text:
234/2019 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a do... | Znenie 01.01.2020
 Zákon č. 234/2019 Z. z.Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony
 https://www.zakonypreludi.sk/zz/2019-234
 1. Slová „informačný prospekt“ vo všetkých tvaroch sa v celom texte zákona okrem § 48 ods. 2 písm. o) a ods. 4 písm. j), § 50 ods. 2 písm. g), § 55a ods. 6 písm. d), § 106 a § 107 ods. 1 písm. b) nahrádzajú slovami „kľúčové informácie“ v príslušnom tvare.
 2. V § 46c ods. 3 a § 46e ods. 11 druhej vete sa za slovom „opatrením“ vypúšťa čiarka a slová „ktoré sa vyhlási v Zbierke zákonov Slovenskej republiky“.
 3. V § 46e ods. 7 sa slovo „ministerstvu“ nahrádza slovami „ministerstvu, Ministerstvu financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“)“.
 4. V § 46h ods. 11 sa slová „ods. 6“ nahrádzajú slovami „ods. 9“.
 5. V § 48 ods. 2 písmeno o) znie:
 „o) kľúčové informácie o dôchodkovom fonde (ďalej len „kľúčové informácie“) sú zostavené v súlade s týmto zákonom,“.
 6. V § 48 ods. 4 písmeno j) znie:
 „j) návrh kľúčových informácií,“.
 7. V § 50 ods. 2 písmeno g) znie:
 „g) schválenie kľúčových informácií,“.
 8. V § 55a ods. 6 písm. d) sa vypúšťajú slová „informačného prospektu dôchodkového fondu a“.
 9. V § 64 odsek 5 znie:
 „(5) Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná oboznámiť záujemcu o uzatvorenie zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení pred uzatvorením zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení
 a) s kľúčovými informáciami, a to v dostatočnom časovom predstihu,
 b) so štatútom dôchodkového fondu,
 c) so správou o hospodárení s majetkom každého dôchodkového fondu, ktorý dôchodková správcovská spoločnosť vytvára a spravuje, a
 d) so správou o hospodárení dôchodkovej správcovskej spoločnosti.“.
 10. V § 64 sa za odsek 5 vkladajú nové odseky 6 až 8, ktoré znejú:
 „(6) Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná oboznámiť sporiteľa s kľúčovými informáciami v dostatočnom časovom predstihu pred zmenou zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení z dôvodu zmeny dôchodkového fondu, zmeny pomeru platenia príspevkov do jednotlivých dôchodkových fondov alebo zmeny pomeru sporenia v jednotlivých dôchodkových fondoch podľa odseku 11.
 (7) Povinnosti podľa odsekov 5 a 6 sú splnené, aj ak ich dôchodková správcovská spoločnosť splní prostredníctvom finančného agenta podľa § 47a ods. 1.
 (8) Dôchodková správcovská spoločnosť zodpovedá za škodu spôsobenú pri činnosti, ktorá súvisí s uzatváraním alebo so zmenou zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení.“.
 Doterajšie odseky 6 až 12 sa označujú ako odseky 9 až 15.
 11. V § 64 ods. 9 písm. h) sa slová „povinnosti podľa odseku 5“ nahrádzajú slovami „povinností podľa odsekov 5 a 6“.
 12. V § 64 ods. 10 sa slová „odseku 6“ nahrádzajú slovami „odseku 9“.
 13. V § 81 ods. 1 písm. e) prvom bode sa slová „Ministerstvom financií Slovenskej republiky“ nahrádzajú slovami „ministerstvom financií“.
 14. V § 94 sa vypúšťajú odseky 5 až 14.
 Doterajší odsek 15 sa označuje ako odsek 5.
 15. V § 105 ods. 6 písm. e) a ods. 7 písm. e) sa slová „odseku 11“ nahrádzajú slovami „odseku 10“.
 16. V § 105 sa vypúšťa odsek 8.
 17. V § 105 ods. 9 sa slová „odseku 9“ nahrádzajú slovami „odseku 8“.
 18. V § 105 ods. 10 sa vypúšťajú slová „skrátená verzia ročnej správy a polročnej správy o hospodárení s majetkom v dôchodkovom fonde, skrátená verzia ročnej správy a polročnej správy o hospodárení s vlastným majetkom dôchodkovej správcovskej spoločnosti,“.
 19. Za § 105 sa vkladá § 105a, ktorý vrátane nadpisu znie:
 Zásady poskytovania informácií dôchodkovou správcovskou spoločnosťou
 (1) Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná poskytovať informácie podľa tohto zákona záujemcovi o uzatvorenie zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení a sporiteľovi tak, aby informácie boli
 b) zostavené bez použitia odbornej terminológie; to neplatí, ak je použitie odbornej terminológie nevyhnutné vzhľadom na povahu poskytovanej informácie,
 c) pravdivé, obsahovo a pojmovo jednotné,
 d) nezavádzajúce,
 e) prístupné v bežne používanom formáte,
 f) zrozumiteľné a ľahko čitateľné, a to aj vtedy, ak sú poskytované informácie v listinnej podobe vytlačené čierno-bielo,
 g) poskytované v slovenskom jazyku,
 h) poskytované bezplatne, ak v § 108 ods. 8 nie je ustanovené inak,
 i) dostupné v
 1. elektronickej podobe prostredníctvom nástroja, ktorý umožňuje sporiteľovi uchovávať jemu adresované informácie spôsobom dostupným na budúce použitie počas obdobia zodpovedajúceho účelu týchto informácií a ktorý umožňuje nezmenenú reprodukciu uložených informácií prostredníctvom webového sídla,
 (2) Informácie, ktoré dôchodková správcovská spoločnosť poskytuje záujemcovi o uzatvorenie zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení a sporiteľovi, obsahujú upozornenie, že s uzatvorením zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení s dôchodkovou správcovskou spoločnosťou je spojené aj riziko a doterajší výnos dôchodkového fondu nie je zárukou budúcich výnosov dôchodkového fondu.“.
 20. § 106 vrátane nadpisu znie:
 (1) Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná zostaviť o každom spravovanom dôchodkovom fonde kľúčové informácie, ktorých obsah, štruktúru, formu, podmienky a spôsob ich priebežnej aktualizácie a lehoty na ich zverejnenie ustanoví opatrenie, ktoré vydá ministerstvo po dohode s Národnou bankou Slovenska.
 (2) Kľúčové informácie musia byť zostavené v súlade so štatútom dôchodkového fondu.
 (3) Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná bezplatne poskytnúť finančnému agentovi podľa § 47a ods. 1 na požiadanie kľúčové informácie o každom dôchodkovom fonde, ktorý spravuje.
 (4) Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná aktualizovať kľúčové informácie najmenej raz ročne a každú ich zmenu oznámiť bez zbytočného odkladu Národnej banke Slovenska.“.
 21. V § 107 ods. 1 písmeno b) znie:
 „b) aktuálne znenie kľúčových informácií,“.
 22. V § 107 ods. 1 písm. i) sa slová „§ 94 ods. 14“ nahrádzajú slovami „§ 108a“.
 23. V § 107 sa odsek 1 dopĺňa písmenom j), ktoré znie:
 „j) predpoklady použité na vytvorenie prognóz dôchodkov podľa § 108 ods. 3 písm. k).“.
 24. V § 107 ods. 3 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b), ktoré znie:
 „b) informáciu o zhodnotení majetku dôchodkového fondu v percentuálnom vyjadrení za mesiac, za ktorý sa mesačná správa vyhotovuje, a informáciu o zhodnotení majetku dôchodkového fondu v percentuálnom vyjadrení od dátumu vytvorenia dôchodkového fondu do posledného dňa v mesiaci, za ktorý sa mesačná správa vyhotovuje,“.
