type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 14.9.2016
 COM(2016) 583 final
 2016/0275(COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen
 MOTIVERING
 1.
 BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 •
 Motiv och syfte med förslaget
 Detta förslag utgör en del av den ambitiösa externa investeringsplan som aviserades i kommissionens meddelande av den 7 juni 2016 om en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan
 1
 . Initiativet till den externa investeringsplanen godkändes därefter av Europeiska rådet den 28 juni 2016, och syftar till att åtgärda de bakomliggande orsakerna till migration, genom att bidra till att uppnå målen för en hållbar utveckling. Föreliggande förslag kommer att göra det möjligt för Europeiska investeringsbanken (EIB) att bidra till den externa investeringsplanen genom att bankens externa utlåningsmandat utvidgas både kvantitativt och kvalitativt. Detta kommer att göra det möjligt för EIB att snabbt bidra till den externa investeringsplanens mål, särskilt genom att kunna erbjuda ytterligare finansiering till mottagare i den privata sektorn. Tillsammans med de ytterligare komponenter (”moduler”) som förtecknas nedan, förmedlar det föreliggande förslaget de viktigaste momenten i EIB:s bidrag till de externa investeringsplanen.
 EU-garantins omfattning och allmänna villkor i fråga om EIB:s externa transaktioner fastställs i beslut av Europaparlamentet och rådet. Det senaste beslutet som omfattar EIB:s finansieringstransaktioner utanför unionen under perioden 2014-2020 fastställdes i Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 (nedan kallat beslutet).
 Behovet av garantier från EU:s budget för EIB:s externa transaktioner härrör från EIB:s skyldighet enligt dess stadgar att sörja för att det finns tillräcklig säkerhet för dess utlåning, och i bredare mening från behovet att skydda EIB:s kreditvärdighet. EU-garantin har varit det viktigaste instrumentet för att säkerställa att EIB:s finansiella struktur, som är betydligt mer högbelånad än andra internationella finansinstituts, är förenlig med den betydligt större inneboende risken i att låna ut till tredjeländer, med tanke på behovet att undvika en försämring av bankens kreditbetyg AAA, och samtidigt begränsa dess kapitalförbrukning.
 Europeiska unionen tillhandahåller en budgetgaranti till EIB som täcker statsrisker och politiska risker i samband med bankens finansieringstransaktioner utanför unionen till stöd för unionens utrikespolitiska mål. Dessutom finansierar EIB transaktioner med god kreditvärdering utanför unionen på egen risk, samt verksamheter under särskilda mandat, t.ex. i AVS-länderna.
 Enligt artikel 19 i beslutet ska kommissionen i samarbete med EIB förse Europaparlamentet och rådet med en halvtidsrapport som utvärderar tillämpningen av beslutet under de första åren (2014–2016). Rapporten bör vid behov åtföljas av ett förslag till ändring av beslutet. Halvtidsrapporten baseras på en oberoende extern utvärdering, samt bidrag från EIB. I rapporten föreslås en ändring av förteckningen över länder som är berättigade att delta i programmet.
 Utifrån tillgängliga prognoser för EIB:s utlåning i regionen under hela den period mandatet täcker bedömer kommissionen att det finns en risk att EIB med nuvarande resurser inte fullt ut skulle kunna fortsätta sin finansiering i tredjeland med stöd av EU-garantin under återstoden av den nuvarande budgetramen (2014–2020). Det finns vidare, med tanke på ländernas risknivåer (t.ex. i det östra grannskapsområdet), begränsade möjligheter att förlita sig på EIB:s finansieringsfaciliteter som bygger på bankens egen risk. Den 18 mars uppmanade vidare Europeiska rådet EIB att vid sitt junimöte lägga fram "ett specifikt initiativ som syftar till en snabb mobilisering av ytterligare finansiering till stöd för hållbar tillväxt, viktig infrastruktur och social sammanhållning i länderna i det södra grannskapet och i västra Balkan". Den 16 juni 2016, med anledning av Europeiska rådets uppmaning från den 18 mars, debatterade EIB:s styrelse ett utkast till dokument som skulle utgöra grunden för bankens förslag till Europeiska rådet. I sina slutsatser av den 28 juni 2016 konstaterade Europeiska rådet att ”Europeiska investeringsbankens initiativ i länderna i det södra grannskapet och i västra Balkan kommer att som ett första steg inom den nya samarbetsramen bidra till att främja investeringar i partnerländerna och har vårt fulla stöd”. EIB:s dokument bygger på tre moduler:
 Modul 1: Intensifiera de insatser som ryms inom befintliga ramverk.
 Modul 2: Öka utbudet av produkter som erbjuds i regionerna och som främst är inriktade på den offentliga sektorn.
 Modul 3: Öka utbudet av produkter som erbjuds i regionerna och som främst är inriktade på den privata sektorn.
 Modul 1 (2 miljarder euro i utlåning) skulle genomföras inom ramen för befintliga mandat och faciliteter, genom att intensifiera utlåningen till en nivå där man till fullo utnyttjar de tak som fastställts i det nuvarande mandatet.
 Vad gäller modul 2 (1,4 miljarder euro i utlåning) föreslog EIB att höja det totala taket för mandatet med 1,4 miljarder euro.
 För modul 3 föreslås en ökning med 2,3 miljarder euro i utlåningsvolym, samt att EU-garantin utvidgas till att täcka även kommersiella risker. För EIB:s lån till den privata sektorn är EU-garantin för närvarande begränsad till politiska risker som beskrivs i beslutet. Detta belopp bör användas fullt ut för att hjälpa flyktingar och värdsamhällen i krisdrabbade områden.
 De tre modulerna utgör gemensamt EIB:s "initiativ för stärkt motståndskraft" hos länderna i det södra grannskapet och i västra Balkan (nedan motståndskraftsinitiativet), som i sin tur är en integrerad del av den externa investeringsplanen.
 På grundval av resultaten av halvtidsöversynen och med hänsyn till EIB:s motståndskraftinitiativ, föreslår kommissionen att ändra beslutet enligt följande:
 •
 Att införa ett fjärde övergripande mål för mandatet, med syftet att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration. En detaljerad förklaring återfinns i del 5.
 •
 Att frigöra det fakultativa beloppet på 3 miljarder euro, med samma fördelning mellan regionala tak som tidigare. Kommissionen föreslår att EIB:s stöd till den offentliga sektorn på 1,4 miljarder euro till förmån för flyktingar och värdsamhällen (modul 2 i motståndskraftsinitiativet) bör ingå i det aktiverade fakultativa mandatet på 3 miljarder euro.
 •
 Att skapa ett ytterligare utlåningstak för EIB:s mandat för utlåning riktad till den privata sektorn på 2,3 miljarder euro (modul 3 inom ramen för EIB:s motståndskraftsinitiativ), och samtidigt införa en heltäckande garanti för insatser av den privata sektorn som är direkt kopplade till flyktingar och värdsamhällen, och på så sätt utvidga EU-garantins täckning till att även omfatta kommersiella risker.
 •
 Att tillåta en ökad flexibilitet för EIB att omfördela belopp inom ramen för anslagen inom de regionala taken (från nuvarande 10 % mellan regioner till en nivå på 20 %), men endast till förmån för regioner med hög prioritet för unionen, särskilt Ukraina och regioner kopplade till migrationsutmaningen och eventuella kommande utmaningar under den återstående delen av mandatperioden 2014–2020. Denna flexibilitet bör dock inte vara tillämplig på EIB:s nya mandat för den privata sektorn inom ramen för motståndskraftsinitiativet.
 De nya inslag som föreslås kräver ett antal ändringar i beslutet.
 •
 Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området
 EIB:s styrande organ uppmuntras att vidta nödvändiga åtgärder för att anpassa bankens verksamhet så att den effektivt bidrar till unionens yttre förbindelser, och till att kraven i beslutet uppfylls. EU-garantin beviljas endast för EIB-finansiering som, med iakttagande av villkoren i beslutet, har ett mervärde grundat på EIB:s egen bedömning och stödjer något av de följande övergripande målen enligt definitionen i artikel 3 i beslutet:
 1. Utveckling av den lokala privata sektorn, särskilt stöd till små och medelstora företag.
 2. Utveckling av social och ekonomisk infrastruktur, inbegripet transport, energi, miljöinfrastruktur och informations- och kommunikationsteknik, hälso- och sjukvård samt utbildning.
 3. Begränsning av och anpassning till klimatförändringar.
 Utöver de tre övergripande målen betraktas regional integration mellan länder som ett underliggande mål, särskilt ekonomisk integration mellan föranslutningsländer, grannskapsländer och unionen.
 Det föreslås också ett nytt övergripande politiskt mål, nämligen att bidra till en strategisk respons på de bakomliggande orsakerna till migration.
 EU-garantins omfattning gör det möjligt för EIB att genomföra transaktioner utanför unionen och samtidigt begränsa bankens eget risktagande och därigenom bevara dess kreditvärdighet. Genom finansieringstransaktioner utanför unionen bidrar EIB indirekt till unionens politiska mål, som inbegriper att minska fattigdom genom en inkluderande tillväxt och en hållbar ekonomi, miljömässig och social utveckling samt främjande av unionens välstånd mot bakgrund av en snabbt föränderlig global ekonomi.
 För att uppnå detta samarbetar kommissionen, utrikestjänsten och EIB för att säkra en anpassning mellan EIB:s externa åtgärder och målen för EU:s yttre politik, för att maximera synergieffekter mellan EIB:s finansiering och Europeiska unionens budgetmedel, särskilt genom regelbunden och systematisk dialog och samråd i tidigt skede i fråga om politik, strategier och projektplanering (ett samförståndsavtal mellan kommissionen och EIB, i samråd med Europeiska utrikestjänsten undertecknades den 12 september 2013). För att bidra till att bättre knyta samman de allmänna målen för EU-garantin med hur den används i praktiken av EIB, uppdaterade kommissionen sina regionala tekniska operativa riktlinjer den 8 maj 2015.
