiastočne uplatňovaných harmonizovaných noriem sa v technickej dokumentácii špecifikujú časti, ktoré sa uplatnili;
 v)
 výsledky realizovaných projektových výpočtov, vykonaných preskúmaní atď. a
 vi)
 skúšobné protokoly;
 d)
 reprezentatívne vzorky plánovanej výroby. Notifikovaný orgán môže požadovať ďalšie vzorky, ak je to potrebné na vykonanie programu skúšok;
 e)
 podporné dôkazy o primeranosti technického projektového riešenia. V tejto podpornej dokumentácii sa uvedú všetky použité dokumenty, predovšetkým v prípadoch, keď sa príslušné harmonizované normy a/alebo technické špecifikácie nepoužili v plnom rozsahu. Podporné dôkazy v prípade potreby zahŕňajú výsledky skúšok, ktoré vykonalo vhodné laboratórium výrobcu alebo iné skúšobné laboratórium v jeho mene a na jeho zodpovednosť.
 4.
 Notifikovaný orgán:
 pokiaľ ide o zložku interoperability:
 4.1.
 preskúma technickú dokumentáciu a podporné dôkazy s cieľom posúdiť primeranosť technického projektu zložky interoperability;
 pokiaľ ide o vzorku (vzorky):
 4.2.
 overuje, či vzorka alebo vzorky boli vyrobené v súlade s technickou dokumentáciou, a určí prvky navrhnuté v súlade s uplatniteľnými ustanoveniami relevantných harmonizovaných noriem a/alebo technických špecifikácií, ako aj prvky, ktoré boli navrhnuté bez uplatnenia príslušných ustanovení týchto noriem;
 4.3.
 vykoná alebo nechá vykonať vhodné preskúmania a skúšky s cieľom skontrolovať, či v prípade, že sa výrobca rozhodol uplatniť riešenia uvedené v príslušných harmonizovaných normách a/alebo technických špecifikáciách, boli tieto uplatnené správne;
 4.4.
 vykoná alebo nechá vykonať vhodné preskúmania a skúšky s cieľom skontrolovať, či v prípade, že riešenia uvedené v príslušných harmonizovaných normách a/alebo technických špecifikáciách neboli uplatnené, riešenia prijaté výrobcom spĺňajú zodpovedajúce základné požiadavky legislatívneho nástroja;
 4.5.
 dohodne s výrobcom miesto, kde sa vykonajú preskúmania a skúšky.
 5.
 Notifikovaný orgán vypracuje hodnotiacu správu, v ktorej sa zaznamenávajú činnosti vykonané v súlade s bodom 4 a ich výsledky. Bez toho, aby boli dotknuté jeho povinnosti voči notifikujúcim orgánom, notifikovaný orgán sprístupní obsah uvedenej správy v plnom rozsahu alebo čiastočne iba so súhlasom výrobcu.
 6.
 Ak typ spĺňa požiadavky osobitného legislatívneho nástroja, ktoré sa uplatňujú na príslušnú zložku interoperability, notifikovaný orgán vydáva výrobcovi certifikát EÚ skúšky typu. Tento certifikát obsahuje meno/názov a adresu výrobcu, výsledky skúšky, (prípadné) podmienky jeho platnosti a údaje potrebné na identifikáciu schváleného typu. K certifikátu sa môže priložiť jedna alebo viacero príloh.
 Certifikát a jeho prílohy musia obsahovať všetky príslušné informácie, ktoré umožňujú hodnotenie zhody vyrobených zložiek interoperability so skúšaným typom a kontrolu za prevádzky.
 Ak typ nespĺňa uplatniteľné požiadavky legislatívneho nástroja, notifikovaný orgán odmietne vydať certifikát EÚ skúšky typu a zodpovedajúcim spôsobom o tom informuje žiadateľa, pričom uvedie podrobné dôvody svojho odmietnutia.
 7.
 Notifikovaný orgán sa informuje o všetkých zmenách v súvislosti so všeobecne uznávaným stavom techniky, ktoré naznačujú, že schválený typ už nespĺňa uplatniteľné požiadavky legislatívneho nástroja, a stanoví, či si takéto zmeny vyžadujú ďalšie prešetrenie. Ak áno, notifikovaný orgán o tom informuje výrobcu.