 25. V § 107 ods. 3 písm. g) sa slová „písmena e)“ nahrádzajú slovami „písmena f)“.
 26. V § 107 ods. 3 písm. h) sa slová „fonde v mesiaci, za ktorý sa mesačná správa vyhotovuje“ nahrádzajú slovami „fonde; toto vyjadrenie sa zverejňuje za predchádzajúci štvrťrok a je súčasťou mesačnej správy zverejňovanej v januári, apríli, júli a októbri“.
 27. § 108 vrátane nadpisu znie:
 Výpis z osobného dôchodkového účtu sporiteľa
 (1) Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná zaslať sporiteľovi výpis z jeho osobného dôchodkového účtu k poslednému dňu kalendárneho roka, a to najneskôr do jedného mesiaca po uplynutí kalendárneho roka. Dôchodková správcovská spoločnosť, z ktorej sporiteľ prestupuje do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti, je povinná zaslať sporiteľovi výpis z jeho osobného dôchodkového účtu ku dňu, ktorý predchádza dňu prestupu do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti, najneskôr do 15 dní odo dňa prestupu. Dôchodková správcovská spoločnosť, do ktorej sporiteľ prestupuje z inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti, je povinná zaslať sporiteľovi výpis z jeho osobného dôchodkového účtu ku dňu pripísania dôchodkových jednotiek na jeho osobný účet najneskôr do 15 dní odo dňa prestupu. Vyhotovenie a zaslanie výpisu z osobného dôchodkového účtu dôchodková správcovská spoločnosť sporiteľovi nespoplatňuje.
 (2) Výpis z osobného dôchodkového účtu sporiteľa zasiela dôchodková správcovská spoločnosť sporiteľovi v elektronickej podobe na adresu elektronickej pošty, ktorú sporiteľ určil na účely zasielania výpisu z osobného dôchodkového účtu, a sprístupňuje ho prostredníctvom bezplatného pasívneho elektronického prístupu k jeho osobnému dôchodkovému účtu. Ak dôchodková správcovská spoločnosť neeviduje adresu elektronickej pošty sporiteľa podľa prvej vety, zasiela výpis z osobného dôchodkového účtu v listinnej podobe na adresu trvalého pobytu sporiteľa, ak sporiteľ neurčil inú adresu na doručovanie výpisu z osobného dôchodkového účtu. Ak dôchodková správcovská spoločnosť preukáže, že výpis z osobného dôchodkového účtu v listinnej podobe za predchádzajúci kalendárny rok nebolo možné dodať88b) na adresu trvalého pobytu sporiteľa alebo na inú adresu, ktorú sporiteľ určil na doručovanie výpisu z osobného dôchodkového účtu, povinnosť zasielať výpisy z osobného dôchodkového účtu podľa druhej vety sa považuje za splnenú sprístupnením výpisu z osobného dôchodkového účtu sporiteľovi prostredníctvom bezplatného pasívneho elektronického prístupu. Ak sporiteľ požiada dôchodkovú správcovskú spoločnosť, aby mu výpis z osobného dôchodkového účtu sprístupňovala výlučne prostredníctvom bezplatného pasívneho elektronického prístupu, povinnosť podľa prvej vety a druhej vety sa považuje za splnenú. Na žiadosť sporiteľa je dôchodková správcovská spoločnosť povinná zaslať výpis z osobného dôchodkového účtu sporiteľa v listinnej podobe na adresu uvedenú v žiadosti.
 (3) Výpis z osobného dôchodkového účtu sporiteľa podľa odseku 1 prvej vety a odseku 7 obsahuje najmä
 a) obchodné meno a sídlo dôchodkovej správcovskej spoločnosti,
 c) meno, priezvisko, dátum narodenia a adresu trvalého pobytu sporiteľa,
 d) názov dôchodkového fondu, ktorý si sporiteľ zvolil,
 e) dátum, ku ktorému sa vzťahujú informácie uvedené vo výpise z osobného dôchodkového účtu,
 f) dôchodkový vek sporiteľa alebo predpokladaný dôchodkový vek sporiteľa,
 g) sumu zodpovedajúcu aktuálnej hodnote osobného dôchodkového účtu sporiteľa ku dňu podľa písmena e) a sumu zodpovedajúcu aktuálnej hodnote osobného dôchodkového účtu sporiteľa ku dňu, ktorý 12 mesiacov predchádza dňu podľa písmena e),
 h) informáciu o príspevkoch sporiteľa ku dňu podľa písmena e), ktoré boli pripísané na osobný dôchodkový účet sporiteľa počas posledných 12 mesiacov,
 i) informáciu o sume zhodnotenia osobného dôchodkového účtu sporiteľa ku dňu podľa písmena e),
 j) informáciu o odplatách, nákladoch a poplatkoch, ktoré pripadajú na sporiteľa,
 k) informáciu o prognóze dôchodku na základe dôchodkového veku podľa písmena f), ktorá zahŕňa základný scenár, optimistický scenár a pesimistický scenár vychádzajúci z možných ekonomických scenárov, ak sporiteľ nie je poberateľom starobného dôchodku alebo predčasného starobného dôchodku vyplácaného programovým výberom,
 l) meno a priezvisko oprávnenej osoby, ak za oprávnenú osobu podľa § 40 ods. 1 je určená fyzická osoba, a názov a identifikačné číslo právnickej osoby, ak za oprávnenú osobu podľa § 40 ods. 1 je určená právnická osoba.
 (4) Výpis z osobného dôchodkového účtu sporiteľa podľa odseku 1 druhej vety a tretej vety obsahuje najmä
 g) sumu zodpovedajúcu aktuálnej hodnote osobného dôchodkového účtu sporiteľa ku dňu podľa písmena e).
 (5) Ak má sporiteľ zriadené dva osobné dôchodkové účty, dôchodková správcovská spoločnosť vyhotoví jeden výpis z osobného dôchodkového účtu.
 (6) Ministerstvo po dohode s Národnou bankou Slovenska vydá opatrenie, ktorým ustanoví
 a) obsah a vzor výpisu z osobného dôchodkového účtu sporiteľa,
 b) spôsob určenia predpokladaného dôchodkového veku sporiteľa,
 c) spôsob určenia odplát, nákladov a poplatkov, ktoré pripadajú na sporiteľa,
 d) parametre, predpoklady a pravidlá na určenie prognóz dôchodkov.
 (7) Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná zaslať sporiteľovi aktuálny výpis z osobného dôchodkového účtu na požiadanie do 15 pracovných dní od doručenia písomnej žiadosti sporiteľa.
 (8) Náklady na vyhotovenie a zaslanie výpisu z osobného dôchodkového účtu častejšie ako v lehote uvedenej v odseku 1 uhrádza sporiteľ.“.
 „88b) § 34 ods. 3 písm. d) zákona č. 324/2011 Z. z. o poštových službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.
 28. Za § 108 sa vkladá § 108a, ktorý vrátane nadpisu znie:
 Informácia o dôchodkoch zo starobného dôchodkového sporenia
 Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná zostaviť a zaslať sporiteľovi informáciu o dôchodkoch zo starobného dôchodkového sporenia. Vzor, obsah, štruktúru a formu informácie o dôchodkoch zo starobného dôchodkového sporenia, podmienky a spôsob jej priebežnej aktualizácie a lehoty na jej zasielanie ustanoví opatrenie, ktoré vydá ministerstvo.“.