 •
 Förenlighet med unionens politik inom andra områden
 Till följd av Europeiska rådets begäran den 18 mars 2016 är det föreslagna EIB-initiativet särskilt inriktat på länderna i det södra grannskapet och i västra Balkan. Dessa länder har mycket akuta finansieringsbehov som sammanhänger med flyktingkrisen. Regionen är också generellt den viktigaste regionen för EIB:s verksamhet, där banken har en betydande erfarenhet och ett inarbetat nätverk, och tidigare har uppnått goda resultat när det gäller att erbjuda skräddarsydda finansieringslösningar inom utlåning, kombinerad finansiering och rådgivning.
 EIB ska bidra till ekonomisk motståndskraft och trygga en hållbar utveckling mot bakgrund av tillströmningen av migranter och flyktingar. Detta ska uppnås genom dess arbete på två centrala områden:
 - Att hantera det ökade behovet av infrastruktur och relaterade tjänster för att hantera den plötsliga befolkningsökningen.
 - Att öka sysselsättningsmöjligheterna för värdsamhällen och flyktinggrupper för att främja ekonomisk integration och att göra det möjligt för flyktingar att bli självförsörjande.
 EIB kan stödja insatser för att möta dessa utmaningar, både genom stöd till den privata sektorn (såsom små och medelstora företag, företagsfinansiering och mikrokrediter), och genom att stödja den offentliga sektorns insatser (inräknat kommuner och offentliga organ) i form av bidrag till infrastruktur och tjänster för att hantera kraftigt ökade behov.
 2.
 RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 •
 Rättslig grund
 Detta förslag till beslut om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU bygger på en dubbel rättslig grund, nämligen artiklarna 209 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan fördraget). Det fastställs särskilt i artikel 209.3 i fördraget, jämförd med artikel 208, att EIB ska bidra till genomförandet av åtgärder som är nödvändiga för att främja målen för unionens politik inom området för utvecklingssamarbete, enligt villkoren i bankens stadga.
 •
 Proportionalitetsprincipen
 Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen, eftersom EU-garantin har visat sig vara ett effektivt och billigt sätt att täcka politiska risker och statsrisker i samband med EIB:s finansieringstransaktioner till stöd för unionens utrikespolitik. EU-garantimandatet för 2014–2020 gör det möjligt att hålla fast vid denna ekonomiskt effektiva och gynnsamma praxis.
 •Subsidiaritet (för icke-exklusiv befogenhet) och proportionalitet
 I enlighet med de principer om subsidiaritet och proportionalitet som fastställs i artikel 5 i EUF-fördraget kan målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, och kan därför bättre tillgodoses på EU-nivå. På grund av skillnaderna i handlingsförmåga mellan olika medlemsstaters finansinstitut kan åtgärder på unionsnivå bättre uppnå de mål som eftersträvas, också med tanke på skalfördelar och vittomfattande effekter.
 3.
 RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 •
 Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning
 En halvtidsrapport som utvärderar tillämpningen av detta beslut har genomförts. I artikel 19 i beslutet föreskrivs särskilda krav angående innehållet i rapporten:
 "Rapporten ska särskilt innehålla
 a)
 en bedömning av tillämpningen av uppdelningspolitiken,
 b)
 en bedömning av EIB:s rapportering och vid behov rekommendationer om hur den kan förbättras,
 c)
 en bedömning av REM, inbegripet resultatindikatorer och -kriterier, och deras bidrag till uppnåendet av målen för detta beslut,
 d)
 en detaljerad redogörelse för de kriterier som beaktas för rekommendationen om ett eventuellt ianspråktagande av hela eller delar av det fakultativa ytterligare beloppet."
 Kommissionens rapport bygger på en utvärdering som utförts av en extern konsult (PriceWaterhouseCoopers) samt bidrag från EIB.
 Den externa konsultens rapport finns på följande adress:
 http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm
 I den lägesrapport som bifogas detta förslag beskriver kommissionen sin bedömning av resultaten av den externa utvärderingen och sammanfattar slutsatserna av halvtidsöversynen. I rapporten redogörs också för huvuddragen i kommissionens ändringsförslag samt dess bedömning av EIB:s respons på Europeiska rådets begäran av den 18 mars 2016.
 •
 Samråd med berörda parter
 Utvärderingen grundades i synnerhet på diskussioner med viktiga interna och externa intressenter inbegripet representanter för medlemsstaterna och huvudsakliga berörda icke-statliga organisationer. Syftet var att samla in kvalitativ information och ge huvudintressenterna möjlighet att uttrycka sina synpunkter och uppfattningar för att bidra till processen. På grundval av "diagnosrapporten" anordnades en workshop med icke-statliga organisationer i maj 2016. Utbyte av synpunkter med företrädare för icke-statliga organisationer om idéer till förbättringar som har tagits fram under diagnosfasen, liksom om de preliminära rekommendationerna för att åtgärda dem. Dessa samråd och åsiktsutbyten gav den externa konsulten en tillräcklig grund att utgå ifrån för att bilda sig en uppfattning om de externa intressenternas ståndpunkt. Detaljerna i resultatet av samråden återges i konsultens rapport. I utvärderingen ingick även intervjuer med kommissionens och EIB:s personal och fallstudier av projekt.
 •
 Konsekvensbedömning
 Under förberedelserna för det föregående beslutet genomförde kommissionen en konsekvensbedömning, som bifogades kommissionens förslag. Konsekvensbedömningen byggde på ett brett samråd med de viktigaste intressenterna, de som påverkades av beslutet, de som var inblandade i dess genomförande och med lagstiftarna.
 I samband med den externa utvärderingen av mandatet 2014–2020 organiserade konsulten möten med de viktigaste institutioner, organisationer och enskilda personer som deltar i utformningen och genomförandet av mandatet, samt med dem som är bäst placerade för att följa transaktionernas resultat och effekter. Till dem hör EIB:s och kommissionens personal, tjänstemän från nationella myndigheter, personal från internationella finansinstitut och utvecklingsfinansinstitut, privata och statliga institutionella investerare, finansiella intermediärer i privat sektor och mottagare i privat och offentlig sektor. Denna process gjorde det möjligt att samla mycket specifika, detaljerade och tekniska bevis och gav berörda parter tillfälle att bidra med sina synpunkter och kommentarer till utvärderingen. Samtalen kretsade kring frågor som är relevanta för utformningen och genomförandet av det externa utlåningsmandatet, hur väl det samstämmer med EU:s yttre åtgärder i allmänhet och med andra unionsinstrument, dess effektivitet och synlighet för slutmottagarna och dess effektivitet, vilken mäts genom övervakning. Med tanke på den relativt nyligen genomförda konsekvensbedömningen och den externa utvärderingen innehåller inte det nya förslaget någon separat konsekvensbedömning, eftersom de föreslagna ändringarna i beslutet i huvudsak är begränsade till utvidgning av garantin och ökning av de tak som anges i beslutet.
 4.
 BUDGETKONSEKVENSER
 Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (nedan kallad garantifonden), som inrättades genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredjeland, utgör en likviditetsbuffert för unionens budget mot förluster vid EIB:s finansieringstransaktioner och unionens andra externa åtgärder, nämligen lån i form av makroekonomiskt stöd och Euratomlån. EIB:s mandat motsvarar mer än 90 % av den låneportfölj som täcks av garantifonden.
 Garantifonden tilldelas medel genom en årlig utbetalning från EU-budgeten. Mekanismen för inbetalningar till garantifonden, som syftar till att bibehålla garantifondens tillgångar på nivån 9 %, innebär därför i praktiken en gräns för EIB:s mandat för extern utlåning med stöd av garantier från EU:s budget. I den externa utvärdering av garantifondens funktion som gjordes 2016
 2
 drogs slutsatsen att inbetalningssatsen på 9 % även fortsättningsvis bedöms vara lämplig.
 I förslaget planeras en ökning av det samlade taket för EIB:s finansieringstransaktioner som täcks av EU-garantin totalt för perioden 2014–2020, genom att aktivera det fakultativa beloppet på 3 miljarder euro som anges i beslutet och genom att lägga till ett nytt utlåningsmandat på 2,3 miljarder euro för projekt som drivs av den privata sektorn och som är inriktade på grundorsakerna till migration. Det samlade taket kommer att uppgå till totalt 32,3 miljarder euro, och kommer att delas upp i regionala tak och deltak.
 De ytterligare budgetbehov för avsättningen till garantifonden som sammanhänger med ökningen av mandatets totala tak kommer att finansieras från budgetpost 01 03 06 i EU-budgeten. Avsättningen till garantifonden kommer att finansieras inom den fleråriga budgetramen och baseras på förväntade mönster för utbetalningar och återbetalningar av garanterade lån. Under perioden för den nuvarande fleråriga budgetramen bör de ytterligare budgetbehoven begränsas till 115 miljoner euro under perioden 2018–2020 på grundval av de årliga prognoserna för utbetalningar och återbetalningar av lån från EIB. En del av de lån som tecknats enligt EIB:s nuvarande mandat kommer att betalas ut och återbetalas efter 2020.
 EU-garantin för att täcka EIB:s finansieringstransaktioner enligt mandatet för utlåning till den privata sektorn kommer att prissättas. De riskpremieintäkter som härrör från EIB:s finansieringstransaktioner enligt mandatet för utlåning till den privata sektorn kommer att betalas in till garantifonden för att täcka den kommersiella risken.
 Budgetkonsekvenserna av inbetalningarna till garantifonden samt de underliggande antagandena redovisas i den finansieringsöversikt som bifogas förslaget.
 5.
 ÖVRIGA INSLAG
 •
 Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering
 EIB:s finansieringstransaktioner inom ramen för EU-garantin förvaltas och övervakas av EIB i enlighet med bankens egna regler och förfaranden, inklusive lämpliga revisions-, kontroll- och övervakningsåtgärder. Dessutom godkänner EIB:s styrelse, där kommissionen företräds av en ledamot och en suppleant, varje finansieringstransaktion som genomförs av EIB och övervakar att EIB förvaltas i enlighet med dess stadga och med de allmänna riktlinjer som fastställs av bankens råd.
