text:
 15.9.2005
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 239/18
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. 49/2005
 z dne 29. aprila 2005
 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE —
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 43/2005 z dne 11. marca 2005 (1).
 (2)
 Uredbo (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (2), je treba vključiti v Sporazum.
 (3)
 Direktivo 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS (3), je treba vključiti v Sporazum.
 (4)
 Ta sklep se ne uporablja za Islandijo in Lihtenštajn —
 SKLENIL:
 Člen 1
 Del 7.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu se spremeni:
 1.
 Za točko 8 (Direktiva Sveta 92/117/EGS) se vstavita naslednji točki:
 „8a.
 32003 L 0099: Direktiva 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS (UL L 325, 12.12.2003, str. 31).
 8b.
 32003 R 2160: Uredba (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (OJ L 325, 12.12.2003, str. 1).
 Za namen tega sporazuma veljajo določbe te uredbe z naslednjo prilagoditvijo:
 Beseda‚‚Norveška‘ se doda v členu 9(3) za besedo ‚Finska‘.“
 2.
 Besedilo točke 8 (Direktiva Sveta 92/117/EGS) se črta.
 Člen 2
 Besedilo Uredbe (ES) št. 2160/2003 in Direktive 2003/99/ES v norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 30. aprila 2005, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (4).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.
 V Bruslju, 29. aprila 2005
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 RichardWRIGHT
 (1) UL L 198, 28.7.2005, str. 45.
 (2) UL L 325, 12.12.2003, str. 1.
 (3) UL L 325, 12.12.2003, str. 31.
 (4) Navedena ni nobena ustavna zahteva.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
6 . 8 . 81 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 220 /35
 AFTALE
 i form af brevveksling om midlertidig videreførelse af den protokol , der er knyt
 tet som bilag til aftalen mellem regeringen for republikken Senegal og Det euro
 pæiske økonomiske Fællesskab om fiskeri ud for Senegals kyst
 A. Brev fra Fællesskabet
 Hr. . . . ,
 Jeg skal herved bekræfte, at vi har aftalt følgende interimsordning med henblik på at
 sikre den fortsatte anvendelse af fiskeriaftalen mellem regeringen for republikken Senegal
 og Det europæiske økonomiske Fællesskab, indtil forhandlingerne om den protokol, der
 er knyttet som bilag til fiskeriaftalen, og hvorom der skal opnås enighed for det tredje år, i
 hvilket aftalen anvendes, kan afsluttes :
 1 . Fra den 15. juni 1981 anvendes den ordning, der har været gældende i de første to år, i
 yderligere tre måneder.
 Fællesskabets finansielle godtgørelse under interimsordningen vil svare til den godtgø
 relse, der er fastsat i artikel 2 i den til aftalen knyttede protokol, idet der dog tages hen
 syn til det tidsmæssige forhold.
 2. I interimsperioden vil licenser blive udstedt og mod gebyrer, der pro rata temporis sva
 rer til de gebyrer, der er fastlagt i aftalens bilag I, litra A, nr. 1 .
 Fællesskabet tager til efterretning, at Senegals myndigheder har til hensigt med virk
 ning pr. 15 . juni 1981 at erstatte de gebyrer, der er fastsat i artikel 5 i aftaler og særlig i
 bilag I , litra A ; Senegals myndigheder vil meddele disse gebyrer til alle interesserede
 inden behandlingen af ansøgninger om udstedelse af licenser.
 Så snart dekretet med de nye gebyrer er vedtaget, vil det af Senegals regering blive med
 delt Fællesskabet og alle licensindehavere.
 Fællesskabet tager til efterretning, at Senegals myndigheder fra den 15. juni 1981 og
 indtil den formelle vedtagelse af de nye gebyrer kun vil udstede licenser, såfremt re
 derne (licensansøgerne) stiller sikkerhed gennem en i Senegal repræsenteret bank, som
 for interimsperioden garanterer betaling af forskellen mellem det samlede gebyr pr. 1 .
 januar 1981 og det fremtidige gebyr, idet det underforstås, at Fællesskabet ikke har no
 get finansielt ansvar for betalingen for licenser.