 Výrobca informuje notifikovaný orgán, ktorý má technickú dokumentáciu týkajúcu sa certifikátu EÚ skúšky typu, o akýchkoľvek úpravách schváleného typu, ktoré môžu ovplyvniť zhodu zložky interoperability so základnými požiadavkami legislatívneho nástroja alebo s podmienkami platnosti certifikátu. Takéto zmeny si vyžadujú dodatočné schválenie vo forme dodatku k pôvodnému certifikátu EÚ skúšky typu.
 8.
 Každý notifikovaný orgán informuje svoje notifikujúce orgány o certifikátoch EÚ skúšky typu a/alebo ich dodatkoch, ktoré vydal alebo zrušil, a pravidelne alebo na žiadosť poskytuje svojim notifikujúcim orgánom zoznam certifikátov a/alebo ich dodatkov, ktoré boli zamietnuté, pozastavené alebo inak obmedzené.
 Každý notifikovaný orgán informuje ostatné notifikované orgány o certifikátoch EÚ skúšky typu a/alebo akýchkoľvek dodatkoch k nim, ktoré zamietol, odňal, pozastavil alebo inak obmedzil, a na požiadanie ich informuje o certifikátoch a/alebo dodatkoch k nim, ktoré vydal.
 Komisia, členské štáty a ostatné notifikované orgány môžu na požiadanie získať kópiu certifikátov EÚ skúšky typu a/alebo dodatkov k nim. Komisia a členské štáty môžu na požiadanie získať kópiu technickej dokumentácie a výsledkov skúšok, ktoré vykonal notifikovaný orgán. Do uplynutia platnosti certifikátu uchováva notifikovaný orgán kópiu certifikátu EÚ skúšky typu, jeho príloh a dodatkov, ako aj technické podklady vrátane dokumentácie predloženej výrobcom.
 9.
 Výrobca uchováva kópiu certifikátu EÚ skúšky typu, jeho príloh a dodatkov spolu s technickou dokumentáciou k dispozícii pre vnútroštátne orgány počas desiatich rokov od uvedenia zložky interoperability na trh.
 10.
 Splnomocnený zástupca výrobcu môže podať žiadosť uvedenú v bode 3 a plniť povinnosti stanovené v bodoch 7 a 9, pokiaľ sú uvedené v splnomocnení.
 III. Modul C – Zhoda s typom na základe vnútornej kontroly výroby
 1.
 Zhoda s typom na základe vnútornej kontroly výroby je tou časťou postupu posudzovania zhody, ktorou si výrobca plní povinnosti stanovené v bodoch 2 a 3 a zaručuje a vyhlasuje, že príslušné zložky interoperability sú v zhode s typom opísaným v certifikáte EÚ skúšky typu a spĺňajú požiadavky legislatívneho nástroja, ktoré sa na ne uplatňujú.
 2.
 Výroba
 Výrobca musí prijať všetky opatrenia potrebné na to, aby sa výrobným procesom a jeho monitorovaním zabezpečila zhoda vyrobených zložiek interoperability so schváleným typom opísaným v certifikáte EÚ skúšky typu a s požiadavkami legislatívneho nástroja, ktoré sa na ne uplatňujú.
 3.
 Označenie zhody a vyhlásenie o zhode
 3.1.
 Výrobca umiestni požadované označenie zhody stanovené v legislatívnom nástroji na každú jednotlivú zložku interoperability, ktorá je v zhode s typom opísaným v certifikáte EÚ skúšky typu a ktorá spĺňa uplatniteľné požiadavky legislatívneho nástroja.
 3.2.
 Výrobca vydáva pre model zložky interoperability písomné vyhlásenie o zhode, ktoré uchováva k dispozícii pre vnútroštátne orgány desať rokov od uvedenia zložky interoperability na trh. Vo vyhlásení o zhode sa uvádza model zložky interoperability, pre ktorý bolo vydané.
 Kópia vyhlásenia o zhode sa na požiadanie sprístupní príslušným orgánom.
 4.
 Splnomocnený zástupca
 Povinnosti výrobcu stanovené v bode 3 môže v jeho mene a na jeho zodpovednosť splniť jeho splnomocnený zástupca, pokiaľ sú uvedené v splnomocnení.