 I trepartsavtalet mellan kommissionen, revisionsrätten och EIB från oktober 2003 anges reglerna för hur revisionsrätten ska genomföra sina revisioner av EIB:s finansieringstransaktioner som omfattas av EU-garantin.
 Det utarbetas regelbundna rapporter i enlighet med beslutet. Kommissionen avlägger en årlig rapport till Europaparlamentet och rådet om hur EIB genomför mandatet.
 Rapportering om resultat kommer, där så är möjligt, att baseras på en sammanföring av indikatorer över hela låneportföljen, eller över en given sektor. När det gäller resultatmätningsramen kommer indikatorerna att mätas över hela projektcykeln, både genom utvärderingar och löpande övervakning till dess att projektet fullt ut har genomförts. Indikatorerna ska mätas så snart som de första utvecklingsresultaten är tillgängliga – normalt upp till tre år efter det att projektet har avslutats. De kommer att i möjligaste mån även användas för slutrapporten.
 EIB förser vidare kommissionen med statistiska, finansiella och räkenskapsmässiga uppgifter om var och en av EIB:s finansieringstransaktioner som täcks av EU-garantin, för att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter och i vissa fall för att tillgodose krav från Europeiska revisionsrätten. EIB lägger också fram ett revisionsintyg om det utestående beloppet av de finansieringstransaktioner som täcks av garantin.
 •
 Ingående redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget
 På grundval av kommissionens bedömning av resultatet av halvtidsöversynen och det politiska sammanhanget, inbegripet EIB:s motståndskraftsförslag, kan de viktigaste inslagen i ändringen av beslutet sammanfattas enligt följande:
 -
 På grund av oväntade geopolitiska händelser som fordrar att EU snabbt sätter in ett omfattande ekonomiskt stöd genom det externa mandatet har volymen på EIB:s finansieringstransaktioner efter ett och ett halvt år av genomförande av mandatet satt stor press på vissa av de regionala taken, vilket i vissa regioner lämnar ett begränsat handlingsutrymme (Asien, Sydafrika, Centralasien, Östeuropa, södra Kaukasien). Denna situation skulle kunna begränsa EIB:s framtida transaktioner och därmed dess kapacitet att inom ramen för mandatet reagera på potentiella framtida utmaningar eller EU-prioriteringar under de kommande åren. Det föreslås därför att ett fakultativt ytterligare belopp på 3 miljarder euro aktiveras och att taken i den regionala fördelning som anges i bilaga I till beslutet ändras.
 •
 Ett nytt övergripande mål för mandatet läggs till, med syftet att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration.
 •
 Det fakultativa ytterligare beloppet på 3 miljarder euro kommer att inkludera 1,4 miljarder euro som avser EIB:s motståndskraftsinitiativ (modul 2), för transaktioner som inbegriper offentliga motparter. Beloppet på 1,4 miljarder euro ska fördelas mellan regionerna i föranslutningsländerna och Medelhavsländerna.
 •
 Höjning av det totala taket med 2,3 miljarder euro för EIB:s finansieringstransaktioner riktade till den privata sektorn (modul 3) för projekt till stöd för flyktingar och/eller värdsamhällen. Det beloppet kommer att fördelas mellan regionerna i föranslutningsländerna och Medelhavsländerna, baserat på EIB:s prognoser. I detta sammanhang, och för det nämnda beloppet, utvidgas EU-garantins täckning för de transaktionerna till att omfatta alla belopp som förfallit till betalning till EIB och som banken inte erhållit ("totalgaranti"), snarare än enbart täcka politisk risk såsom nu är fallet enligt beslutet. EU:s totalgaranti för detta nya mandat kommer att prissättas, varvid inkomsterna kommer att tillföras garantifonden för åtgärder avseende tredjeland. Det maximala taket för EIB:s finansieringstransaktioner enligt EU-garantin bör därför ökas till 32,3 miljarder euro.
 •
 Vad gäller EIB:s resultatmätningsram ska banken utveckla och tillämpa indikatorer för de projekt som ingår i en strategisk respons för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration. I sin årliga rapport till Europaparlamentet och rådet om EIB-finansieringstransaktioner kommer kommissionen att bedöma effekterna av bankens transaktioner för detta specifika ändamål.
 •
 Revidering av förteckningen över låneberättigade länder: höginkomstländer och länder med hög kreditvärdighet såsom Brunei, Island, Israel, Singapore, Chile och Sydkorea bör strykas från förteckningen över låneberättigade länder, liksom Kinas särskilda administrativa regioner (SAR) Hongkong och Macao. Vidare läggs Iran till förteckningen över potentiellt berättigade regioner och länder (bilaga II till beslutet).
 -
 En hänvisning till Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring införs. EIB:s lånetransaktionsvolym för begränsning av och anpassning till klimatförändringar bör bidra till att öka andelen EIB-lån till stöd för klimatrelaterade investeringar i utvecklingsländer från 25 % till 35 % senast 2020. Under den period som omfattas av beslutet, för att avspegla mandatets nya prioriteringar, bör de klimatrelaterade transaktionerna även fortsättningsvis utgöra minst 25 % av den totala volymen av EIB:s finansieringstransaktioner. Samtidigt bör EIB sträva efter att upprätthålla den goda resultatnivå som uppnåtts hittills. Slutligen föreslås det att banken stärker klimatanpassningsdelen inom sin verksamhet på klimatområdet.
 -
 Taket för omfördelning mellan regioner ökas från 10 % till 20 % i samband med akut- och krissituationer som skulle kunna uppstå under den period mandatet gäller och som betraktas som högt prioriterade i EU:s utrikespolitik. Omfördelningen gäller inte för de 2,3 miljarder euro som rör mandatet för den privata sektorn eller för de 1,4 miljarder euro som rör projekt inom den offentliga sektorn för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration.
 •
 EIB:s stöd till små och medelstora företag med ursprung inom EU måste förbättras (internationalisering av EU-företag).
 •
 Slutligen understryks vikten av EIB-mandatets direkta bidrag till vissa av målen för hållbar utveckling.
 2016/0275 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 209 och 212,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 1)Det internationella samfundet står inför en flyktingkris av en aldrig tidigare skådad omfattning, som kräver solidaritet och effektiv mobilisering av ekonomiska resurser, samtidigt som krisen understryker behovet av att bemöta utmaningarna på ett samordnat sätt. Alla aktörer måste samarbeta för att genomföra en hållbar medellång och långsiktig politik, och effektivt använda befintliga processer och program för att stödja initiativ som är inriktade på de bakomliggande orsakerna till migration.
 2)Det bör utvecklas ett nytt resultatinriktat partnerskap med tredjeländer, där alla unionens politikområden och instrument tas med i beräkningen. Som en del i det nya partnerskapet bör den externa investeringsplanen upprättas för att stödja investeringar i regioner utanför unionen och samtidigt bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling. Den bör också uppfylla målen i 2030-agendan för hållbar utveckling och målen för andra finansieringsinstrument för yttre åtgärder.
 3)Europeiska investeringsbankens förslag för att bidra till externa investeringsplanen (EIP) via EIB:s motståndskraftsinitiativ i länderna i det södra grannskapet och i västra Balkan (nedan kallat EIB:s motståndskraftsinitiativ) godkändes av Europeiska rådet den 28 juni 2016.
 4)En viktig del i EIB:s motståndskraftsinitiativ är utvidgningenav EIB:s externa utlåningsmandat, både i kvantitativa och kvalitativa termer. Detta bör göra det möjligt för EIB att snabbt bidra till den externa investeringsplanens mål, särskilt genom att tillhandahålla ytterligare finansiering till mottagare i den privata sektorn.
 5)Komplementariteten mellan EIB:s motståndskraftsinitiativ och övriga delar av den europeiska investeringsplanen ska säkerställas genom strategistyrelsen för den europeiska fonden för hållbar utveckling, där EIB har en ordinarie styrelseplats.
 6)Vidare bör EIB, i linje med Europeiska rådets slutsatser, först utveckla den komponent inom ramen för bankens motståndskraftsinitiativ som riktar sig till den privata sektorn, och – såsom ett första investeringsfönster – presentera denna inför den operativa styrelsen för utlåning till grannskapsländerna under EIP.
 7)En budgetgaranti för finansieringstransaktioner som utförs utanför unionen beviljades EIB genom Europaparlamentets och rådets beslut 466/2014/EU
 3
 .
 8)I enlighet med artikel 19 i beslut 466/2014/EU har kommissionen i samarbete med EIB tagit fram en halvtidsrapport som utvärderar tillämpningen av ovan nämnda beslut på grundval av en oberoende extern utvärdering.
 9)För att göra det möjligt att under det externa utlåningsmandatet möta potentiella kommande utmaningar och unionsprioriteringar, liksom för att bidra till en strategisk respons för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration, bör det maximala taket för EIB:s finansieringstransaktioner inom ramen för EU-garantin höjas till 32 300 000 000 euro genom frigörande av det fakultativa ytterligare beloppet på 3 000 000 000 euro. Inom ramen för det allmänna mandatet, bör ett belopp på 1 400 000 000 euro öronmärkas för projekt inom den offentliga sektorn som riktas till flyktingar och värdsamhällen i krisdrabbade områden.
 10)Inom ramen för det nya mandatet för utlåning till den privata sektorn bör ett högsta belopp på 2 300 000 000 euro avsättas till projekt som syftar till att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration omfattas av unionens totalgaranti inom det höjda maximala taket.
 11)Att ta itu med migrationens bakomliggande orsaker bör läggas till som ett nytt mål för mandatet.
 12)Komplementaritet och samordning med unionens initiativ för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migrationen bör säkerställas, bland annat med unionens stöd för hållbar återanpassning av återvändande migranter i ursprungsländerna.
 13)I linje med Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring
 4
 bör EIB sträva efter att upprätthålla den nuvarande höga nivån av klimatrelaterad finansiering inom ramen för det externa utlåningsmandatet, och bidra till att öka mandatets klimatrelaterade investeringar i utvecklingsländer från 25 % till 35 % senast 2020.