 3 . Den finansielle godtgørelse, der betales i henhold til punkt 1 , og størrelsen af de fiskeri
 rettigheder (licenser), der faktisk indrømmes i henhold til punkt 2, vil blive medregnet,
 når bestemmelserne i den protokol , der skal gælde i aftalens tredje år, bliver bragt i
 anvendelse.
 Jeg ville være Dem taknemmelig for at bekræfte modtagelsen af dette brev.
 Modtag hr. . . ., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.
 Pa Det europæiske
 økonomiske Fællesskabs vegne
 ---pagebreak--- Nr. L 220 /36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6 . 8 . 81
 B. Brev fra Senegals regering
 Hr. . . . ,
 Jeg har æren af at bekræfte modtagfelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd :
 »Jeg skal herved bekræfte, at vi har aftalt følgende interimsordning med henblik på at
 sikre den fortsatte anvendelse af fiskeriaftalen mellem regeringen for republikken Se
 negal og Det europæiske økonomiske Fællesskab, indtil forhandlingerne om den pro
 tokol, der er knyttet som bilag til fiskeriaftalen, og hvorom der skal opnås enighed for
 det tredje år, i hvilket aftalen anvendes, kan afsluttes :
 1 . Fra den 15. juni 1981 anvendes den ordning , der har været gældende i de første to
 år, i yderligere tre måneder.
 Fællesskabets finansielle godtgørelse under interimsordningen vil svare til den godt
 gørelse, der er fastsat i artikel 2 i den til aftalen knyttede protokol, idet der dog ta
 ges hensyn til det tidsmæssige forhold .
 2. I interimsperioden vil licenser blive udstedt og mod gebyrer, der pro rata temporis
 svarer til de gebyrer, der er fastlagt i aftalens bilag I, litra A, nr. 1 .
 Fællesskabet tager til efterretning, at Senegals myndigheder har til hensigt med
 virkning pr. 15 juni 1981 at erstatte de gebyrer, der er fastsat i artikel 5 i aftalen, og
 særlig i bilag I, litra A ; Senegals myndigheder vil meddele disse gebyrer til alle in
 teresserede redere inden behandlingen af ansøgninger om udstedelse af licenser.
 Så snart dekretet med de nye gebyrer er vedtaget, vil det af Senegals regering blive
 meddelt Fællesskabet og alle licensindehavere.
 Fællesskabet tager til efterretning, at Senegals myndigheder fra den 15. juni 1981
 og indtil den formelle vedtagelse af de nye gebyrer kun vil udstede licenser, såfremt
 rederne (licensansøgerne) stiller sikkerhed gennem en i Senegal repræsenteret
 bank, som for interimsperioden garanterer betaling af forskellen mellem det sam
 lede gebyr pr. 1 . januar 1981 og det fremtidige gebyr, idet det underforstås, at Fæl
 lesskabet ikke har noget finansielt ansvar for betalingen for licenser.
 3 . Fen finansielle godtgørelse, der betales i henhold til punkt 1 , og størrelsen af de fi
 skerirettigheder (licenser), der faktisk indrømmes i henhold til punkt 2, vil blive
 medregnet, når bestemmelserne i den protokol, der skal gælde i aftalens tredje år,
 bliver bragt i anvendelse.
 Jeg ville være Dem taknemmelig for at bekræfte modtagelsen af dette brev.«.
 Modtag hr. . . . , forsikringen om min mest udmærkede højagtelse .