 29. V § 109 ods. 1 písm. a) sa slová „ods. 12“ nahrádzajú slovami „ods. 11“.
 30. Za § 123at sa vkladá § 123au, ktorý vrátane nadpisu znie:
 (1) Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná zaslať sporiteľovi výpis z jeho osobného dôchodkového účtu k 31. decembru 2019 najneskôr do 29. februára 2020.
 (2) Dôchodková správcovská spoločnosť je povinná do 31. decembra 2020 zaslať sporiteľovi, ktorému dôchodková správcovská spoločnosť zasiela výpis z osobného dôchodkového účtu sporiteľa podľa § 94 ods. 6 v listinnej podobe, výzvu na oznámenie jeho adresy elektronickej pošty.“.
 „(3) Z registra fyzických osôb sa v rozsahu plnenia úloh podľa osobitných predpisov poskytujú údaje podľa osobitných predpisov8af) dôchodkovým správcovským spoločnostiam a doplnkovým dôchodkovým spoločnostiam.“.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52012PC0270
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed /* COM/2012/0270 final - 2012/0145 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Euroopa kohus
 tühistas 2. veebruaril 2012 kohtuasjas C-249/10 P[1] –
 Brosmann ja teised versus nõukogu (edaspidi „Brosmann”) tehtud
 otsusega nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1472/2006
 (millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit
 nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
 ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud
 ajutine tollimaks) hagejaid puudutavas osas. Euroopa Kohus väitis oma otsuses,
 et nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklis 17 sätestatud väljavõttelist
 uuringut ei tohi kasutada selleks, et artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt
 kindlaks määrata, kas individuaalse turumajandusliku kohtlemise taotlused
 vastavad nõuetele. Euroopa Kohus väitis oma otsuses, et artikli 2 lõike 7
 punkti c kohaselt on neil koostööd teinud tootjatel, kes valimisse ei kuulu,
 õigus turumajandusliku kohtlemise taotluse läbivaatamisele olenemata sellest,
 kas individuaalne dumpingumarginaal tuli kõnealuste äriühingute jaoks
 väljaspool valimit arvutada või mitte. Peale selle juhtis Euroopa Kohus
 tähelepanu asjaolule, et artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt tuleb otsus teha
 kolme kuu jooksul alates uurimise algatamisest.
 Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 kohaldamist
 käsitleva Euroopa Kohtu otsuse kohaselt peaks komisjon sõltumata tootjate
 arvust läbi vaatama kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused, mille on
 esitanud valimisse kaasamata koostööd tegevad tootjad. Sellise praktikaga
 kaasneks siiski ebaproportsionaalne halduskoormus liidu uurimisasutuste jaoks.
 Seepärast on asjakohane muuta määrust (EÜ) nr 1225/2009 eelkõige kolmekuulise
 tähtaja osas, mille jooksul komisjon peab tegema otsuse turumajandusliku
 kohtlemise taotluste kohta.
 Lisaks tuleks märkida, et nõukogu määruse (EÜ)
 nr 1225/2009 artiklis 17 sätestatud väljavõttelise uuringu kasutamine
 selleks, et artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt kindlaks määrata, kas
 turumajandusliku kohtlemise taotlused on nõuetele vastavad, ei ole vastuolus Maailma
 Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadest tulenevate liidu kohustustega. Maailma
 Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi vaekogu leidis näiteks
 vaidlusküsimuses DS405 (European Union — Anti-Dumping measures on Certain
 Footwear from China, aruanne heakskiidetud 22. veebruaril 2012), et Hiina
 ei tõendanud, nagu oleks Euroopa Liidu tegevus olnud vastuolus dumpinguvastase
 lepingu artiklitega 2.4 ja 6.10.2, Hiina WTOga liitumise protokolli lõike 15
 punkti a alapunktiga ii ning Hiina WTOga liitumise töörühma aruande punkti 151
 alapunktidega e ja f, kui ta jättis läbi vaatamata nende Hiina koostööd teinud
 tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlused, kes ei olnud kaasatud algse
 piiratud mahus toimunud uurimise käigus moodustatud valimisse.
 Neid asjaolusid arvesse võttes on
 õiguskindluse eesmärgil asjakohane lisada säte, milles selgitatakse, et otsust
 piirata uurimist mõistliku arvu tootjatega, kasutades selleks nõukogu määruse
 (EÜ) nr 1225/2009 artikli 17 kohast väljavõttelist uuringut, kohaldatakse ka
 isikute puhul, kelle turumajandusliku kohtlemise taotlused vaadatakse läbi
 kooskõlas artikli 2 lõike 7 punktidega b ja c. Seepärast on asjakohane
 selgitada, et artikli 2 lõike 7 punkti c kohast otsust ei tuleks teha valimisse
 kaasamata tootjate puhul, välja arvatud juhul, kui kõnealused tootjad taotlevad
 individuaalset kontrollimist ning see võimaldatakse neile kooskõlas artikli 17
 lõikega 3.
 Peale selle peetakse vajalikuks selgitada, et
 nende tootjate impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks, kes on
 endast artikli 17 kohaselt teada andnud, kuid keda uurimisse ei kaasatud, ei
 ületa valimisse kaasatud isikute suhtes kindlaksmääratud kaalutud keskmist
 dumpingumarginaali olenemata sellest, kas normaalväärtus määrati nende isikute
 puhul kindlaks artikli 2 lõigete 1−6 või artikli 2 lõike 7 punkti a
 alusel.
 Lisaks tuleb märkida, et kolmekuuline tähtaeg, milles jooksul tuleks
 teha otsus vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c, on osutunud paljude
 dumpinguvastaste menetluste puhul teostamatuks ning seda eelkõige juhtudel, kui
 on kohaldatud artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut. Komisjon tegi
 ettepaneku teatavate määruste muutmiseks, et tagada kooskõla Lissaboni lepingu
 sätetega (edaspidi „esimene kaubandusalane koondõigusakt”)[2] ja lisas ettepanekusse muudatuse, mille kohaselt pikendatakse nõukogu
 määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tähtaega kuue
 kuuni (esimese kaubandusalase koondõigusakti lisa jaotise 24 punkt 1).
 Võttes arvesse kohtuasjas Brosmann tehtud kõnealust tähtaega käsitlevat
 otsust (mis võeti vastu aasta pärast esimese koondõigusakti ettepaneku
 esitamist), on jõutud järeldusele, et tähtaja pikendamine kuue kuuni ei ole
 enam asjakohane õiguskindlusega seotud põhjustel. Selle asemel peetakse
 asjakohaseks kõnealune tähtaeg nõukogu määrusest (EÜ) nr 1225/2009 välja jätta.
 Seepärast peaks komisjon loobuma oma kavast muuta esimese kaubandusalase
 koondõigusakti ettepaneku kontekstis artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud
 tähtaega, ning teavitama sellest vastavalt nõukogu ja parlamenti.
 Õiguskindluse ja hea juhtimistava huvides
 tuleks ette näha, et kõnealuseid muudatusi kohaldatakse niipea kui võimalik
 kõigi uute ja käimasolevate uurimiste suhtes.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Ei kohaldata.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 ·
 Õiguslik alus
 Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
 artikli 207 lõikele 2 võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku
 tavamenetluse kohaselt määruste abil vastu meetmed, millega määratletakse ühise
 kaubanduspoliitika rakendamise raamistik.
 Käesoleva ettepanekuga muudetakse nõukogu
 määrust (EÜ) nr 1225/2009, mis põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu
 samaväärsel sättel, s.o artiklil 133.
 ·
 Subsidiaarsuse põhimõte
 Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
 artikli 3 lõike 1 punktile e tehakse ettepanek liidu ainupädevusse kuuluvas
 valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.
 ·
 Proportsionaalsuse põhimõte
 Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega
 kooskõlas.