 14)Risken för unionens budget i samband med EIB:s finansieringstransaktioner enligt mandatet för utlåning till den privata sektorn bör prissättas, och de inkomster som prissättningen av risk genererar bör betalas in till garantifonden för åtgärder avseende tredjeland, för att täcka den kommersiella risken och undvika snedvridningar på marknaden.
 15)EIB bör inom sin resultatmätningsram utarbeta och tillämpa en rad indikatorer för projekt inom den offentliga sektorn och inom den privata sektorn som riktas till flyktingar och värdsamhällen. En bedömning av EIB-finansieringstransaktionernas bidrag när det gäller att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration bör därför inkluderas i kommissionens årliga rapport till Europaparlamentet och rådet om EIB:s finansieringstransaktioner.
 16)Endast vid behov att ta itu med akut- och krissituationer som skulle kunna uppstå under mandatets fortsatta löptid och som erkänns som unionens utrikespolitiska prioriteringar bör EIB:s tak för omfördelning mellan regioner under mandatets löptid få höjas från 10 % till 20 %. Belopp inom mandatet för utlåning till den privata sektorn på 2 300 000 000 euro eller inom det särskilda taket på 1 400 000 000 euro för projekt inom den offentliga sektorn får inte omfördelas, eftersom syftet med dessa resurser är att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration.
 17)Förteckningen över berättigade regioner och länder och potentiellt berättigade regioner och länder bör ändras för att utesluta höginkomstländer med hög kreditvärdighet (Brunei, Island, Israel, Singapore och Sydkorea). Dessutom läggs Iran till förteckningen över potentiellt berättigade regioner och länder.
 18)Beslut nr 466/2014/EU bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Beslut nr 466/2014/EU ska ändras på följande sätt:
 1)
 Artikel 2 ska ersättas med följande:
 "Artikel 2
 Tak för EIB:s finansieringstransaktioner inom ramen för EU-garantin
 1.
 Det samlade taket för EIB:s finansieringstransaktioner inom ramen för EU-garantin under perioden 2014–2020 får inte överstiga 32 300 000 000 euro. Belopp som först avsatts för finansieringstransaktioner men som sedan ställs in ska inte räknas mot taket.
 Det samlade taket ska indelas i
 a) ett totalbelopp på högst 30 000 000 000 euro under ett allmänt mandat, varav ett särskilt belopp på högst 1 400 000 000 euro är öronmärkt för projekt inom den offentliga sektorn som riktas till flyktingar och värdsamhällen,
 b) ett belopp på högst 2 300 000 000 euro under ett mandat för utlåning till den privata sektorn, för projekt som angriper de bakomliggande orsakerna till migration.
 2.
 De högsta belopp under det allmänna mandatet och mandatet för utlåning till den privata sektorn som det hänvisas till i punkt 1 ska delas upp i regionala tak och deltak, på det sätt som anges i bilaga I. Inom de regionala taken ska EIB successivt säkerställa en balanserad fördelning mellan länderna inom de regioner som omfattas av EU-garantin.
 2)
 Artikel 3 ska ändras på följande sätt:
 a) I punkt 1 ska följande led d läggas till:
 "d)
 En strategisk respons som syftar till att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration.”
 b)
 I punkt 5 ska första stycket ersättas med följande:
 ”För att säkerställa att investeringar i den privata sektorn har en så stor utvecklingseffekt som möjligt ska EIB sträva efter att stärka den lokala privata sektorn i mottagarländerna genom stöd till lokala investeringar i enlighet med punkt 1 a. EIB:s finansieringstransaktioner som stöder de allmänna mål som fastställs i punkt 1 ska också syfta till att öka bankens stöd till investeringsprojekt som drivs av små och medelstora företag inom unionen. För att effektivt övervaka användningen av medel till förmån för berörda små och medelstora företag ska EIB fastställa och upprätthålla lämpliga avtalsbestämmelser om införande av standardiserade rapporteringskrav för både de finansiella intermediärerna och betalningsmottagarna".
 c)
 Punkterna 7 och 8 ska ersättas med följande:
 "7.
 EIB:s finansieringstransaktioner till stöd för de allmänna målen i punkt 1 c ska stödja investeringsprojekt inom begränsning av och anpassning till klimatförändring som bidrar till det övergripande målet i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring och i Parisavtalet som antogs inom ramen för den konventionen, särskilt genom att undvika och minska växthusgasutsläpp genom insatser inom områdena förnybar energi, energieffektivitet och hållbar transport, eller genom att öka motståndskraften mot de negativa effekter klimatförändringarna har på sårbara länder, sektorer och samhällen.
 Kriterierna för stödberättigande för projekt som rör klimatåtgärder fastställs i EIB:s klimatförändringsstrategi
 5
 , som uppdaterades 2015. På grundval av de metoder för bedömning av projekts växthusgasutsläpp och utsläppsvariationer som utarbetats av EIB, ska en analys av koldioxidavtrycken inkluderas i miljökonsekvensbedömningen för att fastställa om projektförslagen optimerar förbättringar i energieffektivitet.
 Under den period som omfattas av detta beslut bör EIB sträva efter att upprätthålla den nuvarande höga nivån av klimatrelevanta transaktioner, samtidigt som den lägsta volymen av dessa transaktioner ska motsvara minst 25 % av EIB:s totala finansieringstransaktioner.
 EIB ska stärka anpassningskomponenten i sina bidrag till klimatförändringsprojekt.
 8.
 EIB:s finansieringstransaktioner som stöder de allmänna mål som fastställs i punkt 1 d ska stödja investeringsprojekt som angriper de bakomliggande orsakerna till migration och bidrar till långsiktig ekonomisk motståndskraft samt säkerställer hållbar utveckling i mottagarländer. EIB:s finansieringstransaktioner ska i synnerhet möta de ökade behoven av infrastruktur och anknutna tjänster för att hantera migranttillströmningen och öka sysselsättningsmöjligheterna i värdsamhällena och för flyktinggrupperna i syfte att främja ekonomisk integration och att göra det möjligt för flyktingar att bli självförsörjande.
 Dessa finansieringstransaktioner ska ta formen av
 a) stöd till den privata sektorn på områdena för små- och medelstora företag, företagsfinansiering och mikrofinansiering.
 b) stöd till den offentliga sektorn, inklusive kommuner och offentliga organ, i fråga om infrastruktur och tjänster för att hantera väsentligt ökade behov.”
 3)
 I artikel 8.1 ska följande läggas till som andra stycke:
 ”En samlad garanti ska också gälla EIB:s finansieringstransaktioner enligt mandatet för utlåning till den privata sektorn som det hänvisas till i artikel 2.1 b.”
 4)
 Följande ska läggas till som tredje stycke i artikel 10:
 ”Den risk som unionens budget utsätts för unionens budget i samband med EIB:s finansieringstransaktioner enligt det mandat för utlåning till den privata sektorn som avses i artikel 2.1 b ska prissättas, och de inkomster som därigenom genereras ska betalas in till garantifonden för åtgärder avseende tredjeland.”
 5)
 Artikel 11.1 ska ändras på följande sätt:
 a)
 I led b ska följande mening läggas till:
 b)
 EIB ska utveckla indikatorer för projekt som bidrar till en strategisk respons för att ta itu med grundorsakerna till migration.”
 b)
 Följande ska läggas till som led j:
 "j)
 en utvärdering av hur EIB:s finansieringstransaktioner bidragit till en strategisk respons för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration.”
 6)
 Artikel 20 ska ersättas med följande:
 Kommissionen ska senast den 31 december 2021 lägga fram en slutrapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta beslut."
 7)
 Bilagorna I, II, III och IV ska ersättas med texten i bilagorna I, II och III till detta beslut.
 Artikel 2
 Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar
 På rådets vägnar
 Ordförande
 Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1
 GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1
 Förslagets eller initiativets beteckning
 1.2
 Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 1.3
 Typ av förslag eller initiativ
 1.4
 Mål
 1.5
 Motivering till förslaget eller initiativet
 1.6
 Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 1.7
 Planerad metod för genomförandet
 2.
 FÖRVALTNING
 2.1
 Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 2.2
 Administrations- och kontrollsystem
 2.3
 Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 3
 BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1
 Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 3.2
 Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1
 Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 3.2.2
 Beräknad inverkan på driftsanslagen
 3.2.3
 Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 3.3
 Beräknad inverkan på inkomsterna
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1Förslagets eller initiativets beteckning
 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 466/2014/EU av den 16 april 2014 beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU
 1.2Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 6
 Avdelning 01 – Ekonomi och finans
 Verksamhet i den verksamhetsbaserade budgeteringen: Internationella ekonomiska och finansiella frågor
 1.3Typ av förslag eller initiativ
 ◻Ny åtgärd
 ◻Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd
 7
 X Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden
 ◻Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny
 1.4Mål
 1.4.1Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
 Det allmänna målet för EIB:s aktivitet utanför unionen i enlighet med det externa mandatet är att stödja unionens yttre politik genom att finansiera relevanta investeringsprojekt i partnerländer genom en kombination av EU:s budgetgaranti och EIB:s egna medel.
 EIB bör genom sina finansieringstransaktioner utanför unionen med stöd av EU-garantin främja en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling av unionens partnerländer, samt främja dessa länders partnerskap med unionen.
 De allmänna mål som EIB:s finansieringstransaktioner ska främja under mandatet är följande:
 a) Utveckling av den lokala privata sektorn, i synnerhet stöd till små och medelstora företag.
 b) Utveckling av social, miljörelaterad och ekonomisk infrastruktur.
 c) Begränsning av och anpassning till klimatförändringarna.
 d) En strategi för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration.
 1.4.2Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs
 Specifikt mål nr 2 inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen: "Att förbättra EU:s profil, externa representation och kontakter med EIB och EBRD och andra internationella finansinstitut och berörda ekonomiska forum i syfte att stärka konvergensen mellan deras strategier och verksamheter och EU:s yttre prioriteringar".
 Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 Rubrik 01.03 – Internationella ekonomiska och finansiella frågor
 1.4.3Verkan eller resultat som förväntas
 I samband med utarbetandet av förslaget beslut 466/2014/EU genomförde kommissionen en konsekvensbedömning som åtföljde kommissionens förslag.