 For
 Senegals regering


type: other

text:
Laeva juhtkonna liikme ametiriietuse ja ametialaste eraldusmärkide kirjeldus – Riigi Teataja
 Laeva juhtkonna liikme ametiriietuse ja ametialaste eraldusmärkide kirjeldus - sisukord
 2 Ametiriietuse kirjeldus
 § 2 Ametiriietuse liigid ja esemed
 § 3 Paraadülikond
 § 4 Meeste igapäeva-vormiriietus
 § 5 Naiste kostüüm
 § 6 Päevasärk ja naiste pluus
 § 7 Kampsun
 3 Eraldusmärkide kirjeldus
 1 Merelaeva juhtkonna liikme ametialased eraldusmärgid
 § 9 Eraldusmärgid
 § 10 Eralduspaelad
 § 11 Pagunid
 § 12 Masinameeskonna embleem
 § 13 Mütsimärk
 § 14 Rinnamärk
 § 15 Vorminööbid
 2 Siseveelaeva juhtkonna liikme ametialased eraldusmärgid
 § 16 Eraldusmärgid
 § 17 Eralduspaelad
 § 18 Pagunid
 § 19 Mütsimärk
 § 20 Vorminööbid
 RT I, 06.04.2018, 18
 Vastu võetud 24.11.2014 nr 102
 RT I, 28.11.2014, 3
 02.04.2018 RT I, 06.04.2018, 13 09.04.2018
 Määrus kehtestatakse meretöö seaduse § 27 lõike 2 alusel.
 Määrusega kehtestatakse mere- ja siseveelaeva juhtkonna liikme ametiriietuse ja ametialaste eraldusmärkide kirjeldus.
 2. peatükk Ametiriietuse kirjeldus
 § 2. Ametiriietuse liigid ja esemed
 (1) Mere- ja siseveelaeva juhtkonna liikme ametiriietuse liigid on:
 1) meeste paraadülikond (edaspidi paraadülikond);
 (2) Mere- ja siseveelaeva juhtkonna liikme ametiriietuse esemed on:
 3) kampsun;
 4) vormimüts;
 6) kingad;
 7) sokid.
 § 3. Paraadülikond
 (1) Paraadülikond on mustast või valgest riidest.
 (2) Paraadülikonna pintsak on kaherealine ja kaheksa suure vorminööbiga. Pintsakul on ees kaks sissetöödeldud klapptaskut ja rinnal liisttasku. Pintsak on ilma lõhikuta või lõhikuga taga keskel. Musta paraadülikonna pintsaku varruka välisküljel on kaks väikest vorminööpi ja eraldusmärgid vastavalt ametikohale. Valge paraadülikonna pintsakul on pealeõmmeldud mustad eraldusmärkidega pagunid.
 (3) Paraadülikonna püksid on käänisteta sirgelõikelised viigipüksid. Valge paraadülikonna pintsakuga võib kanda ka musti pükse.
 (4) Paraadülikonnaga kantakse valget päevasärki ja musta lipsu.
 (1) Frentš on tumesinisest või khakivärvi riidest.
 (2) Frentš on üherealine ja nelja suure vorminööbiga. Frentši varrukal on kaks väikest vorminööpi. Taga keskel on lõhik. Kõik õmblused on tepitud. Frentšil on pealeõmmeldud mustad eraldusmärkidega pagunid.
 (3) Tumesinise frentšiga kantakse valget päevasärki, musta lipsu ja musti käänisteta viigipükse.
 (4) Khakivärvi frentšiga kantakse valget päevasärki, musta lipsu ja khakivärvi või musti käänisteta viigipükse.
 (5) Meeste igapäeva-vormiriietusena võib kanda valget või khakivärvi päevasärki ja khakivärvi viigipükse. Päevasärgil kantakse ametialaseid eraldusmärke. Päevasärki võib kanda ka ilma lipsuta.
 (6) Troopilistes tingimustes võib kanda särki ja lühikesi pükse, mis on valgest või khakivärvi riidest.
 (1) Naiste kostüüm on mustast, tumesinisest, valgest või khakivärvi riidest.