 ·
 Vahendi valik
 Kavandatav vahend: Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määrus.
 Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmisel
 põhjusel: määrust peab muutma määrusega.
 4. MÕJU EELARVELE
 Ei kohaldata.
 5. TÄIENDAV TEAVE
 Ei kohaldata.
 2012/0145 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009
 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa
 Ühenduse liikmed
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artiklit 207,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Euroopa Kohus tegi kohtuasjas
 C-249/10 P[3]
 otsuse, et nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009
 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa
 Ühenduse liikmed)[4]
 artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut ei tohi kasutada selleks,
 et artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt kindlaks määrata, kas turumajandusliku
 kohtlemise taotlused vastavad nõuetele.
 (2) Euroopa Kohtu otsuse kohaselt
 peaks komisjon olenemata tootjate võimalikust suurest arvust läbi vaatama kõik
 turumajandusliku kohtlemise taotlused, mille on esitanud valimisse kaasamata
 koostööd tegevad eksportivad tootjad. Sellise praktikaga kaasneks siiski
 ebaproportsionaalne halduskoormus liidu uurimisasutuste jaoks. Seepärast on
 asjakohane muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009.
 (3) Lisaks on Maailma
 Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt lubatud kasutada nõukogu määruse
 (EÜ) nr 1225/2009 artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut selleks,
 et kõnealuse määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt kindlaks teha, kas
 turumajandusliku kohtlemise taotlused vastavad nõuetele. Maailma
 Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi vaekogu leidis näiteks
 vaidlusküsimuses DS405 (European Union — Anti-Dumping measures on Certain
 Footwear from China, aruanne heakskiidetud 22. veebruaril 2012), et Hiina
 ei tõendanud, nagu oleks Euroopa Liidu tegevus olnud vastuolus dumpinguvastase
 lepingu artiklitega 2.4 ja 6.10.2, Hiina WTOga liitumise protokolli lõike 15
 punkti a alapunktiga ii ning Hiina WTOga liitumise töörühma aruande punkti 151
 alapunktidega e ja f, kui ta jättis läbi vaatamata nende Hiina koostööd teinud
 eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlused, kes ei olnud
 kaasatud algse uurimise käigus moodustatud valimisse.
 (4) Neid asjaolusid arvesse
 võttes on õiguskindluse eesmärgil asjakohane lisada säte, milles selgitatakse,
 et otsust piirata uurimist mõistliku arvu isikutega, kasutades selleks nõukogu
 määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 17 kohast väljavõttelist uuringut,
 kohaldatakse ka isikute puhul, keda uuritakse kooskõlas artikli 2 lõike 7
 punktidega b ja c. Seepärast on lisaks asjakohane selgitada, et artikli 2 lõike
 7 punkti c kohast otsust ei tuleks teha valimisse kaasamata eksportivate
 tootjate puhul, välja arvatud juhul, kui kõnealused tootjad taotlevad
 individuaalset uurimist ning see võimaldatakse neile kooskõlas artikli 17
 lõikega 3.
 (5) Peale selle peetakse
 vajalikuks selgitada, et nende eksportijate või tootjate impordi suhtes
 kohaldatav dumpinguvastane tollimaks, kes on endast artikli 17 kohaselt teada
 andnud, kuid keda uurimisse ei kaasatud, ei ületa valimisse kaasatud isikute
 suhtes kindlaksmääratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali olenemata sellest,
 kas normaalväärtus määrati nende isikute puhul kindlaks artikli 2 lõigete 1−6
 või artikli 2 lõike 7 punkti a alusel.
 (6) Lisaks tuleb märkida, et
 kolmekuuline tähtaeg, milles jooksul tuleks teha otsus vastavalt artikli 2
 lõike 7 punktile c, on osutunud teostamatuks ning seda eelkõige menetluste
 puhul, kus on kohaldatud artiklis 17 sätestatud väljavõttelist uuringut.
 Seepärast peetakse asjakohaseks kõnealune tähtaeg välja jätta.
 (7) Õiguskindluse ja hea
 juhtimistava huvides tuleks ette näha, et kõnealuseid muudatusi kohaldatakse
 niipea kui võimalik kõigi uute ja käimasolevate uurimiste suhtes.
 (8) Nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009
 tuleks seetõttu vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Nõukogu määrust (EÜ) nr 1225/2009 muudetakse
 järgmiselt.
 1) Artikli 2 lõiget 7 muudetakse järgmiselt:
 a) punkti c eelviimast lauset muudetakse
 järgmiselt:
 Märge „kolme kuu jooksul alates uurimise
 algatamisest” jäetakse välja.
 b) lisatakse järgmine punkt d:
 „d) Kui komisjon on vastavalt artiklile 17
 uurimist piiranud, tehakse punktide b ja c kohane otsus üksnes isikute puhul,
 kes on uurimisse kaasatud ning kõigi nende tootjate puhul, kellele
 võimaldatakse individuaalset kohtlemist kooskõlas artikli 17 lõikega 3.”.
 2) Artikli 9 lõike 6 esimene lause asendatakse
 järgmisega:
 „Kui komisjon on vastavalt artiklile 17 oma
 uurimist piiranud, ei ületa nende eksportijate või tootjate impordi suhtes
 kohaldatav dumpinguvastane tollimaks, kes on endast artikli 17 kohaselt teada
 andnud, kuid keda uurimine ei hõlmanud, valimisse kaasatud isikute suhtes
 kindlaksmääratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali olenemata sellest, kas
 normaalväärtus määratakse nende isikute puhul kindlaks artikli 2 lõigete 1−6
 või artikli 2 lõike 7 punkti a alusel.”.
 Artikkel 2
 Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi uute ja
 käesoleva määruse jõustumise ajal käimasolevate uurimiste suhtes.
 Artikkel 3
 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
 kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 [1] Kohtuasi
 C-249/10 – Brosmann Footwear (HK) ja teised versus nõukogu, 2. veebruari 2012.
 aasta otsus (EKLis seni avaldamata).
 [2] Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, millega muudetakse teatavaid ühist
 kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete
 vastuvõtmismenetlustega (KOM(2011) 82 (lõplik)).
 [3] Kohtuasi
 C-249/10 – Brosmann Footwear (HK) ja teised versus nõukogu, 2. veebruari 2012.
 aasta otsus.
 [4] ELT L 343,
 22.12.2009, lk 51.


type: caselaw

text:
 11.8.2014
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 261/41
 Rikors ippreżentat fil-31 ta’ Mejju 2014 – Yavorskaya vs Il-Kunsill et
 (Kawża T-405/14)
 2014/C 261/67
 Lingwa tal-kawża: il-Franċiż
 Partijiet
 Rikorrenti: Elena Yavorskaya (Moska, ir-Russja) (rappreżentanti: D. Grisay, C. Hartman u Y. G. Georgiades, avukati)
 Konvenuti: Il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea, Il-Kummissjoni Ewropea, Il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) u Eurogroup, irrappreżentat mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea
 Talbiet
 —
 tiddikjara bħala ammissibbli ir-rikors odjern għal responsabbiltà mhux kuntrattwali bbażat fuq l-Artikolu 340 tat-Trattat dwar il-funzjonament tal-Unjoni Ewropea;
 —
 tiddikjara r-rikors fondat peress li l-miżuri imposti mid-diversi istituzzjonijiet tal-Unjoni Ewropea fuq ir-Repubblika ta’ Ċipru fil-qasam tal-konfiska tal-assi bankarji jiksru b’mod suffiċjentement ikkaratterizzat prinċipji fundamentali tad-dritt tal-Unjoni Ewropea, li jikkonferixxu drittijiet lil individwi, fatt li jikkostitwixxi nuqqas fid-dawl tal-Artikolu 340 TFUE;
 —
 tistabbilixxi li l-aġir tal-Unjoni Ewropea jikkostitwixxi nuqqas serju u kkaratterizzat, li bħala konsegwenza jirriżulta f’dannu lir-rikorrenti stmat li jammonta, b’kull riserva, għal EUR 3 2 99 855,45, mingħajr preġudizzju għal tnaqqis jew żieda pendente lite, b’mod partikolari fil-dawl tal-interessi u l-ispejjeż li jkunu, fejn xieraq, dovuti;
 —
 tikkundanna lill-Unjoni Ewropea għall-ħlas tal-ammonti suesposti;
 —
 barra minn hekk, tikkundanna lill-Unjoni Ewropea għall-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 Insostenn tar-rikors tagħha, ir-rikorrenti tinvoka motiv wieħed ibbażat fuq nuqqas mhux kuntrattwali tal-Unjoni Ewropea u b’mod iktar preċiż, fuq ksur tad-dritt għall-proprjetà u tal-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni.