 IV. Špecifikácie skúšok
 Zhoda pri plnení požiadaviek uvedených v bode 1 prílohy I k tomuto vykonávaciemu nariadeniu a v článku 5 ods. 4 smernice (EÚ) 2019/520 sa môže hodnotiť na základe týchto špecifikácií skúšok:
 —
 bod 1 písm. a) prílohy I k tomuto vykonávaciemu nariadeniu, pokiaľ ide o zúčtovacie transakcie DSRC: EN 15876-1:2016 (2), ETSI TS 102 708-1-1:2010 (3), ETSI TS 102 708-1-2:2010 (4), ETSI TS 102 708-2-1:2013 (5) a ETSI TS 102 708-2-2:2018 (6),
 —
 bod 1 písm. b) prílohy I k tomuto vykonávaciemu nariadeniu, pokiaľ ide o transakcie na kontrolu zhody v reálnom čase: EN ISO 13143-1:2016 (7),
 —
 bod 1 písm. c) prílohy I k tomuto vykonávaciemu nariadeniu, pokiaľ ide o spresnenie lokalizácie: EN ISO 13140-1:2016 (8).
 V. Vhodnosť na použitie (interoperabilita služby)
 Vhodnosť zložiek interoperability na použitie sa posudzuje na základe fungovania alebo použitia prvkov v prevádzke, ktoré sú reprezentatívne zabudované do mýtneho systému EETS (vrátane skúšobných prostredí) mýtneho úradu (mýtnych úradov), v oblasti ktorého (ktorých) sa palubná jednotka musí počas určeného času prevádzky pohybovať. Posúdenie vhodnosti na použitie môže zahŕňať skúšky vopred vymedzené v prehľade o oblasti EETS alebo pilotné skúšky so skutočnými používateľmi. Mýtny úrad alebo jeho splnomocnený zástupca, ako aj poskytovateľ EETS, výrobca alebo splnomocnený zástupca a notifikovaný orgán, u ktorého si poskytovateľ EETS podal žiadosť, musia vykonať každý krok posúdenia vhodnosti na použitie na základe merateľných kritérií alebo parametrov vymedzených v prehľade o oblasti EETS v súlade s prílohou II.
 Na vykonanie takéhoto posúdenia prostredníctvom skúšobnej prevádzky s cieľom preukázať interoperabilitu zložiek v prevádzke musia výrobca, poskytovateľ EETS alebo splnomocnený zástupca buď priamo spolupracovať s mýtnym úradom (úradmi) alebo podať žiadosť notifikovanému orgánu pod podmienkou splnenia požiadaviek uvedených v písmenách a) a b). Príslušný mýtny úrad môže požadovať, aby sa skúšky a/alebo pilotné skúšky vykonávali prostredníctvom infraštruktúry, ktorú poskytne mýtny úrad, bez ohľadu na to, či sa poskytovateľ EETS rozhodne priamo spolupracovať s mýtnym úradom alebo podá žiadosť notifikovanému orgánu.
 a)
 Ak poskytovateľ EETS spolupracuje priamo s mýtnym úradom (úradmi), v oblasti ktorých sa palubná jednotka pohybuje:
 výrobca, poskytovateľ EETS alebo splnomocnený zástupca:
 1.
 poskytne na účely skúšok alebo uvedie do prevádzky jednu alebo viacero reprezentatívnych vzoriek zložky(-iek) interoperability podľa požiadaviek mýtneho úradu (úradov);
 2.
 monitoruje správanie sa zložky(-iek) interoperability v prevádzke postupom, na ktorom sa dohodne s mýtnym úradom (úradmi) a na ktorý tento úrad dohliada;
 3.
 mýtnemu úradu (úradom) poskytne dôkaz, že zložky interoperability spĺňajú všetky požiadavky na interoperabilitu tohto mýtneho úradu (úradov);
 4.
 vypracuje vyhlásenie o vhodnosti na použitie, ktoré je podmienené získaním potvrdenia o vhodnosti na použitie od mýtneho úradu (úradov). Vyhlásenie o vhodnosti na použitie zahŕňa posúdenie vhodnosti zložiek interoperability EETS na použitie v prostredí EETS mýtneho úradu, ktoré vykonal tento mýtny úrad (úrady).