 (2) Kostüümijakk on kaherealine ning kuue suure vorminööbi ja pika reväärkraega. Rinnal on sissetöödeldud liisttasku, all klapptaskud. Jaki seljal on kaks sissevõtet, mis lõpevad vöökohal lahtiste voltide ja vorminööpidega. Voodriga jaki varruka välisküljel on eraldusmärgid vastavalt ametikohale. Voodrita jakil ametialaseid eraldusmärke ei ole.
 (3) Seelik on sirgelõikeline, selja keskõmbluses tõmblukk-kinnis ja allservas lõhik. Seelik võib olla ka alt laienev või voltidega.
 (4) Seeliku asemel võib kanda sirgelõikelisi viigipükse.
 § 6. Päevasärk ja naiste pluus
 (1) Päevasärk on sirgelõikeline, pikkade või lühikeste varrukatega. Särgil on kannaga nurkkrae ja õlakud. Esihõlmadel on klapiga suletavad, keskelt vastandvoldiga, pealeõmmeldud rinnataskud.
 (2) Naiste pluus on valgest puuvillasest riidest. Pluus on avar, meestesärgi lõikega ja pikendatud õlaga. Ees ja taga on väike passe. Selja passejoonel on kaks volti. Pluusi taskud on klapi ja vastandvoldiga. Kannaga krae nurgad on läbinööbitavad.
 § 7. Kampsun
 (1) Kampsun on kootud tumesinisest lõngast.
 (2) Kampsun on soonikkoes ja madala ümara või kolmnurkse kaelusega. Kampsunile on peale õmmeldud samavärvilisest riidest rinnatasku, õlakud, õla- ja varrukatükid, mille õmblused on kahelt realt tepitud. Ümara otsaga pagun ja rinnataskuklapp kinnitatakse takjapaelaga. Varrukal on kahekordne tagasipööratud käänis.
 (3) Kampsunit kantakse valge või helesinise päevasärgi ja musta lipsuga või naiste pluusiga.
 (4) Kampsuniga kantakse musti käänisteta viigipükse. Naised võivad kampsuniga kanda käesoleva määruse § 6 lõikes 3 kirjeldatud seelikut.
 (1) Vormimüts on musta värvi ja musta sirmiga. Suvel kantakse mütsil valget katet. Mütsirummul on sissekootud koemustriga lai must pael. Mütsirummu allääres sirmi kohal on kahest ühepikkusest osast koosnev must punutud nöör. Kaptenimütsil on kulla värvi nöör. Nöör on kinnitatud rummu külge kahe väikese vorminööbiga. Mütsi esiküljel, mütsirummu keskkohal kantakse käesoleva määruse §-s 13 kirjeldatud mütsimärki.
 (2) Talvemüts on mustast riidest ovaalse põhjaga ning musta karus- või kunstkarusnahaga kaetud allakeeratava käänisega. Mütsipõhi on ääristatud kollase kitsa kandiga. Mütsil on sirm. Mütsi kõrgus eest sirmi juurest kuni põhjani on 100 mm, tagant umbes 75 mm. Mütsi allalastaval seespoolsel osal on riidest pael nööbiga. Mütsi esiküljel, mütsirummu keskkohal kantakse käesoleva määruse §-s 13 kirjeldatud mütsimärki. Talvemütsi võib kanda erariiete tumedavärvilise mantli või jopega.
 3. peatükk Eraldusmärkide kirjeldus
 1. jagu Merelaeva juhtkonna liikme ametialased eraldusmärgid
 § 9. Eraldusmärgid
 Merelaeva juhtkonna liikme ametiriietusel kasutatavad eraldusmärgid on:
 2) pagunid;
 3) masinameeskonna embleem;
 5) rinnamärk;
 6) vorminööbid.