 Fil-fatt, il-miżuri imposti mill-Unjoni Ewropea fuq ir-Repubblika ta’ Ċipru wasslu għal iffriżar tal-assi tar-rikorrenti fi ħdan il-Laïki Bank, mingħajr ma ingħatat ebda kumpens ġust u minn qabel.
 B’hekk, l-Unjoni Ewoprea kisret b’mod manifest u mhux raġjonevoli id-dritt għall-proprjetà tar-rikorrenti u l-prinċipju ta’ nondiskriminazzjoni safejn huma biss id-depożiti ta’ inqas minn EUR 1 00 000,00fi ħdan il-Laiki Bank li ġew iggarantiti skont miżuri Ewropej imposti fuq l-awtoritajiet Ċiprijotti.


type: wikipedia

text:
Šlakikoonus on vulkaanilise tekkega kooniline küngas või mägi, mis koosneb peamiselt šlakist ja muust püroklastilisest materjalist.
 Püroklastiline materjal, millest šlakikoonused on moodustunud, on enamasti basaltse või andesiitse koostisega. Koonused on enamasti järsu kaldega (10...40°). Aluselise koostise ja sellele vastava mineraalide sisalduse tõttu on šlakikoonused tumedat värvi. Vulkaaniline materjal, millest koonused on moodustunud, on kiirest jahtumisest tulenevalt enamasti klaasja struktuuriga. Koonuste kõrgus ulatub enamasti mõnekümnest mõnesaja meetrini.
 Šlakikoonused esinevad tihti kiht- või kilpvulkaanide jalamitel, moodustades nn parasiitkoonuseid, mis toituvad peavulkaaniga samast magmakambrist. Šlakikoonuse tipus on kausisarnane kraater.
 Maailma kuulsaim šlakikoonus on ilmselt Parícutin, mis on nime saanud samanimelise küla järgi, mille ta hävitas. Ainsa hoonena jäi külas püsti kirik. Kuulus on ta seepärast, et selle moodustumist on geoloogidel õnnestunud jälgida peaaegu algusest peale. See Mehhiko keskosas asuv andesiitne koonus hakkas moodustuma 20. veebruaril 1943. aastal ühe kohaliku taluniku maadele. Esimese päevaga kasvas koonus 40 meetri kõrguseks ja viie päevaga ületas juba 100 meetri piiri. Kaheaastase tegevuse jooksul kasvas koonus üle 400 meetri kõrguseks. Nagu enamik teisi šlakikoonuseidki, ei hakka ta tõenäoliselt enam kunagi tegutsema ehk tegemist on monogeneetilise vulkaaniga.
 Vulkanoloogia
 Geomorfoloogia
 ca:Con volcànic#Cons d'escòries


type: contracts

text:
 1.7.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 167/69
 AFGØRELSE Nr. 1/2014 TRUFFET AF EU-COLOMBIA-PERU-HANDELSUDVALGET
 af 16. maj 2014
 Vedtagelse af forretningsordenen for Handelsudvalget, jf. artikel 13, stk. 1, litra j), i handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side [2015/1045]
 HANDELSUDVALGET HAR —
 under henvisning til handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (»aftalen«), der blev undertegnet i Bruxelles den 26. juni 2012, særlig artikel 13, stk.1, litra j), og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Handelsudvalget skal vedtage sin egen forretningsorden og overvåge arbejdet i alle specialiserede organer, der nedsættes ved aftalen.
 (2)
 Handelsudvalget har alene beføjelse til at evaluere og vedtage beslutninger som tilsigtet i denne aftale vedrørende ethvert forhold, der henvises til det af de specialiserede organer, der nedsættes ved aftalen —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 1.
 Handelsudvalgets forretningsorden fastlægges som angivet i bilaget.
 2.
 Denne afgørelse træder i kraft den 7. oktober 2014.
 Udfærdiget i Lima, den 16. maj 2014.
 På Handelsudvalgets vegne
 Cecilia ÁLVAREZ-CORREA
 Minister for handel, industri og turisme i Colombia
 Karel DE GUCHT
 Europa-Kommissionens kommissær for Handel
 Blanca Magali SILVA VELARDE-ÁLVAREZ
 Minister for udenrigshandel og turisme i Peru
 BILAG
 FORRETNINGSORDEN FOR HANDELSUDVALGET
 Artikel 1
 Sammensætning og formandskab
 1. Handelsudvalget, som er nedsat i overensstemmelse med artikel 12 i handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (»aftalen«), udfører sine opgaver i henhold til artikel 12 i aftalen og tager ansvaret for gennemførelsen og den korrekte anvendelse af aftalen.
 2. Handelsudvalget består af repræsentanter for EU-parten og repræsentanter for hvert undertegnende Andesland, jf. artikel 12, stk. 1, i aftalen.
 3. Formandskabet for Handelsudvalget varetages på skift for en periode på et år af ministeren for handel, industri og turisme i Colombia, ministeren for udenrigshandel og turisme i Peru og det medlem af Europa-Kommissionen, der har ansvaret for handel. Første periode begynder på datoen for afholdelsen af Handelsudvalgets første møde og slutter den 31. december samme år. Formanden kan træffe aftale om at lade sig repræsentere af sine stedfortrædere, jf. artikel 12, stk. 2, i aftalen.
 4. Handelsudvalget kan afholde møder, hvor kun EU-parten og ét undertegnende Andesland deltager, vedrørende spørgsmål, der udelukkende vedrører deres bilaterale forhold, eller som er blevet henvist til Handelsudvalget efter at være blevet drøftet på et møde i et specialiseret organ, hvori kun disse to parter deltog. Sådanne møder vil blive ledet af EU-parten og det undertegnende Andesland i fællesskab. Andre undertegnende Andeslande kan deltage i sådanne møder efter forudgående aftale med EU-parten og det pågældende undertegnende Andesland.
 5. Når der henvises til parterne i denne forretningsorden, forstås parterne som defineret i artikel 6 i aftalen.
 Artikel 2
 Repræsentation
 1. En part skal fremsende listen over sine medlemmer af Handelsudvalget til de andre parter. Listen ajourføres af Handelsudvalgets sekretariat, jf. artikel 6.
 2. En part, der ønsker at lade sig repræsentere af en suppleant, meddeler de andre parter navnet på sin suppleant inden det møde, hvor denne ønsker at lade sig repræsentere af en suppleant. Suppleanten for et medlem af Handelsudvalget udøver alle dette medlems rettigheder.