 Mýtny úrad:
 1.
 jasne určí program na potvrdenie v skúšobnej prevádzke;
 2.
 schváli postup monitorovania správania v prevádzke vo svojich mýtnych oblastiach a vykoná osobitné overenia;
 3.
 posúdi interoperabilitu počas prevádzky so svojím systémom;
 4.
 v prípade úspešného správania zložiek interoperability potvrdí ich vhodnosť na použitie vo svojich mýtnych oblastiach.
 b)
 Ak poskytovateľ EETS podá žiadosť notifikovanému orgánu, výrobca, poskytovateľ EETS alebo splnomocnený zástupca:
 1.
 poskytne na účely skúšok alebo uvedie do prevádzky jednu alebo viacero reprezentatívnych vzoriek zložky(-iek) interoperability podľa požiadaviek a špecifikácii mýtneho úradu (úradov);
 2.
 monitoruje správanie zložiek interoperability v prevádzke postupom, na ktorom sa dohodne s mýtnym úradom (úradmi) a na ktorý tento úrad dohliada;
 3.
 poskytne notifikovanému orgánu dôkaz o tom, že zložka(-y) interoperability spĺňa(-jú) všetky požiadavky na interoperabilitu mýtneho úradu (úradov) vrátane výsledkov skúšobnej prevádzky;
 4.
 vypracuje ES vyhlásenie o vhodnosti na použitie, ktoré je podmienené získaním osvedčenia o vhodnosti na použitie od notifikovaného orgánu. ES vyhlásenie o vhodnosti na použitie zahŕňa posúdenie/hodnotenie vhodnosti zložiek interoperability EETS na použitie vykonané notifikovaným orgánom, a vykonáva sa v oblasti EETS a prostredí vybraného mýtneho úradu (úradov) a, najmä v prípadoch, keď ide o rozhrania, s ohľadom na technické špecifikácie, najmä na špecifikácie funkčnej povahy, ktoré sa majú kontrolovať.
 Notifikovaný orgán:
 1.
 zohľadňuje ES vyhlásenie o zhode so špecifikáciami, ako aj požiadavky stanovené v prehľade o oblasti EETS mýtneho úradu (úradov);
 2.
 organizuje spoluprácu s príslušným mýtnym úradom (úradmi);
 3.
 overuje technickú dokumentáciu a program na potvrdenie v skúšobnej prevádzke;
 4.
 schvaľuje postup monitorovania správania v prevádzke a vykonáva osobitný dohľad;
 5.
 posudzuje interoperabilitu v prevádzke so systémami a prevádzkovými procesmi mýtneho úradu;
 6.
 v prípade úspešného správania zložiek interoperability vydáva osvedčenie o vhodnosti na použitie;
 7.
 vydáva dôvodovú správu v prípade, že správanie zložky (zložiek) interoperability nie je úspešné. V správe posúdi aj problémy, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku nesúladu systémov a procesov mýtneho úradu s príslušnými normami a technickými špecifikáciami. Ak je to vhodné, v správe uvedie odporúčania na vyriešenie problémov.
 VI. Obsah a formát vyhlásení o zhode so špecifikáciami a vyhlásení o vhodnosti na použitie
 1.
 Obsah ES vyhlásenia o zhode
 V ES vyhlásení o zhode sa uvedie, že bolo preukázané splnenie požiadaviek uvedených v článku 15 ods. 4, 5 a 6 smernice (EÚ) 2019/520.
 Štruktúra vzoru ES vyhlásenia o zhode je stanovená v bode 2 tohto oddielu. Vzor obsahuje prvky uvedené v príslušných moduloch stanovených v tejto prílohe a musí sa priebežne aktualizovať. Preloží sa do jazyka alebo jazykov požadovaných členským štátom, v ktorom sa zložka interoperability uvádza na trh alebo sa na ňom sprístupňuje.
 Vypracovaním ES vyhlásenia o zhode výrobca preberá zodpovednosť za zhodu zložky interoperability.
 2.
 Vzor ES vyhlásenia o zhode
 1.
 Č. ... (jedinečné identifikačné číslo zložky interoperability):
 2.
 Meno/názov a adresa výrobcu alebo jeho splnomocneného zástupcu:
 3.
 Toto vyhlásenie o zhode sa vydáva na výhradnú zodpovednosť výrobcu (alebo subjektu vykonávajúceho inštaláciu):
 4.
 Predmet vyhlásenia (identifikácia zložky interoperability umožňujúca sledovanie pôvodu. V prípade potreby môže obsahovať aj fotografiu):
 5.