 § 10. Eralduspaelad
 (1) Eralduspael on kulla värvi 15 mm laiune pael, mis õmmeldakse musta paraadülikonna pintsaku või naiste voodriga jaki varruka välisküljele, või kulla värvi 10–12 mm laiune pael, mis õmmeldakse pagunile. Eralduspael on kolmnurkse või nelinurkse aasaga. Mitme eralduspaela korral on ülemine eralduspael kolmnurkse või nelinurkse aasaga. Käisel on alumise eralduspaela kaugus varruka alumisest äärest 90 mm. Eralduspaelte vahe on 3 mm.
 (2) Eralduspaelte arv vastab ametikohale. Merelaeva juhtkonna liikme ametikohale vastav eralduspaelte arv on esitatud käesoleva määruse lisas.
 § 11. Pagunid
 (1) Pagunid on mustast riidest. Pagunil on merelaeva juhtkonna liikme ametikohale vastav arv eralduspaelu.
 (2) Frentšil ja valgel pintsakul kantavate pealeõmmeldud pagunite pikkus on 130 mm ja laius 55 mm. Pagun on ääristatud musta kandiga. Paguni ülaosas on väike vorminööp.
 (3) Kampsunil ja päevasärgil kantavate pagunite pikkus on 110 mm ja laius 50 mm. Pagunid on kõvendusega ja ilma kandita.
 § 12. Masinameeskonna embleem
 Masinameeskonna embleemil on kujutatud kolme labaga sõukruvi, mis on tikitud masintikandis kulla värvi kardniidiga. Käiseembleemi läbimõõt on 40 mm ja see on teostatud sõõrikujulisele mustale kangale. Käiseembleem õmmeldakse eralduspaelte kohale, 30 mm kaugusele ülemise eralduspaela aasast. Paguniembleemi läbimõõt on 25 mm ja see on tikitud pagunile ülemise eralduspaela aasa kohale.
 § 13. Mütsimärk
 (1) Merelaeva juhtkonna liikme mütsimärk on:
 1) kulla värvi kardniidiga tikitud tammelehepärg laiusega 80 mm ja kõrgusega 65 mm, mis ümbritseb kahte ristatud admiraliteediankrut. Ankrutele on põimitud kaks hõbedase kardniidiga tikitud ankrutrossi või
 2) kulla värvi kardniidiga tikitud tammelehepärg laiusega 70 mm ja kõrgusega 50 mm, mis ümbritseb kahte ristatud admiraliteediankrut.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud mütsimärgi ülaosas võib kanda riigilipu värvuskombinatsiooniga vapikujulist emailitud märki või laevandusettevõtte embleemi.
 (3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 kirjeldatud mütsimärki kannavad üle 300-se kogumahutavusega laeva kapten ja vanemmehaanik, kellel on 3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva vanemmehaaniku meresõidudiplom.
 (4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 kirjeldatud mütsimärki kannavad kuni 300-se kogumahutavusega laeva kipper ja teised käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetamata laeva juhtkonna liikmed.
 § 14. Rinnamärk
 (1) 3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapteni rinnamärgi aluseks on vapikujuline riigilipu värvuskombinatsiooniga lipp, mille alumist äärt ümbritseb hõbedane tammelehepärg ja ülemist äärt hõbedane tross. Lipu peale on kinnitatud kollasest metallist stiliseeritud sekstant. Märgi alumises osas, tammelehepärja all on stiliseeritud admiraliteediankrukäpad ja ankrutoe ümmargune otsak.
 (2) 3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva vanemmehaaniku rinnamärgi aluseks on vapikujuline riigilipu värvuskombinatsiooniga lipp, mille alumist äärt ümbritseb hõbedane tammelehepärg ja ülemist äärt hõbedane tross. Lipu peale on kinnitatud kollasest metallist stiliseeritud sõukruvi. Märgi alumises osas, tammelehepärja all on stiliseeritud admiraliteediankrukäpad ja ankrutoe ümmargune otsak.
 (3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud rinnamärgi kõrgus on 50 mm ja laius 40 mm. Rinnamärk on valmistatud tombakust. Rinnamärk kinnitatakse pintsakule märgi tagaküljel oleva keermestatud varda ja mutri abil.