 Eftersom det här förslaget till ändring av beslut 466/2014/EU endast syftar till att utvidga EU-garantin och höja utgiftstak bör det undantas från kravet på en ny konsekvensbedömning.
 1.4.4Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan
 Sedan 2012 har EIB utvecklat ett ramverk som mäter resultaten och konsekvenserna av bankens verksamhet, genom löpande övervakning med utgångspunkt från en uppsättning indikatorer. EIB:s resultatmätningsram (REsults Measurement framework – REM)
 8
 förbättrar förutsättningarna för en god förhandsbedömning av projektresultat, och underlättar också för EIB att rapportera om faktiska resultat. Resultatmätningsramen har således som övergripande syfte att visa vilka konkreta resultat EIB:s utlåning leder till, samt vilka möjligheter och effekter dessa resultat i sin tur ger upphov till på sikt, i linje med bankens mandat.
 Därutöver bevakas framstegen i riktning mot specifika och operativa mål med hjälp av kärnindikatorer för rapportering av resultat (se avsnittet "Bestämmelser om uppföljning och rapportering" nedan).
 [När det gäller finansiering av projekt för att främja åtgärder på klimatområdet:
 I EIB:s normer för klimatinvesteringar anges mål för det mervärde som EIB-medlen ska tillföra, och det anges också att EIB:s finansieringspolicy som helhet ska vara förenlig med EU:s klimatpolitik. Mer specifikt EIB har åtagit sig följande:
 •
 Att göra sin låneportfölj klimatvänligare genom att främja projekt för begränsning av klimatförändringar inom olika sektorer och främja energieffektiva lösningar i de finansierade projekten.
 •
 Att införliva klimatrisker i projektcykeln, och främja projekt som syftar till anpassning till klimatförändringar eller projekt som har sådana komponenter, med det övergripande målet att bidra till långsiktig hållbarhet.
 •
 Att utvärdera och rapportera om koldioxidavtrycket av de EIB-finansierade projekten. Detta kommer att ske som en del av EIB:s årsrapport, i avsnittet om ökningar respektive reduceringar av koldioxidutsläpp.
 •
 Att integrera de centrala resultatindikatorer som infördes i samband med 2009 års klimatpolitiska åtgärdspaket i EIB:s övergripande verksamhetsplan, med ett årligt utlåningsmål på minst 25 %. Detta procentuella mål mäts enligt ett antal konsekvent tillämpade definitioner för klimatåtgärdsprojekt.
 •
 Att väga in finansiella och ekonomiska kostnader och värden för kolväten i beslutsprocesserna.
 •
 Att öka öppenhet och ansvarsskyldighet, intressebevakning, samarbete med andra institutioner, inklusive multilaterala och bilaterala finansinstitut (”ömsesidigt förtroende”), icke-statliga organisationer, Europeiska kommissionen och den akademiska världen i klimatrelaterade frågor.
 1.5Motivering till förslaget eller initiativet
 1.5.1Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
 I artikel 19 i beslut 466/2014/EU anges följande: Senast den 31 december 2016 ska kommissionen i samarbete med EIB förse Europaparlamentet och rådet med en halvtidsrapport som utvärderar tillämpningen av detta beslut under de första åren och som där så är lämpligt ska åtföljas av ett förslag till ändring av beslutet. Halvtidsrapporten ska baseras på en oberoende extern utvärdering och bidrag från EIB.
 Rapporten ska särskilt innehålla
 a)
 en bedömning av tillämpningen av fördelningspolitiken,
 b)
 en bedömning av EIB:s rapportering och vid behov rekommendationer om hur den kan förbättras,
 c)
 en bedömning av REM, inbegripet resultatindikatorer och -kriterier, och deras bidrag till uppnåendet av målen för detta beslut,
 d)
 en detaljerad redogörelse för de kriterier som beaktas för rekommendationen om ett eventuellt ianspråktagande av hela eller delar av det fakultativa ytterligare beloppet."
 I detta syfte genomfördes en oberoende utvärdering av en extern konsult, vilken också inbegrep ett bidrag från EIB. Kommissionens egen rapport redovisar dess bedömning av resultaten av den externa utvärderingen, och sammanfattar slutsatserna.
 1.5.2Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå:
 EIB:s finansieringstransaktioner utanför EU utgör ett mycket synligt och effektivt verktyg till stöd för EU:s externa åtgärder. De främsta fördelarna med EIB:s transaktioner till förmån för tredjeländer är, förutom den rent finansiella aspekten, bland annat förmedling av sakkunskap till projektansvariga, och att EU:s miljö- och upphandlingsnormer och sociala normer tillämpas på de projekt som finansieras av EIB. Utöver dessa fördelar får slutmottagarna full tillgång till de finansiella fördelar som följer av EU-garantin, och till EIB:s attraktiva finansieringsvillkor i form av konkurrenskraftiga räntor.
 Ett utlåningsmandat som omfattas av EU-garantin ger EIB den politiska och ekonomiska uppbackning som krävs för utlåning till länder och investeringsprojekt som normalt inte skulle uppfylla EIB:s standardriktlinjer och -kriterier på grund av för hög risknivå.
 1.5.3Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder
 Erfarenheter från liknande försök eller åtgärder beaktades redan inom ramen för den konsekvensbedömning som lades fram i samband med förslaget till beslut 466/2014/EU.
 Enligt det beslutet ska kommissionen också årligen rapportera om EIB:s externa verksamhet med EU:s budgetgaranti, och kommissionen rapporterar också varje år till Europaparlamentet och rådet om EIB:s externa verksamhet. Den senaste rapporten som lades fram gäller kalenderåret 2015,
 9
 och omfattar följande delar:
 •
 En bedömning av EIB:s finansieringstransaktioner på projekt-, sektors- och landsnivå samt på regional nivå.
 •
 En utvärdering av mervärdet, det uppskattade resultatet samt utvecklingseffekten av EIB:s finansieringstransaktioner, grundat på uppgifter i EIB:s årsrapport om resultatmätningsramen.
 •
 En bedömning av i vilken grad EIB-finansieringen har bidragit till målen för unionens yttre politik och strategiska mål,
 •
 En värdering av de finansiella förmånerna för mottagarna av EIB:s finansieringstransaktioner.
 •
 En utvärdering av kvaliteten på EIB:s finansieringstransaktioner.
 •
 En detaljerad redovisning av de faktiska anspråken på EU-garantin.
 •
 Uppgifter om de finansieringsvolymer som avdelats för områdena klimatförändringar och biologisk mångfald.
 •
 En beskrivning av samarbetet med kommissionen och med andra europeiska och internationella finansinstitut, inklusive samfinansiering.
 •
 En uppföljning av samförståndsavtalet mellan EIB och Europeiska ombudsmannen.
 1.5.4Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter
 EIB:s finansieringstransaktioner kommer att komplettera den verksamhet som bedrivs inom ramen för de externa biståndsinstrumenten. För att ytterligare öka stödet till EU:s utrikespolitik i varje enskild region har kopplingen mellan EIB:s prioriteringar och EU:s politik stärkts. Detta har uppnåtts genom de regionala tekniska operativa riktlinjer som införts och uppdaterats som en följd av beslut 466/2014/EU. Kommissionen uppdaterade dessa riktlinjer i maj 2015, i samarbete med utrikestjänsten och EIB.
 Riktlinjerna har till syfte att skapa solidare ramar för dialog och samarbete mellan EIB och kommissionen. EIB:s finansieringstransaktioner kan med fördel kombineras med EU:s budgetmedel i form av samfinansierade bidrag och riskkapital i kombination med tekniskt bistånd till projektplanering samt effektiv tillämpning och i förekommande fall förbättring av regelverket.
 1.6Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 X Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid
 X Förslaget/initiativet i kraft från 1.1.2014–31.1.2020
 EIB:s finansieringstransaktioner kan undertecknas av EIB från 2014 till 2020.
 X
 Det påverkar resursanvändningen från 2014 och för en obestämd period framåt.
 1.7Planerad metod för genomförandet
 10
 X Direkt förvaltning som sköts av kommissionen
 Anmärkningar
 Enligt de gällande bestämmelserna ska EIB finansiera investeringsprojekt enligt sina egna regler och förfaranden. EIB och kommissionen ska ändra garantiavtalet och återvinningsavtalet om närmare bestämmelser och förfaranden.
 2.FÖRVALTNING
 2.1Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 EIB:s finansieringstransaktioner med EU-garanti förvaltas av EIB i enlighet med bankens egna regler och förfaranden, inklusive lämpliga revisions-, kontroll- och övervakningsåtgärder.
 Dessutom godkänner EIB:s styrelse, där kommissionen företräds av en ledamot och en suppleant, varje finansieringstransaktion som genomförs av EIB och övervakar att EIB förvaltas i enlighet med sin stadga och med de allmänna riktlinjer som fastställs av bankens råd.
 I trepartsavtalet mellan kommissionen, revisionsrätten och EIB från oktober 2003 anges närmare regler för hur revisionsrätten ska genomföra sina revisioner av EIB:s finansieringstransaktioner som omfattas av EU-garantin.