 Uvedený predmet vyhlásenia je v zhode s príslušnými harmonizačnými právnymi predpismi Únie: ...
 6.
 Odkazy na príslušné použité harmonizované normy alebo odkazy na špecifikácie, v súvislosti s ktorými sa zhoda vyhlasuje:
 7.
 Prípadne, notifikovaný orgán ... (názov, číslo) vykonal ... (opis zásahu) a vydal osvedčenie: ...
 8.
 Doplňujúce informácie:
 Podpísané za a v mene: ...
 (miesto a dátum vydania):
 (meno, funkcia) (podpis):
 ES vyhlásenia o vhodnosti na používanie a sprievodné dokumenty musia byť datované a podpísané.
 Vyhlásenia musia byť vypracované v rovnakom jazyku ako pokyny a musia obsahovať tieto údaje:
 a)
 odkazy na príslušné právne predpisy;
 b)
 meno/názov a adresu výrobcu, poskytovateľa EETS alebo splnomocneného zástupcu so sídlom v Únii (uveďte obchodné meno a úplnú adresu splnomocneného zástupcu a obchodné meno výrobcu);
 c)
 opis zložky (zložiek) interoperability (značka, typ, verzia atď.);
 d)
 opis postupu vykonaného na účely vyhlásenia o zhode so špecifikáciami alebo vhodnosti na použitie;
 e)
 všetky relevantné požiadavky, ktoré zložky interoperability spĺňajú, a najmä podmienky ich použitia;
 f)
 v prípade potreby názov a adresu mýtneho úradu (úradov)/notifikovaného orgánu (orgánov), ktorý sa zúčastnil postupu vykonaného na účely posúdenia zhody so špecifikáciami alebo vhodnosti na použitie;
 g)
 v prípade potreby odkaz na technické špecifikácie;
 h)
 údaje o osobe, ktorá je v mene výrobcu alebo splnomocneného zástupcu výrobcu so sídlom v Únii, splnomocnená podpisom prevziať záväzky.
 (1) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 768/2008/ES z 9. júla 2008 o spoločnom rámci na uvádzanie výrobkov na trh a o zrušení rozhodnutia 93/465/EHS (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 82).
 (2) Elektronický výber poplatkov. Vyhodnotenie zhody palubnej jednotky a zariadenia na pozemnej komunikácii podľa EN 15509.
 (3) Inteligentné dopravné systémy (ITS); RTTT; Špecifikácie skúšok pre zariadenia na prenos údajov s vysokou rýchlosťou prenosu dát (HDR), ktoré fungujú v pásme vyhradenom na priemyselné, vedecké a lekárske ciele (industrial, scientific and medical – ISM) 5,8 GHz. Časť 1: Vrstva dátového spoja. Podčasť 1: Predloha vyhlásenia o zhode implementácie protokolu (PICS).
 (4) Inteligentné dopravné systémy (ITS); RTTT; Špecifikácie skúšok pre zariadenia na prenos údajov s vysokou rýchlosťou prenosu dát (HDR), ktoré fungujú v pásme vyhradenom na priemyselné, vedecké a lekárske ciele (industrial, scientific and medical – ISM) 5,8 GHz. Časť 1: Vrstva dátového spoja. Podčasť 2: Štruktúra súboru skúšok a ciele skúšok (TSS&TP).
 (5) Inteligentné dopravné systémy (ITS); RTTT; Špecifikácie skúšok pre zariadenia na prenos údajov s vysokou rýchlosťou prenosu dát (HDR), ktoré fungujú v pásme vyhradenom na priemyselné, vedecké a lekárske ciele (industrial, scientific and medical – ISM) 5,8 GHz. Časť 2: Aplikačná vrstva. Podčasť 1: Predloha vyhlásenia o zhode implementácie protokolu (PICS).
 (6) Inteligentné dopravné systémy (ITS); RTTT; Špecifikácie skúšok pre zariadenia na prenos údajov s vysokou rýchlosťou prenosu dát (HDR), ktoré fungujú v pásme vyhradenom na priemyselné, vedecké a lekárske ciele (industrial, scientific and medical – ISM) 5,8 GHz. Časť 2: Aplikačná vrstva. Podčasť 2: Štruktúra súboru skúšok a ciele skúšok (TSS&TP).