 (4) Rinnamärki kantakse paraadülikonna pintsakul ja frentšil ning naiste kostüümijakil. Paraadülikonna pintsakul ja naiste kostüümijakil kantakse rinnamärki paremal hõlmal, teistest kantavatest märkidest allpool. Frentšil kantakse rinnamärki parempoolsel rinnataskul.
 (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 kirjeldatud rinnamärki võivad kanda 3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapteni meresõidudiplomit omavad isikud. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 kirjeldatud rinnamärki võivad kanda 3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva vanemmehaaniku meresõidudiplomit omavad isikud.
 § 15. Vorminööbid
 (2) Nööbil on kujutatud stiliseeritud admiraliteediankur koos trossiga. Nööbi välisserv on ääristatud ankrutrossi kujutisega.
 2. jagu Siseveelaeva juhtkonna liikme ametialased eraldusmärgid
 § 16. Eraldusmärgid
 Siseveelaeva juhtkonna liikme ametiriietusel kasutatavad eraldusmärgid on:
 3) mütsimärk;
 4) vorminööbid.
 § 17. Eralduspaelad
 (1) Eralduspael on kulla värvi 15 mm laiune pael, mille keskel on täisnurkne murdejoon ja mis õmmeldakse musta paraadülikonna pintsaku või naiste voodriga jaki varruka välisküljele, või kulla värvi 10–12 mm laiune pael, mille keskel on täisnurkne murdejoon ja mis õmmeldakse pagunile. Käisel on alumise eralduspaela kaugus varruka alumisest äärest 90 mm. Eralduspaelte vahe on 3 mm.
 [RT I, 06.04.2018, 13 - jõust. 09.04.2018]
 (2) Eralduspaelte arv vastab ametikohale. Siseveelaeva juhtkonna liikme ametikohale vastav eralduspaelte arv on esitatud käesoleva määruse lisas.
 § 18. Pagunid
 Siseveelaeva juhtkonna liikme ametiriietusel kasutatakse käesoleva määruse §-s 11 kirjeldatud paguneid, millel on siseveelaeva juhtkonna liikme ametikohale vastav arv eralduspaelu.
 § 19. Mütsimärk
 Siseveelaeva kapten ja siseveelaeva juhtkonna liige kannavad käesoleva määruse § 13 lõike 1 punktis 2 kirjeldatud mütsimärki. Märgi ülaosas võib kanda riigilipu värvidega vapikujulist emailitud märki või laevandusettevõtte embleemi.
 § 20. Vorminööbid
 Siseveelaeva juhtkonna liikme ametiriietusel kasutatakse käesoleva määruse §-s 15 kirjeldatud vorminööpe.
 Lisa Merelaeva ja siseveelaeva juhtkonna liikme ametikohale vastav eralduspaelte arv


type: caselaw

text:
 30.1.2017
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 30/4
 Presuda Suda (peto vijeće) od 24. studenoga 2016. – Europska komisija protiv Kraljevine Španjolske
 (Predmet C-461/14) (1)
 ((Povreda obveze države članice - Direktiva 2009/147/EZ - Očuvanje divljih ptica - Posebna zaštićena područja - Direktiva 85/337/EEZ - Procjena utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš - Direktiva 92/43/EEZ - Očuvanje prirodnih staništa))
 (2017/C 030/04)
 Jezik postupka: španjolski
 Stranke
 Tužitelj: Europska komisija (zastupnici: C. Hermes, E. Sanfrutos Cano, D. Loma-Osorio Lerena i G. Wilms, agenti)
 Tuženik: Kraljevina Španjolska (zastupnik: A. Gavela Llopis, agent)
 Izreka
 1.