 Artikel 3
 Møder
 1. Handelsudvalget mødes én gang om året eller efter anmodning fra en af parterne, jf. artikel 12, stk. 2, i aftalen. Møderne afholdes på skift i Bogotá, Bruxelles og Lima, medmindre parterne bestemmer andet.
 2. Efter aftale parterne imellem kan møderne i Handelsudvalget undtagelsesvis afholdes via enhver form for aftalte teknologiske midler.
 3. Handelsudvalgets sekretariat indkalder til møderne i Handelsudvalget, der afholdes på en dato og et sted, som parterne aftaler indbyrdes. Mødeindkaldelsen udsendes af Handelsudvalgets sekretariat til Handelsudvalgets medlemmer senest 28 dage før mødets start, medmindre parterne bestemmer andet.
 Artikel 4
 Delegation
 Medlemmerne af Handelsudvalget kan ledsages af embedsmænd. Parterne underrettes forud for hvert møde om den planlagte sammensætning af de delegationer, der deltager i mødet.
 Artikel 5
 Observatører
 Handelsudvalget kan beslutte at indbyde observatører på ad hoc-basis.
 Artikel 6
 Sekretariat
 De koordinatorer, der er udpeget af parterne i henhold til artikel 16 i aftalen, fungerer sammen som sekretariat for Handelsudvalget.
 Artikel 7
 Dokumenter
 Hvis forhandlingerne i Handelsudvalget er baseret på skriftlige dokumenter, nummereres disse og rundsendes af Handelsudvalgets sekretariat som dokumenter fra Handelsudvalget.
 Artikel 8
 Korrespondance
 1. Korrespondance til formanden for Handelsudvalget stiles til Handelsudvalgets sekretariat med henblik på rundsendelse til de øvrige parter.
 2. Korrespondance fra Handelsudvalgets formand sendes til modtagerne af Handelsudvalgets sekretariat og nummereres og rundsendes i givet fald til de øvrige parter.
 3. For så vidt angår spørgsmål, der udelukkende vedrører et bilateralt forhold mellem EU-parten og ét undertegnende Andesland, finder korrespondancen sted mellem disse to parter, og de øvrige undertegnende Andeslande holdes fuldt informeret, hvis det er relevant.
 Artikel 9
 Dagsorden for møderne
 1. Handelsudvalgets sekretariat udarbejder ud fra forslag fra parterne en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den fremsendes sammen med de relevante dokumenter til alle parterne senest 14 dage før mødet som dokumenter som omhandlet i artikel 7 i denne forretningsorden.
 2. Den foreløbige dagsorden skal indeholde de punkter, som Handelsudvalgets sekretariat fra en part har modtaget anmodning om at få sat på dagsordenen sammen med de relevante dokumenter senest 21 dage før mødet.
 3. Dagsordenen godkendes af Handelsudvalget ved hvert mødes begyndelse. Punkter, som ikke figurerer på den foreløbige dagsorden, kan sættes på dagsordenen, hvis parterne er enige herom.
 4. Formanden for Handelsudvalget kan efter aftale med de øvrige parter indbyde eksperter til at deltage i møderne med henblik på at indhente oplysninger om specifikke spørgsmål.
 5. Formanden for Handelsudvalget kan efter aftale med de øvrige parter afkorte de i stk. 1 og 2 nævnte frister for at tage hensyn til særlige omstændigheder.
 Artikel 10
 Mødereferat
 1. Handelsudvalgets sekretariat udarbejder normalt et udkast til referat af hvert møde senest 21 dage efter mødet. Det første udkast udarbejdes af den part, der fungerer som formand, senest 10 dage efter at mødet er blevet afholdt.
 2. Referatet skal som hovedregel indeholde en sammenfatning af hvert punkt på dagsordenen og i givet fald præcisere:
 a)
 hvilke dokumenter der blev forelagt Handelsudvalget
 b)
 eventuelle erklæringer, som et medlem af Handelsudvalget har anmodet om at få optaget i referatet, og
 c)
 de trufne afgørelser, fremsatte henstillinger, vedtagne erklæringer og de konklusioner, der er vedtaget vedrørende specifikke spørgsmål.
 3. Referatet skal også omfatte en liste over de medlemmer af Handelsudvalget eller deres suppleanter, som deltog i mødet, en liste over de delegationsmedlemmer, som ledsagede dem, og en liste over eventuelle observatører og eksperter ved mødet.
 4. Mødereferatet godkendes skriftligt af parterne senest 28 dage efter datoen for mødet. Når referatet er godkendt, underskriver Handelsudvalgets sekretariat eksemplarer heraf, og hver af parterne modtager et sådant originalt eksemplar.
 Artikel 11
 Afgørelser og henstillinger
 1. Handelsudvalget vedtager afgørelser og henstillinger ved konsensus.
 2. I perioden mellem møderne kan Handelsudvalget vedtage afgørelser eller henstillinger ved skriftlig procedure, hvis parterne er enige herom. Med henblik herpå rundsendes teksten til forslaget skriftligt i en korrespondance fra formanden til medlemmerne af Handelsudvalget, jf. artikel 8, med en frist på mindst 21 dage, inden for hvilken medlemmer skal fremsætte eventuelle forbehold eller ændringsforslag.
 I løbet af den skriftlige procedure kan ethvert medlem af Handelsudvalget ved skriftlig henvendelse til formanden anmode om, at forslaget drøftes på det næste møde i Handelsudvalget. En sådan anmodning suspenderer automatisk den skriftlige procedure.
 Hvis ingen af parterne har fremsat forbehold over for et forslag inden for den frist, der gælder for en skriftlig procedure, betragtes forslaget som vedtaget af Handelsudvalget. Formanden for Handelsudvalget underretter medlemmerne på grundlag af en meddelelse fra sekretariatet om, at parterne har givet deres samtykke.
 Vedtagne forslag meddeles i henhold til artikel 8, når fristen er udløbet. Vedtagne forslag optages i mødereferatet for det kommende møde.
 3. Hvis Handelsudvalget i medfør af aftalen er bemyndiget til at vedtage afgørelser eller henstillinger, benævnes sådanne akter henholdsvis »afgørelse« og »henstilling«. Handelsudvalgets sekretariat påfører alle afgørelser og henstillinger et løbenummer, datoen for deres vedtagelse og en beskrivelse af emnet. I hver afgørelse angives datoen for dens ikrafttrædelse.
 4. Afgørelser og henstillinger vedtaget af Handelsudvalget bekræftes ved at stille en autentisk kopi heraf underskrevet af formanden for Handelsudvalget til rådighed for hver enkelt part.
 Artikel 12
 Sprog
 1. Handelsudvalgets officielle sprog er parternes officielle sprog.
 2. Medmindre andet bestemmes, skal Handelsudvalget almindeligvis basere sine drøftelser på dokumenter og forslag udarbejdet på de sprog, der er omhandlet i stk. 1.
 Artikel 13
 Offentliggørelse og fortrolighed
 1. Møder i Handelsudvalget er ikke offentlige, medmindre andet bestemmes.
 2. Når en part forelægger oplysninger, der i henhold til dennes love og forskrifter anses for at være fortrolige, for Handelsudvalget, de specialiserede udvalg, arbejdsgrupperne eller de øvrige organer, behandler parterne de pågældende oplysninger som fortrolige, jf. artikel 290, stk. 2, i aftalen.
 3. Hver part kan træffe afgørelse om at offentliggøre Handelsudvalgets afgørelser og henstillinger i sin respektive officielle tidende.
 Artikel 14
 Udgifter
 1. Parterne afholder hver især de udgifter, der påløber i forbindelse med deltagelse i Handelsudvalgets møder, såvel til personale, rejser og ophold som til postforsendelser og telekommunikation.