 Regelbundna rapporter sammanställs i enlighet med beslut nr 466/2014/EU. Kommissionen avlägger en årlig rapport till Europaparlamentet och rådet om hur EIB genomför mandatet. Resultatrapporteringen bygger på en väl avvägd sammansättning av indikatorer som, beroende på vad som är lämpligast, återspeglar antingen hela portföljen eller en viss sektor (EIB:s resultatmätningsram). Detta bidrar till att utifrån konkreta resultat välja ut livskraftiga projekt som överensstämmer med EU:s prioriteringar och som tillförs ett mervärde genom EIB:s deltagande. På utvärderingsstadiet fastställs resultatindikatorer med basnivåer och målsättningar för att bedöma transaktionens förväntade ekonomiska, sociala och miljömässiga resultat. Under hela projektets livstid genomförs regelbundna kontroller av att dessa specificerade resultatindikatorer uppfylls, och resultatetrapporteringen utgår från två nyckeltidpunkter, vilka varierar beroende på finansieringsform: för direkta åtgärder, när projektet har avslutats samt tre år efter det att det avslutats (”efter avslutandet”), i slutet av investeringsperioden samt i slutet av berörda private equity-fonders livscykel, respektive i slutet av tilldelningsperioden när det gäller utlåning via intermediärer. Dessa indikatorer omfattar följande: i) lånebelopp som undertecknats per region ii) belopp som betalats ut per region, iii) framsteg i riktning mot en rimlig fördelning av verksamhet mellan länder, iv) verksamhetens fördelning mellan olika mål, v) volymen av utlåning som avser arbete mot klimatförändring mätt mot uppsatta finansieringsmål och inverkan i fråga om absoluta och relativa koldioxidutsläpp, vi) antal projekt som bedömts med avseende på klimatrisker, vii) antal insatser där det även förekommer en delfinansiering via EU-bidrag, och totalbelopp för dessa, och viii) antal insatser som delfinansierats av internationella finansinstitut samt belopp för dessa.
 EIB förser vidare kommissionen med statistiska, finansiella och räkenskapsmässiga uppgifter om var och en av EIB:s finansieringstransaktioner som täcks av EU-garantin, för att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter och i vissa fall för att tillgodose krav från Europeiska revisionsrätten. EIB lägger också fram ett revisionsintyg om det utestående beloppet av de finansieringstransaktioner som täcks av garantin.
 Kommissionens ska senast den 31 december 2021 lägga fram en slutrapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta beslut.
 2.2Administrations- och kontrollsystem
 2.2.1Risker som identifierats:
 Den risk som belastar EU-budgeten sammanhänger med den budgetgaranti som unionen ger till EIB för dess verksamhet i tredje länder. Garantin ger ett heltäckande skydd för alla betalningar som inte har tagits emot av EIB vid dess utlåning till stater och dess underenheter, och ett skydd mot enbart politiska risker i fråga om annan utlåning där risken delas mellan unionen och EIB.
 Enligt förslaget bör det samlade taket för EIB:s finansieringstransaktioner inom ramen för EU-garantin höjas, genom att det fakultativa belopp på 3 miljarder euro som beslutet ger utrymme för aktiveras. I kommissionens ändringsbeslut föreslås också en höjning av det totala taket med 2,3 miljarder euro för EIB:s finansieringstransaktioner till den privata sektorn för projekt till stöd för flyktingar och/eller värdsamhällen. Detta mandat kommer att underbyggas genom en samlad garanti, inte bara en garant för politisk risk. Den samlade garantin kommer att täcka EIB:s finansieringstransaktioner till den privata sektorn, som en del av en bredare strategi för att komma till rätta med de bakomliggande orsakerna till migrationen.
 Det samlade taket kommer därför att höjas från 27 miljarder euro till 32,3 miljarder euro för perioden 2014–2020.
 EU-garantin är i alla händelser begränsad till högst 65 % av de samlade utbetalda lånen och ställda garantierna, minus återbetalda belopp, plus alla därtill knutna belopp.
 Den budgetpost (försedd med ett symboliskt anslag, ”p.m.”) som motsvarar budgetgarantin för EIB:s lån till tredjeländer kan utnyttjas endast om det skulle göras anspråk på garantin som går utöver vad som fullt ut kan täckas av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland. Även om en sådan direkt belastning av budgeten – dvs. utöver garantifondens tillgångar – bedöms vara högst osannolik anges det ändå i anmärkningarna till ovan nämnda budgetpost vilka finansieringsbehov som skulle kunna uppkomma om EIB skulle kräva täckning av belopp som förfallit till betalning och som omfattas av EU-garantin.
 Under 2015 och första halvåret 2016 utnyttjades garantifonden för att täcka inställda återbetalningar av lån i Syrien. I årsrapporterna från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om garantier som täcks av den allmänna budgeten redovisas de specifika länderriskerna, samt hur risken för uteblivna återbetalningar utvecklas över tiden. Rapporten ger information om de kvantitativa aspekterna på den risk som belastar EU-budgeten. Riskkvaliteten beror emellertid på typen av åtgärd och låntagarnas ställning. Riskbedömningen i denna rapport baseras på uppgifter om ekonomisk och finansiell situation, kreditvärdighetsbetyg och andra tillgängliga uppgifter om de länder vars upplåning omfattas av garantin.
 2.2.2Uppgifter om det interna kontrollsystemet
 Kommissionen ska ansvara för förvaltningen av EU-garantin. Besluten om de finansieringstransaktioner från EIB:s sida som omfattas av det föreslagna beslutet kommer att grundas på EIB:s standardprocedurregler och sund bankpraxis. EIB och kommissionen ingår ett avtal om de närmare bestämmelserna och förfarandena för genomförandet av förslaget till beslut. Se även avsnittet ”Bestämmelser om uppföljning och rapportering”.
 2.2.3Beräknade kostnader för och fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel
 Ej tillämpligt
 2.3Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 EIB har huvudansvaret för antagandet av bestämmelser om bedrägeribekämpning, särskilt genom att tillämpa EIB:s politik om att förebygga och avskräcka korruption, bedrägeri, otillåten samverkan, tvång, penningtvätt och terrorismfinansiering i Europeiska investeringsbankens verksamhet, antagen i april 2008. EIB har antagit en specifik policy gentemot svagt reglerade jurisdiktioner med bristande öppenhet och samarbetsvilja.
 Banken har i det avseendet åtagit sig att upprätthålla en strikt policy för att bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och skadlig skattepraxis i all sin verksamhet, även vid utlåning genom finansiella intermediärer. Den följer också kontinuerligt utvecklingen av de internationella standarderna, för att behålla sin ledande roll bland internationella finansinstitut när det gäller att bekämpa skadlig skattepraxis och se till att dess policy gentemot svagt reglerade jurisdiktioner med bristande öppenhet och samarbetsvilja är väl uppdaterad.
 EIB-gruppens ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, som uppdaterades 2014 och finns offentligt tillgänglig på bankens webbplats, innehåller huvudprinciperna för denna aspekt av EIB-gruppens verksamhet liksom angränsande integritetsfrågor. Dess syfte är att förhindra att företagsgruppen som sådan, dess ledande organ, personal eller motparter ska kunna kopplas till eller utnyttjas för penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan brottslig verksamhet.
 3BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i den fleråriga budgetramen i nummerföljd
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Budgetrubrik
 Typ avanslag
 Bidrag
 Nummer [...][Beteckning..........................................................]
 Diff./Icke-diff.
 11
 från Efta-länder
 12
 från kandidat-länder
 13
 från tredje-länder
 enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen
 4
 01.0305 Europeiska unionens garanti för Europeiska investeringsbankens lån och lånegarantier för verksamhet i tredjeland
 01.0306 Inbetalning till garantifonden
 Fond
 Diff./Icke-diff.
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 3.2Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Rubrik i den fleråriga
 budgetramen
 Nummer
 Rubrik 4
 GD: Ekonomi och finans (Ecfin)
 År
 2014
 14
 År 2015
 År 2016
 År 2017
 År
 2018-2020
 TOTALT
 •Driftsanslag
 Budgetrubrik (nr) 01 0305
 Åtaganden
 (1)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Betalningar
 (2)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Budgetrubrik (nr) 01 0306
 Ytterligare åtaganden
 (1a)
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Ytterligare betalningar
 (2a)
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 15
 Budgetrubrik (nr)
 (3)
 TOTALA anslag
 för GD <.......>
 Åtaganden
 = 1+1a +3
 -
 -
 -
 -
 Betalningar
 = 2+2a
 +3
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 •TOTALA driftsanslag
 Åtaganden
 (4)
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Betalningar
 (5)
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 •TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 (6)
 TOTALA anslag
 under RUBRIK 4
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 = 4+ 6
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Betalningar
 = 5+ 6
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Rubrik i den fleråriga
 budgetramen
 5
 ”Administrativa utgifter”: initiativet ger inte upphov till några ytterligare administrativa utgifter
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Årn
 Årn+1
 Årn+2
 Årn+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 GD: <.......>
 •Personalresurser
 •Övriga administrativa utgifter
 GD <.......> TOTALT
 Anslag
 TOTALA anslag
 under RUBRIK 5
 i den fleråriga budgetramen
 (summa åtaganden = summa betalningar)
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År 2014
 År 2015
 År 2016
 År 2017
 År
 2018–2020
 TOTALT
 TOTALA anslag
 för RUBRIKERNA 1–5
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Betalningar
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 3.2.2Beräknad inverkan på driftsanslagen
 X
 Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Mål- och resultatbeteckning
 ⇩
 År2014
 År2015
 År2016
 År2017
 År
 2018–2020
 TOTALT
 RESULTAT
 Typ
 16
 Genomsnittliga kostnader
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Totalt antal
 Total kostnad
 SPECIFIKT MÅL nr 2
 Att stärka EU:s profil och externa representation och vidareutveckla dess kontakter med EIB och EBRD, andra internationella finansinstitut och berörda ekonomiska forum i syfte att stärka konvergensen mellan deras strategier och verksamheter och EU:s yttre prioriteringar.
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Delsumma för specifikt mål nr 2
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 TOTALA KOSTNADER
 -
 -
 -
 -
 + 4
 + 32
 + 79
 + 115
 Beräknad inverkan på driftsanslagen kan sammanfattas enligt följande:
 01 0305 - Europeiska unionens garanti för Europeiska investeringsbankens lån och lånegarantier för verksamhet i tredjeland
 Den budgetpost (”p.m.”) som motsvarar budgetgarantin för EIB:s lån till tredjeländer kommer att utnyttjas endast om anspråk faktiskt görs på garantin som inte fullt ut kan täckas av garantifonden.