 Time što nije poduzela odgovarajuće mjere kako bi se u posebno zaštićenom području „Campiñas de Sevilla” izbjeglo pogoršanje prirodnih staništa i staništa vrsta, kao i uznemiravanje vrsta za koje je to područje određeno, Kraljevina Španjolska povrijedila je, što se razdoblja prije 29. srpnja 2008. tiče, obveze koje ima na temelju članka 4. stavka 4. Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica i, što se tiče razdoblja nakon toga datuma, obveze koje ima na temelju članka 6. stavka 2. Direktive Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje flore i faune.
 2.
 U preostalom dijelu tužba se odbija
 3.
 Europskoj komisiji i Kraljevini Španjolskoj nalaže se snošenje vlastitih troškova.
 (1) SL C 462, 22. 12. 2014.


type: wikipedia

text:
Gitara je glazbalo sa žicama kod kojega se zvuk proizvodi okidanjem žica desnom rukom, dok se pritiskanjem žica uz vrat gitare lijevom rukom mijenja visina tona. Korijene vuče još od antike, a danas se rabi u gotovo svim glazbenim stilovima. Najčešće ima šest žica, ali postoje i modeli s četiri, sedam, osam, deset i dvanaest žica.
 Gitara je prepoznata kao jedno od primarnih glazbala u bluesu, countryu, flamencu, rocku i mnogim oblicima pop glazbe. Također se često rabi i kao solističko glazbalo. Zvuk se na akustičnoj gitari dobiva vibracijom žice i moduliranjem od šupljine tijela ili pak pomoću pickupa i pojačala gdje se zvukom manipulira elektronički. Akustična se gitara nije previše mijenjala sve do 20. stoljeća kada se, najčešće u raznim plesnim prigodama, počinju upotrebljavati metalne žice po uzoru na bendžo. Početak je to sve značajnije uloge gitare u popularnoj glazbi, što pak s vremenom dovodi do izuma poluakustične gitare, kao i suvremenih električnih gitara. Kasnije u 20. stoljeću električne gitare gotovo sasvim prevladavaju u popularnoj glazbenoj kulturi.
 Povijest
 Gitara kao glazbalo postoji još od starog vijeka, no prvi pravi pisani spomen o gitari potječe iz 14. stoljeća. U Europu su je donijeli Arapi za vrijeme njihovih osvajanja od 8. do 13. stoljeća, a u današnjem obliku vjerojatno je nastala u Španjolskoj gdje je od 16. stoljeća pandan među srednjom i nižom klasom aristokracije. Instrument u obliku broja 8 u Europi se prvi put pojavio u Španjolskoj.
 Hrvatska riječ gitara, engleski oblik guitar, njemački Gitarre, francuski guitare kao i brojne druge europske izvedenice temelje se na španjolskoj riječi guitarra koja potječe od andaluzijskog arapskog pojma qitara (قيثارةر), dok podrijetlo te riječi mnogo dublje u stari vijek: latinski oblik cithara na kojoj se temelji arapska riječ proizišao je iz starogrčkog oblika kithara (κιθάρα), dok se ta riječ konačno temelji na perzijskoj riječi tar što znači „žica”.
 Klasična gitara se najčešće povezuje sa Španjolskom pa se zbog toga i naziva španjolskom gitarom. U 17. stoljeću gitara se svirala diljem Europe, a današnje akustične i električne gitare proširile su se cijelim svijetom.
 Izrada
 Gitare su se tradicionalno obično izrađivale od drveta i žicama od životinjskog crijeva, a u novije vrijeme od najlona ili čelika. Glazbala izrađuju i popravljaju luthieri (netko tko izrađuje ili popravlja glazbala sa žicama. Riječ 'luthier' dolazi od francuske riječi za lutnju, "luth").