 2. Udgifter i forbindelse med tilrettelæggelse af møder og reproduktion af dokumenter afholdes af den part, der er vært for mødet.
 3. Udgifter til tolkning ved møderne og oversættelse af dokumenter til eller fra spansk og engelsk afholdes af den part, der er vært for mødet. Tolkning og oversættelse til eller fra de øvrige sprog afholdes af den anmodende part.
 Artikel 15
 Specialiserede udvalg og arbejdsgrupper
 1. Handelsudvalget bistås i udøvelsen af sine hverv af de specialiserede organer, der er nedsat under Handelsudvalget. Medmindre andet er fastsat i aftalen eller vedtaget af dette Handelsudvalg eller det relevante specialiserede organ nedsat ved aftalen, finder nærværende forretningsorden anvendelse med de fornødne ændringer på de specialiserede organer (dvs. underudvalg, arbejdsgrupper osv.).
 2. Handelsudvalget orienteres om de kontaktpunkter, der udpeges af det enkelte specialiserede organ. Korrespondance, dokumenter og meddelelser af relevans, der fremsendes mellem det enkelte specialiserede organs kontaktpunkter, sendes samtidig til Handelsudvalgets sekretariat.
 3. De specialiserede organer aflægger rapport til Handelsudvalget om deres virksomhed på hvert af de ordinære møder.
 4. Et specialiseret organ kan fastsætte sin egen forretningsorden, jf. aftalen, som skal meddeles Handelsudvalget.
 Artikel 16
 Ændring af forretningsordenen
 Forretningsordenen kan ændres, jf. bestemmelserne i artikel 11.


text:
Virknes pieslēgvieta, seriālā pieslēgvieta, virknes ports jeb seriālais ports () ir ievadizvades pieslēgvieta, kas nodrošina informācijas pārsūtīšanu virknes formātā starp datoru un ārējām ierīcēm. Parasti datoriem ir RS-232 standarta virknes pieslēgvietas, retāk arī RS422. Pirms plašas USB izplatības šo pieslēgvietu lietoja, lai pieslēgtu gandrīz visu veidu ārējās ierīces (peles, tastatūras, modemus). Virknes pieslēgvietas lietoja un vēl joprojām lieto, lai datorus savienotu ar specifiskām iekārtām (svari, laboratorijas mērinstrumenti, termostati, GPS uztvērēji). Pirms plašas PS/2 pieslēgvietas izplatības virknes pieslēgvietas bija galvenā metode peles pieslēgšanai.
 Sākotnējā RS232 standartā bija paredzēts lietot spraudni ar 25 kontaktiem (no kuriem datu pārsūtīšanai lieto tikai 3), taču lielākajai daļai datoru virknes pieslēgvietu ir 9 kontakti (adatas). DOS vidē virknes pieslēgvietām var piekļūt kā ierīces failiem ar nosaukumu COMx, kur x — pieslēgvietas numurs. Datoriem parasti bija 2 virknes pieslēgvietas (COM1 un COM2), lai arī diezgan bieži bija vairāk (3 vai 4). Microsoft Windows arī virknes pieslēgvietas apzīmē kā COM, tāpēc tos dažreiz sauc par COM portiem. Mūsdienās visas virknes pieslēgvietas funkcijas spēj nodrošināt USB pieslēgvietas. Tās ir mazākas, vienkāršākas (mehāniski), spēj nodrošināt lielākus ātrumus, signāli ir noturīgāki pret traucējumiem, taču to programmēšana ir nesalīdzināmi sarežģītāka.
 Lai lietotu virknes pieslēgvietu, atšķirībā no paralēlās pieslēgvietas jānorāda vairāk parametru (settings):
 RS232 standartā ir paredzēti datu pārraides ātrumi līdz 19200 bitiem sekundē, taču reāli bieži vien lieto ātrumus līdz 115200 b/s.
 Datu bitu skaits. RS232 standarts tika izstrādāts 20. gs. 60. gados, kad vēl nebija skaidri noteikts, ka baitā ir 8 biti, tāpēc te ir jānorāda datu bitu skaits (baita garums bitos), tas var būt robežās no 5 līdz 9 bitiem. Parasti lieto vai nu 7 (tīrs ASCII) vai 8 (jebkādiem datiem).
 Paritāte (parity). Nosūta papildu bitu, lai pārbaudītu vai baitā pārsūtot nav radusies kļūda.
 Stop bits - pēc baita nosūtīšanas nosūta vēl noteiktu daudzumu noteiktu bitu, lai norādītu baita beigas.
 Flow control. Ja savieno dažāda ātruma ierīces, tad šis mehānisms ļauj piebremzēt ātrāko ierīci, lai lēnāko ierīci nepārslogotu ar datiem. Tam ir divas metodes (plus vēl iespēja nelietot nemaz).
 Hardware jeb RTS/CTS - te lieto papildu 2 vadus RTS (ready to send) aktivizē raidītājs, lai norādītu, ka ir gatavs sūtīt datus. CTS (clear to send) aktivizē uztvērējs, lai norādītu, ka ir gatavs saņemt datus.
 Ja sakariem ir pieejami tikai 3 vadi, tad var lietot software jeb XON/XOFF metodi. Šeit, ja uztvērējs netiek galā ar datiem, tas nosūta atpakaļ simbolu XOFF lai nobremzētu raidītāju, un tad, kad var atsākt saņemt datus, nosūta XON. Atsevišķos gadījumos šie simboli var sajaukties ar pārsūtāmajiem datiem.
 Virknes interfeisu lieto visi mūsdienu datu pārraides standarti (USB, firewire, utt), jo te ir iespējams panākt lielākus ātrumus (nav nepieciešamības sinhronizēt paralēlas bitu plūsmas). Visus parametrus šajos standartos norāda automātiski.
 Sākotnējā RS232 standartā lietoja 25 kontaktu spraudņus un šis standarts bija paredzēts modemu savienošanai ar datoriem. Lielākā daļa no vadiem bija specifiski un bija paredzēti modema vadībai. Pēc tam, kad 20. gs. 80. gados IBM izveidoja IBM PC, tur lietoja 9 kontaktu spraudņus (DE-9), kur liela daļa modemu vadības signālu bija atmesti (smartmodemiem, kurus izveidoja 20. gs. 70. gados), tie tāpat nebija nepieciešami. Mūsdienās RS232 standarta seriālos savienojumus lieto dažādu industriālo un zinātnisko iekārtu savienošanai ar datoru (ja nav nepieciešami ļoti lieli datu pārraides ātrumi). Šādiem mērķiem pietiek vai nu ar 5 vadiem (ja vajag hardware flow control), vai pat iztiek ar 3 vadiem (ja nevajag). Šajām ierīcēm parasti lieto līdzīga veida 9 kontaktu spraudņus kā datoriem. Atsevišķos gadījumos (ja ir tikai 3 vadi), lieto apaļo, 3,5 mm spraudni (tādu pašu kā austiņām (audio signālam)). RS232 signāli var būt robežās no -15V līdz +15V. Negatīvās vērtības atbilst loģiskajam 1, pozitīvās vērtības atbilst loģiskajai 0, vērtības starp -3 un +3V atbilst kļūdai (tām ilgstoši nevajadzētu parādīties). Parasti lietotās spriegumu vērtības ir no 5 līdz 15V (atkarībā no ierīces barošanas avota iespējām).
 RS232 savienotās ierīces iedala DTE un DCE. DTE (data terminal equipment) parasti ir dators un DCE (data communications equipment) parasti ir modems.