 01.0306 – Inbetalningar till garantifonden
 Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland ska tillföras medel enligt bestämmelserna i förordningen om garantifonden (rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009). I överensstämmelse med förordningen ska avsättningarna för lånen beräknas utifrån det utestående beloppet i slutet av året. Det görs en beräkning av det belopp som ska betalas in i början av år ”n”, som skillnaden mellan målbeloppet (9 % av det utestående beloppet) och fondens nettotillgångar i slutet av år ”n-1”. Det belopp som ska betalas in för år ”n” tas upp i den preliminära budgeten för år ”n+1”, och betalas i praktiken in till garantifonden i sin helhet i början av år ”n+1”, från budgetpost 01 0306.
 Det bör uppmärksammas att garantifonden även täcker makroekonomiskt stöd och Euratomlån, vilka inte omfattas av det beslut som föreslås här. Budgetbehovet omfattar alltså befintliga undertecknade transaktioner samt eventuella nya transaktioner även inom dessa två områden. Det faktiska årliga behovet för inbetalningar till garantifonden under 2014–2020 kommer i slutändan att vara beroende av i vilken takt lån undertecknas, utbetalas och återbetalas inom alla de tre kategorierna, samt av hur garantifondens tillgångar utvecklas
 Av tabellen nedan framgår de åtgärder i tredjeland som täcks av garantifonden under perioden 2014–2026 (total volym av undertecknade respektive utbetalda lån).
 Prognos över utestående belopp (32,3 miljarder euro) under perioden 2014–2026, med uppgifter för EIB-lån, makroekonomiskta stöd samt Euratomlån
 Totala utestående belopp (EIB, makroekonomiskt stöd, Euratomlån)
 Slutet av 2014
 Slutet av 2015
 Slutet av 2016
 Slutet av 2017
 Slutet av 2018
 Slutet av 2019
 Slutet av 2020
 Slutet av 2021
 Slutet av 2022
 Slutet av 2023
 Slutet av 2024
 Slutet av 2025
 Slutet av 2026
 Utestående belopp
 26,353
 28,451
 30,744
 32,730
 35,198
 36,654
 37,713
 38,278
 37,981
 36,841
 34,568
 32,562
 30,320
 Att det årliga utestående beloppet enligt tabellen minskar från och med 2021 beror på att det ännu inte finns några prognoser för EIB:s utlåningsmandat under nästa period.
 3.2.3Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 X
 Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen
 De beräknade behoven av ytterligare budgetanslag redovisas ovan i avsnittet ”Beräknad inverkan på utgifterna" (115 miljoner euro under perioden 2018–2020), och kommer att täckas genom omfördelning inom rubrik 4 eller, om inga andra möjligheter återstår, genom utnyttjande av marginalen.
 3.3Beräknad inverkan på inkomsterna
 X
 Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt:
 ◻ ◻Påverkan på egna medel
 X
 Påverkan på ”diverse inkomster”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel:
 Belopp som förts in för det innevarande budgetåret
 Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna
 17
 Årn
 Årn+1
 Årn+2
 Årn+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Artikel .............
 Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.
 Om garantifondens tillgångar överstiger målbeloppet återförs det överskjutande beloppet till den allmänna budgeten.
 Metoden för att beräkna den potentiella inverkan på inkomsterna återges i avsnitt 3.2.2 ovan ("Beräknad inverkan på driftsanslagen), som en del av beskrivningen av garantifondens funktion.
 (1)
 KOM(2016) 385, 7.6.2016.
 (2)
 Utvärdering av garantifonden för externa åtgärder finns på http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm
 (3)
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför unionen (EUT L 135, 8.5.2014, s. 1).
 (4)
 Rådets beslut (EU) 2016/590 av den 11 april 2016 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (EUT L 103, 19.4.2016, s. 1).
 (5)
 ”EIB:s klimatstrategi – att mobilisera finansiering för övergången till en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi” som antogs av EIB den 22 september 2015.
 (6)
 Internt används ibland de engelska förkortningarna ABM för verksamhetsbaserad förvaltning och ABB för verksamhetsbaserad budgetering.
 (7)
 I den mening som avses i artikel 54.2 a och b i budgetförordningen.
 (8)
 http://www.eib.org/projects/cycle/monitoring/rem.htm
 (9)
 SWD(2016) xxx final, xx.xx.2010.
 (10)
 Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (11)
 Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 (12)
 Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 (13)
 Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.
 (14)
 Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (15)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (16)
 Resultaten är de produkter och tjänster som ska tillhandahållas (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts, osv.).
 (17)
 När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.
 ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 14.9.2016
 COM(2016) 583 final
 BILAGA
 Regionala tak
 till
 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut
 om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen
 REGIONALA TAK
 A. Föranslutningsländer: 9 679 000 000 euro, varav 9 239 000 000 euro inom ramen för det allmänna mandatet och 440 000 000 euro inom mandatet för utlåning till den privata sektorn.
 B. Grannskapsländer och partnerskapsländer: 18 374 000 000 euro, indelat på följande sätt:
 i) Medelhavsländer: 12 366 000 000 euro, varav 10 506 000 000 euro inom ramen för det allmänna mandatet och 1 860 000 000 euro inom mandatet för utlåning till den privata sektorn.
 ii) Östeuropa, södra Kaukasien och Ryssland: 6 008 000 000 euro.
 C. Asien och Latinamerika: 3 785 000 000 euro, indelat på följande sätt:
 i) Latinamerika: 2 543 000 000 euro.
 ii) Asien: 1 040 000 000 euro.
 iii) Centralasien 202 000 000 euro.
 D. Sydafrika: 462 000 000 euro.
 Inom ramen för det samlade, fasta taket får EIB:s styrande organ efter samråd med kommissionen besluta att mellan regionerna omfördela upp till 20 % av beloppen under deltaken inom varje region, och upp till 20 % av de regionala taken. Det belopp på 2 300 000 000 EUR som öronmärkts för mandatet för utlåning till den privata sektorn enligt A och B ovan ska inte ändras.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 14.9.2016
 COM(2016) 583 final
 BILAGA
 Potentiellt berättigade länder och regioner
 till
 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut
 om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen
 POTENTIELLT BERÄTTIGADE REGIONER OCH LÄNDER
 A. Föranslutningsländer
 1. Kandidatländer
 Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien, Turkiet
 2. Potentiella kandidatländer
 Bosnien och Hercegovina, Kosovo
 B. Grannskapsländer och partnerskapsländer
 1. Länder i Medelhavsområdet
 Algeriet, Egypten, Jordanien, Libanon, Libyen, Marocko, Palestina, Syrien, Tunisien
 2. Östeuropa, södra Kaukasien och Ryssland:
 Östeuropa: Vitryssland, Moldavien, Ukraina
 Södra Kaukasien: Armenien, Azerbajdzjan, Georgien
 Ryssland
 C. Asien och Latinamerika
 1. Latinamerika
 Argentina, Bolivia, Brasilien, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Kuba, Mexiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela
 2. Asien
 Afghanistan, Bangladesh, Bhutan, Filippinerna, Indien, Indonesien, Irak, Iran, Jemen, Kambodja, Kina, Laos, Malaysia, Maldiverna, Mongoliet, Myanmar/Burma, Nepal, Pakistan, Sri Lanka, Taiwan, Thailand, Vietnam
 3. Centralasien
 Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan
 D. Sydafrika
 Sydafrika
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 14.9.2016
 COM(2016) 583 final
 BILAGA
 Berättigade regioner och länder
 till
 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut
 om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen
 BERÄTTIGADE REGIONER OCH LÄNDER
 A. Föranslutningsländer
 1. Kandidatländer
 Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien, Turkiet
 2. Potentiella kandidatländer
 Bosnien och Hercegovina, Kosovo
 B. Grannskapsländer och partnerskapsländer
 1. Länder i Medelhavsområdet
 Algeriet, Egypten, Jordanien, Libanon, Libyen, Marocko, Palestina, Tunisien
 2. Östeuropa, södra Kaukasien och Ryssland:
 Östeuropa: Vitryssland, Moldavien, Ukraina
 Södra Kaukasien: Armenien, Azerbajdzjan, Georgien
 Ryssland
 C. Asien och Latinamerika
 1. Latinamerika
 Argentina, Bolivia, Brasilien, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela.
 2. Asien
 Bangladesh, Bhutan, Filippinerna, Indien, Indonesien, Irak, Jemen, Kambodja, Kina, Laos, Malaysia, Maldiverna, Mongoliet, Myanmar/Burma, Nepal, Pakistan, Sri Lanka, Thailand, Vietnam.
 3. Centralasien
 Kazakstan, Kirgizistan, Tadzjikistan, Turkmenistan, Uzbekistan
 D. Sydafrika
 Sydafrika


type: wikipedia

text:
Kejserkåben (Argynnis paphia) er en sommerfugl i takvingefamilien. Den changerer i grønt, hvidt og violet. Kejserkåben ses fra omkring 1. juli og indtil omkring 1. september. Sommerfuglen holder til i skovlysninger og skovbryn. I gamle dage var den knyttet til stævningsskove, men i dag lever den også i gamle skove, der får lov til at passe sig selv. Den er gået meget tilbage i Danmark, men er vidt udbredt i Mellem- og Sydeuropa og videre østpå gennem Asien til Japan.
 Forekomst i Danmark
 Kejserkåben er på kraftig tilbagegang i Danmark, muligvis på grund af mangel på lysåbne varierede skove. Indtil omkring 1990 var sommerfuglen talrig i f.eks. Nordjylland ved Rold skov og Lille Vildmose, men efter 1990 er den kun kendt i få eksemplarer f.eks. fra Rebild, og uden for Nordjylland i skovene omkring Vejle fjord, Gudbjerg skov på Fyn og Gribskov i Nordsjælland. I Midt- og Sydsjælland, Lolland, Falster, Møn og Bornholm findes dog stadig talrige bestande.
 Kejserkåben står på den danske rødliste, som ikke truet.
 Udseende
 Vingeundersiderne changerer som nævnt i grønt, hvidt og violet. På oversiden af vingerne har sommerfuglen en varm orange farve med sorte og mørkebrune pletter. Hannen har fire striber af mørke duftskæl på forvingerne – hunnerne mangler disse duftskæl og kan forveksles med markperlemorsommerfuglen. Kejserkåben er dog ret stor med et vingefang omkring 54–70 mm.