 Tijelo gitare
 Jedno je od najbitnijih dijelova gitare. Kod akustične gitare posebice je važna gornja ili prednja ploča koja se naziva "glasnjača". Napravljena je iz dva dijela od materijala poput smreke ili goleme tuje, koji se lijepe uzdužno po sredini te režu i oblikuju. Kako bi se relativno tanka glasnjača ojačala s unutarnje strane na nju lijepe se letvice u posebne položaje koji su vrlo bitni za zvuk gitare. Obod gitare radi se od drveta palisandrovine, mahagonija, javora, čempresa, trešnje, oraha ili platane, koji se reže na trake te se savijaju prema kalupu. Čitavom dužinom oboda iznutra s gornje i donje strane lijepe se drvene trokutaste letvice kako bi se što bolje povezala glasnjača i dno sa obodom. Dno tijela gitare izrađuje se najčešće od istog drveta kao i obod. Kvaliteta drveta ne mora biti ista kao i za glasnjaču. Na prednjoj strani glasnjače nalazi se okrugla rupa, te most sa konjićem i hvataljka za žice. Ukrasni detalji od drveta ili plastike koriste se kako bi se zaštitili zaobljeni rubovi tijela.
 Vrat
 Vrat se najčešće izrađuje od mahagonija, cedrovine (Cedrela odorata) ili šećernog javora (Acer saccharum/Nigrum). Kako bi se pojačao, dužinom vrata umeće se traka od tvrdog drveta, profil od karbonskih vlakana ili metalna šipka. Na prednjoj strani nalazi se hvataljka od tvrdog drveta s pragovima i oznakama. Broj pragova varira pa klasične gitare u pravilu imaju 19 pragova dok električne najčešće 22 (neki modeli i do 24). Na kraju vrata nalazi se glava gitare i kobilica. Gitara se ugađa pomoću pužnih vijaka, pomoću kojih se mijenja napetost žica. Vrat se spaja s tijelom gitare na razne načine, lijepljenjem ili vijcima.
 Žice
 U samome početku žice za gitaru tradicionalno su se izrađivale od životinjskog crijeva, a u novije vrijeme od najlona i čelika. Žice od najlona upotrebljavaju se u klasičnoj glazbi, dok se žice od čelika najčešće koriste u popularnoj glazbi. Kako bi svirali, glazbenici se služe prstima ili noktima za trzanje žica, dok neki također koriste i trzalicu (uglavnom u popularnoj glazbi).
 Vrste gitara
 Klasična gitara (6 žica) - poznata i kao španjolska gitara. Prve su tri žice od najlona, dok su tri zadnje od najlona omotanog tankom metalnom žicom (bronca, srebro). Vibriranje žica se pojačava u rezonantnom šupljem tijelu gitare. Popularna za klasičnu, narodnu i flamenco glazbu.
 Akustična gitara (6 ili 12 žica) - slična klasičnoj, ali s čeličnim žicama. Popularna za blues, narodnu i rock glazbu.
 Elektroakustična gitara - akustična gitare sa šupljim tijelom i pridodanim piezoelektričnim elementom (češće) ili mikrofonom (rjeđe) koji služi za stvaranje elekričnog signala.
 Poluakustična gitara (obično 6 žica) - hibrid akustične i električne gitare. Tijelo je šuplje s ugrađenim elektromagnetima. Proizvodi karakterističan topli, meki zvuk. Popularna za jazz i rock glazbu.
 Električna gitara (6, 7, 8 ili 12 žica) - zvuk se pojačava električnim putem pomoću elektromagneta (pickupa), tako da električna gitara za razliku od akustične ima tijelo načinjeno od punog drva. Razvila se u 20. stoljeću i popularizirala kroz blues, rock i heavy metal glazbu.
 Električna bas-gitara (4, 5, 6, 8 ili više žica) - niži raspon frekvencija od električne gitare, u bendu uz bubnjeve stvara ritamsku strukturu glazbe, iako se ponekad koristi kao i solističko glazbalo.
 Izvori
 Vanjske poveznice
 Povijest gitare i sve ostale informacije o gitarama
 Glazbena teorija, akordi, vježbe i lekcije za gitaru
 Gitare