 Datoru aparatūra


type: other

text:
Mistä kirkossa pitäisi keskustella? – Kotimaa24
 06.02.2015 10:17 - eri kirjoittajia
 [Juhani Räsänen] Mistä kirkossa pitäisi keskustella sukupuolineutraalin avioliittolain säätämisen jälkeen? Ehkäpä voimme saada osviittaa piispoiltamme, jotka ovat ottaneet kantaa asiaan haastatteluissaan ja Facebook-sivuillaan.
 Kuopion piispa Jari Jolkkosen mielestä (Kotimaa 28.11.2014) kirkon sisällä pitää nyt keskustella siitä, luopuuko kirkko vihkioikeudesta, vai muuttaako se käsitystä avioliitosta. Ei pidä. Keskustella pitää siitä, noudatetaanko kirkossa sen omia pelisääntöjä vai ei. Uusilla sopimuksilla ei ole mitään merkitystä, jos emme noudata nykyisiä. Pitää myös ja erityisesti keskustella siitä, miten toimitaan, jos joku ei noudata kirkon omia pelisääntöjä, niin kuin arkkipiispa Kari Mäkisen osalta on tapahtunut. Piispa Jolkkosesta on mielenkiintoista nähdä, kuinka keskustelu jatkuu asiasta kirkossa. Minusta se on pikemminkin pelottavaa kuin mielenkiintoista, ainakin nykyisillä eväillä.
 Lapuan piispa Simo Peuran mukaan eduskunnan päätös oli valitettava. Peura muistuttaa aivan oikein siitä, että kirkon kanta avioliittoon ei ole muuttunut ja että esimerkiksi rippikouluopetuksessa pappi on sidottu opettamaan kuten kirkko opettaa (Keskisuomalainen 28.11.2014). Näin toivottavasti tapahtuu Lapuan hiippakunnassa, mutta on pakko kysyä: jos arkipiispa ei ole sidottu opettamaan kuten kirkko opettaa, niin eivätköhän rippikoulupapit seuraa esimerkkiä ainakin tämän omassa ja vähän muidenkin piispojen hiippakunnissa?
 Myös Mikkelin piispa Seppo Häkkinen tähdentää blogissaan (29.11.2014) sitä, että eduskunnan päätös ei muuta kirkon olemassa olevaa käsitystä avioliitosta yhden miehen ja yhden naisen välisenä liittona. Hän muistuttaa piispainkokouksen päätöksestä, jossa painotetaan kirkon työntekijöiden sitoutumista kirkon avioliittoa ja seksuaalisuutta koskevaan opetukseen. Häkkinen muistuttaa Paavalin ohjeesta kilpailla toinen toisensa kunnioittamisessa. On pakko kysyä: miten kykenen kunnioittamaan piispaa, joka ei kunnioita ja sitoudu oman piispakollegionsa ja kirkolliskokouksen päätökseen kirkon avioliittoa ja seksuaalisuutta koskevasta opetuksesta? Piispainkokous on selkeästi todennut pitäytyvänsä kirkon klassisessa opetuksessa avioliitosta (10.2.2010) ja kirkolliskokous on ilmaissut (10.11.2010), että niin sanottu sukupuolineutraali avioliittolaki ei ole linjassa kirkon oman avioliitto- ja uskonkäsityksen ja ihmiskuvan kanssa.
 Kysymys ei ole siitä, ettenkö kunnioittasi arkkipiispan henkilökohtaista mielipidettä, vaikka olenkin hänen kanssaan eri mieltä. Kysymys on siitä, voiko piispana olla henkilö, jonka julkisuudessa ilmaistu henkilökohtainen mielipide on ristiriidassa kirkon opetuksen kanssa? Ongelmaa ei voida sivuuttaa sillä perusteella, että avioliitto- ja seksuaalitematiikka ei muka olisi kirkon opin keskiössä. Kyllä se on. Kristillinen seksuaalietiikka nousee luomisteologian ytimen ytimestä: Jumala loi ihmisen kuvakseen, Jumalan kuvaksi hän hänet loi, mieheksi ja naiseksi hän loi heidät. Katolisessa ja ortodoksissa kirkossa avioliitto on sakramentti, ja kiitos Lutherin, joka teki siitä meille arjen sakramentin. Luterilainen näkemys avioliitosta miehen ja naisen välisenä instituutiona perustuu paitsi Raamattuun myös universaaliin luonnonoikeudelliseen ihmiskäsitykseen.
 Tampereen piispan Matti Revon mukaan moniäänisellä kirkollamme on auktoriteetin ongelma. Ei siis auktoriteettiongelmaa vaan auktoriteetin ongelma, eli kuka käyttää kirkon ääntä (Facebook 29.11.2014). Repo jatkaa samasta aiheesta alustuksessaan kristittyjen ykseyden rukousviikolla Helsingissä 20.1.2015: Avainasemassa auktoriteetin harjoittamisessa kirkossa ovat... luterilaisten tunnustuskirjojen mukaan piispat. Heidän erityinen tehtävänsä on... arvioida oppia ja hylätä evankeliumin kanssa ristiriidassa olevat opit ja jopa harjoittaa kirkkokuria. Joskaan, kuten Repo huomauttaa, kirkkokuria ei meillä nykypäivänä toteuteta (Revon puhe luettavissa täällä).
 Auktoriteetin ongelma vaivaa tällä hetkellä valitettavasti myös joitakin arvon piispoistamme. Piispan auktoriteetti on Jumalan sana, Raamattu, ja sen kanssa linjassa oleva kirkon tunnustus, joissa piispa on pappisvihkimyksessään luvannut pysyä ja olla julkisesti julistamatta tai salaisesti edistämättä sitä vastaan sotivia oppeja. Tämän lisäksi hän on piispaksi vihkimisessä luvannut tehdä parhaansa, että kaikki muutkin hänen hiippakunnassaan tekisivät samoin.
 Piispa Revon huomautus siitä, että kirkkokuria ei enää nykypäivänä toteuteta, viitannee vuonna 1994 poistuneeseen lain kohtaan, joka tarkoitti kirkkokurin harjoittamista suhteessa kirkon jäseniin. Kirkon historiallinen kurinpitomenettely poistui kirkkolaista viranhaltijoiden osalta muutama vuosi sitten. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettei kirkko tarvittaessa voisi normaalin työnantajan tavoin sanoa työntekijänsä irti tai purkaa tämän virkasuhteen. Tämä koskee nykylainsäädännön mukaan myös piispaa.
 Piispaa koskee myös kirkkolain kohta (5: 3 §), joka käsittelee eron myöntämistä pappisvirasta papille, joka ei ole pysynyt kirkon tunnustuksessa ja joka ei itse ymmärrä pyytää eroa. Tilanteen realisoituessa asiasta päättäisi piispan oma työyhteisö, tuomiokapituli. Hallintolain mukaan virkamies on esteellinen, jos hänen läheisensä on asianosainen. Tämän lisäksi luottamus virkamiehen puolueettomuuteen voi vaarantua jostakin muusta erityisestä syystä. Voiko tällainen muu erityinen syy olla siinä, että asiasta ovat päättämässä piispan läheisimmät työtoverit ja alaiset?
 - Juhani Räsänen -
 Kappalainen, tampere
 Silloin kun lain säätämisestä keskusteltiin, sanottiin, että asialla ei ole mitään tekemistä kirkon aviolittokäsityksen kanssa. Ei mennyt tuntiakaan, kun arkkipiispa kiirehti vaatimaan, että kirkon pitää tarkastella omaa avioliittokäsitystään. Mäkinen oli kirkollisveron maksajille yli 7000 euroa maksaneella turistimatkalla Etelä-Afrikassa ja hänen möläytyksensä seurauksena kirkosta erosi ihmisiä.