 (7) Elektronický výber poplatkov. Hodnotenie zhody palubného a postranného cestného zariadenia s ISO/TS 12813. Časť 1: Štruktúra súboru skúšok a ciele skúšok.
 (8) Elektronický výber poplatkov. Hodnotenie zhody palubného a postranného cestného zariadenia s ISO/TS 13141. Časť 1: Štruktúra súboru skúšok a ciele skúšok.


type: wikipedia

text:
Sietske Bergsma is een Nederlands publicist. Zij is bekend van opiniërende columns in ThePostOnline. Ook produceert zij videocolumns en -interviews.
 Biografie
 Bergsma studeerde van 1998 tot 2004 rechtsgeleerdheid aan de Universiteit Leiden en is hier een promotietraject gestart onder begeleiding van Andreas Kinneging waar ze het geweldsmonopolie van de overheid onderzocht. Van 2005 tot 2007 was zij universitair docent strafrecht aan de Universiteit Leiden en de Universiteit van Amsterdam. Van 2007 tot 2010 werkte Bergsma als strafrechtadvocaat en advocaat in familiezaken. Ook was zij in 2012 secretaris van de vereniging Beter Onderwijs Nederland.
 Bergsma begon haar loopbaan als opiniërend publicist bij Jalta.nl in 2010, waar ze in 2016 opstapte. Sindsdien publiceert zij bij ThePostOnline, en publiceert zij videocolumns en -interviews op haar eigen YouTube-kanaal, het YouTube-kanaal van uitgeverij De Blauwe Tijger, en op haar eigen website The Fire Online en heeft ze meegewerkt aan interviews bij Café Weltschmerz.
 Met de Nederlandse onafhankelijke film- en documentairemaker Marijn Poels publiceerde Sietske Bergsma een serie gesprekken op YouTube. Voorts werkte zij mee aan diens documentaire Paradogma (2018).
 Sinds 10 maart 2021 is zij secretaris bij Stichting Moederhart.
 Opvattingen
 Bergsma zegt haar geloof in de parlementaire democratie te hebben verloren. Het gelijkheidsideaal en de multiculturele samenleving ziet zij als vervormingen van de werkelijkheid. Het establishment en de mainstream journalistiek werken volgens haar mee aan die vervorming, door critici weg te zetten als islamofoob of antidemocratisch. Bergsma waarschuwt voor een verondersteld gebrek aan open debat op universiteiten. Antisemitische incidenten worden volgens haar in Duitsland vaak ten onrechte aan extreemrechts toegeschreven, terwijl antisemitische tendensen uit islamitische kringen volgens haar door de Duitse politie worden gebagatelliseerd.
 Haar opvattingen over coronavaccins en de volgens haar daarmee gepaard gaande schade hebben geleid tot een samenwerking met Gideon van Meijeren van het Forum voor Democratie in een onderzoek naar vermeende misstanden bij vaccinaties van kinderen door de GGD.
 Opvattingen van Bergsma worden door Vrij Nederland aangeduid als nieuwrechts. NRC Handelsblad noemde haar "anti-links". De Volkskrant ziet in Bergsma een "binnen reactionair-rechts aan de weg timmerende publicist".
 Eind februari 2022 heeft Bergsma op Twitter haar steun kenbaar gemaakt voor de Russische invasie van Oekraïne in 2022.
 Kritiek
 Politicoloog en publicist Joshua Livestro verwijt Bergsma dat zij met haar werk over gaslighting lezers aanzet om te geloven in complottheorieën. De Nederlandse historicus Ewout Klei verwijt Bergsma dat zij islamofobie verspreidt en dat zij cultuurmarxisme in een folder over transseksualiteit voor 4-jarigen zou zien.
 Persoonlijk
 Van 2015 tot 2020 woonde Bergsma met haar gezin in Berlijn.
 Nederlands columnist


text:
 3.11.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 363/10
 Sodba Sodišča (peti senat) z dne 10. septembra 2015 (predlog za sprejetje predhodne odločbe Raad van State – Nizozemska) – Nannoka Vulcanus Industries BV/College van gedeputeerde staten van Gelderland
 (Zadeva C-81/14) (1)
 ((Predhodno odločanje - Direktiva 1999/13/ES - Priloga II B - Onesnaževanje zraka - Hlapne organske spojine - Omejevanje emisij - Uporaba organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih - Obveznosti za obstoječe obrate - Podaljšanje roka))
 (2015/C 363/12)
 Jezik postopka: nizozemščina
 Predložitveno sodišče
 Raad van State
 Stranki v postopku v glavni stvari
 Pritožnica: Nannoka Vulcanus Industries BV
 Nasprotna stranka v pritožbenem postopku: College van gedeputeerde staten van Gelderland
 Izrek
 1.
 Prilogo II B k Direktivi Sveta 1999/13/ES z dne 11. marca 1999 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih je treba razlagati tako, da je mogoče upravljavcu „obrata“ v smislu člena 2, točka 1, te direktive odobriti podaljšanje roka, ki je določeno v točki 2, prvi pododstavek, (i), te priloge, za izvedbo njegovega programa zmanjševanja emisij hlapnih organskih spojin, če se nadomestki, ki vsebujejo malo topil ali jih ne vsebujejo, še vedno razvijajo, čeprav je mogoče za ta obrat oceniti stalen delež trdnih snovi v izdelku in ta delež uporabiti za določitev referenčne točke za zmanjševanje emisij.
 2.
 Prilogo II B, točka 2, prvi pododstavek, (i), k Direktivi 1999/13 je treba razlagati tako, da je pogoj za podaljšanje roka za izvedbo programa zmanjševanja emisij hlapnih organskih spojin dovoljenje pristojnih organov, za katero je potrebna predhodna vloga zadevnega upravljavca. Da bi odločili, ali je treba upravljavcu odobriti podaljšanje roka za izvedbo programa zmanjševanja emisij hlapnih organskih spojin, in da bi določili trajanje morebitnega podaljšanja tega roka, morajo ti pristojni organi v okviru polja proste presoje, ki ga imajo, med drugim preveriti, ali se nadomestki, ki so primerni za uporabo v zadevnih obratih in za zmanjšanje emisij hlapnih organskih spojin, dejansko še vedno razvijajo, ali so tekoča dela ob upoštevanju predloženih elementov taka, da vodijo k nastanku takih izdelkov, in ali obstaja alternativni ukrep, s katerim bi lahko dosegli podobno ali še večje zmanjšanje emisij ob primerljivih stroških, in zlasti, ali niso že na voljo drugi nadomestki. Poleg tega je treba upoštevati razmerje, na eni strani, med zmanjšanjem emisij, ki ga bo mogoče doseči z nadomestki, ki se še razvijajo, ter stroški v zvezi s temi izdelki, in na drugi strani, dodatnimi emisijami, ki bodo nastale zaradi podaljšanja roka, ter stroški morebitnih alternativnih ukrepov. Podaljšanje roka ne sme trajati dlje, kot je potrebno za razvoj nadomestkov. To je treba presoditi glede na vse upoštevne elemente in predvsem glede na obseg zmanjšanj dodatnih emisij, ki bodo nastale zaradi podaljšanja roka, in stroške morebitnih alternativnih ukrepov v primerjavi z obsegom zmanjšanj emisij, ki jih bodo omogočili nadomestki, ki se še vedno razvijajo, in stroški v zvezi s temi izdelki.
 (1) UL C 142, 12.5.2014.


text:
Vasíleios Tsiártas (Basilios Tsiartas, Vasilios Tsiartas; kreeka Βασίλειος Τσιάρτας; sündinud 12. oktoobril 1972 Alexándreias) on endine Kreeka jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja, Euroopa meister (2004).
 Kreeka rahvuskoondises mängis Tsiártas aastatel 1994–2005 kokku 70 korral ja lõi 12 väravat. Debüüt koondises oli 1994. aasta aprillis, kui mängiti Saudi Araabiaga.
 Klubid
 1987–1989 AE Alexandris
 1989–1993 Naousa
 1993–1996 Ateena AEK
 1996–2000 Sevilla
 2000–2004 Ateena AEK
 2004–2005 FC Köln
 2006–2007 Ethnikos Piraeus
 Saavutused
 1993, 1994 Kreeka meister
 1996 Kreeka Karikas
 1996 Kreeka parim väravalööja
 2004 Euroopa meister
 Isiklikku
 Vasíleios Tsiártas on 185 cm pikk ja kaalub 83 kg.
 Kreeka jalgpallurid
 Sevilla FC mängijad
 1. FC Kölni jalgpallurid
 Sündinud 1972