 Livscyklus
 Der er en generation årligt. Æggene lægges på et træ eller en træstub i umiddelbar nærhed af violplanter. Efter ca. 2 uger klækkes ægget. Kort tid herefter sætter larven sig til overvintring og vågner først det næste forår. Der æder den af violplanterne til den forpuppes midt i juni. Efter 2-4 uger klækkes puppen og den voksne sommerfugl kommer frem.
 Foderplanter
 De voksne suger nektar hos fx brombær og kærtidsler. Larverne lever på flere forskellige violarter – f.eks. hundeviol, kratviol, skovviol og martsviol.
 Galleri
 Kilder/Henvisninger
 Michael Stoltze: Danske dagsommerfugle, København 1996, side 164-167.
 Sommerfugle i Europa og Nordafrika
 Kejserkåbe på lepidoptera.dk
 Perlemorsommerfugle
 Danmarks dagsommerfugle


type: caselaw

text:
 13.3.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 63/12
 Rozsudek Soudního dvora (třetího senátu) ze dne 28. ledna 2010 — Evropská komise v. Irsko
 (Věc C-456/08) (1)
 („Nesplnění povinností státem - Směrnice 93/37/EHS - Veřejné zakázky na stavební práce - Oznamování rozhodnutí o přidělení veřejné zakázky zájemcům a uchazečům - Směrnice 89/665/EHS - Přezkumné řízení při zadávání veřejných zakázek - Lhůta pro podání návrhu na přezkum - Datum, od kterého počíná běžet lhůta pro podání návrhu na přezkum“)
 2010/C 63/18
 Jednací jazyk: angličtina
 Účastníci řízení
 Žalobkyně: Evropská komise (zástupci: G. Zavvos, M. Konstantinidis a E. White, zmocněnci)
 Žalované: Irsko (zástupci: D. O'Hagan, zmocněnec, A. Collins, SC)
 Předmět věci
 Nesplnění povinnosti státem — Porušení čl. 1 odst. 1 směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce (Úř. věst. L 395, s. 33; Zvl. vyd. 06/01, s. 246) — Porušení čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 93/37/EHS ze dne 14. června 1993 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce (Úř. věst. L 199, s. 54; Zvl. vyd. 06/02, s. 163) — Oznamování rozhodnutí o zadání veřejné zakázky — Povinnost jasně stanovit lhůtu pro podání žaloby proti rozhodnutí o zadání veřejné zakázky
 Výrok
 1)
 Irsko
 —
 z důvodu, že National Roads Authority nesdělila neúspěšnému uchazeči své rozhodnutí o udělení zakázky týkající se záměru, výstavby, financování a provozování dálničního obchvatu západně od města Dundalk, a
 —
 tím, že ponechalo v platnosti ustanovení čl. 84a odst. 4 jednacího řádu vyšších soudů (Rules of the Superior Courts), ve znění vycházejícím ze Statutory Instrument č. 374/1998, v rozsahu, v němž způsobuje nejistotu ohledně rozhodnutí, jež má být předmětem návrhu na přezkum, a ohledně stanovení lhůt pro jeho podání,
 nesplnilo, co se týče prvního žalobního důvodu, povinnosti, které pro ně vyplývají z čl. 1 odst. 1 směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce, ve znění směrnice Rady 92/50/EHS ze dne 18. června 1992, jakož i čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 93/37/EHS ze dne 14. června 1993 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/52/ES ze dne 13. října 1997, a co se týče druhého žalobního důvodu, povinnosti, které pro ně vyplývají z čl. 1 odst. 1 směrnice 89/665, ve znění směrnice 92/50.
 2)
 Irsku se ukládá náhrada nákladů řízení.
 (1) Úř. věst. C 313, 6.12.2008.


text:
 28.2.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 95/3
 Ordú na Cúirte (an Séú Dlísheomra) an 6 Nollaig 2021 (iarraidh ar réamhrialú ón Ráckevei Járásbíróság – an Ungáir) – EP, TA, FV, TB v ERSTE Bank Hungary Zrt
 (Cás C-670/20)
 (2022/C 95/05)
 Teanga an cháis: an Ungáiris
 Níl san Iris Oifigiúil seo ach na fógraí maidir le cásanna ar cuireadh clabhsúr leo roimh an 1 Eanáir 2022 agus mar sin níl leagan Gaeilge ar fáil.


text:
Šimonys – miestelis Kupiškio rajono savivaldybėje, 1 km nuo kelio . Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi medinė Šimonių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia (nuo 1920 m.), yra Šimonių pagrindinė mokykla, biblioteka, paštas (LT-40018).
 Prie miestelio įkurtas Šimonių girios biosferos poligonas, pietuose plyti Šimonių giria.
 Istorija
 1492 m. minimas Šimonių kaimas. Padavimas pasakoja, kad 1446 m. Šilainio šeima Šventajame Šile patiria nepaprastą įvykį netoli Butkūnų dvaro. Trys jų vaikai: Bernardas 14 metų, Margarita 12 m. ir Jurgis 8 metų grybaudami miške pasiklydo. Besimelsdami virš pušies pamatė Švš. Mergelę Mariją, kuri liepė pasakyti visiems, kad šioje vietoje statytų bažnyčią. Už tai pažadėjusi laiminti visą kraštą ir gausiai dalinti savo malones. Tad labiausiai miestelį pradėjo garsinti Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų paveikslas su savo malonėmis. Nuo to laiko Šimonis ėmė lankyti maldininkai. Iš lūpų į lūpas sklido kalbos apie stebuklingus nutikimus, išgijimus, Švč. Mergelės Marijos teikiamas malones. 1700-siais užrašyti 35 nepaprasti pagijimai, kurie buvo fiksuojami ir toliau. Iki 1862 m. užrašyti 122 nepaprasti pagijimai.
 1669 m. minima koplyčia. 1671 m. pastatyta pirmoji Šimonių bažnyčia. Manoma, kad miestelio vardas kilo nuo girios sargo Jono Šimonio ir kunigo J. Šumausko pavardžių. Šių vyrų atminimui, kurie rūpinosi pirmosios bažnyčios statyba, vyskupas Steponas Mikalojus Pacas 1671 metais pašventino neseniai pastatytą kaimo bažnyčią ir įvedė atlaidus, kuriuos pavadino Šimonių vardu. Ilgainiui ir pats bažnytkaimis imtas vadinti Šimonimis.
 Šimonys pradėjo augti XVII a. 2-ojoje pusėje suteikus miestelio privilegijas. 1672 m. miestelis priklausė Tyzenhauzams. 1720 m. gavo turgaus privilegiją. XVIII a. Šimonys buvo seniūnijos centras. 1765 m. veikė smuklė. XIX a. minimas Šimonių dvaras (valstybinis). Besilankant maldininkų būriams bažnyčia tapo per maža, tad 1775–1779 m. perstatyta. 1779 m. rugsėjo 8 d. vyskupas Juozapas Arnulfas Giedraitis bažnyčią pašventino ir įvedė Švč. Mergelės Marijos gimimo atlaidus. 1915 m. Pirmojo pasaulinio karo metu bažnyčią vokiečiai sudegino. Ugnyje žuvo ir stebuklingasis paveikslas. 1802 m. Šimonyse kunigavo Antanas Strazdas. XIX a. pradžioje veikė parapinė, nuo 1870 m. – valdinė pradžios mokykla. 1876 m. miestelis sudegė; degė ir 1915 m.. Po Pirmojo pasaulinio karo iki 1950 buvo valsčiaus centras.1920 m. pastatyta nauja medinė. 1941, 1949 ir 1951 m. ištremta Šimonių gyventojų 7 šeimos (22 žmonės, tarp jų visi 4 mokyklos mokytojai). 1947–1950 m.apylinkėse veikė Algimanto apygardos partizanai (Antanas Starkus-Montė). Sovietų okupacijos metais Šimonys buvo apylinkės centras ir kolūkio centrinė gyvenvietė.
 1928 m. pastatytas paminklas Lietuvos Nepriklausomybės dešimtmečiui (vėliau nugriautas,1997 m. atstatytas).
 Adomynės kaime (Šimonių seniūnija) palaidoti Algimanto partizanų apygardos pareigūnai, partizanai, žuvę 1949-11-01 Algimanto apygardos štabo bunkeryje, Šimonių girioje, šalia Priepado ežero, kautynėse ir susisprogdinę, apsupus priešams. Palaidotas Algimanto apygardos partizanų vadas, šimonietis A. Starkus-Montė,Algimanto apygardos štabo viršininkas Albinas Pajarskas-Bebas, (gimė 1923 m.), Montės partizanų būrio vadas, Julius Burneika-Tardytojas (gimė. 1918 m.) ir kt. partizanai.
 2018 m. minint Antano Starkaus-Montės gimimo 100-metį ir žūties 70-metį atidengtas paminklas (šalia kelio Utena–Kupiškis).
 |}
 Gyventojai
 Žymūs žmonės
 1802 m. Šimonyse kunigavo poetas Antanas Strazdas (1763–1833).
 1840 m. Šimonyse gimė kunigas, knygnešys ir švietėjas Kleofas Kozmianas. (1840–1893)
 Šimonyse palaidotas Vyčio Kryžiaus kavalierius Kostas Skemundris (1893–1966).
 1910 m. Šimonyse gyveno, mokėsi lietuvių kalbos ir rinko Kupiškio krašto tautosaką suomių mokslininkas A. R. Niemis.
 Šimonyse 1970 m. gegužės 11 d. gimė lietuvių poetė, prozininkė, eseistė, dramaturgė, literatūros kritikė Renata Šerelytė.
 1919 m. spalio 29 d. Zubiškiuose (Šimonių valsčius) gimė Lietuvos partizanas, 1941 m. birželio sukilimo dalyvis, antrasis Algimanto apygardos vadas Antanas Starkus–Montė.
 Galerija
 Šaltiniai
 Kupiškėnų mintys „DIEVO PAŽENKLINTA ŠIMONIŲ BAŽNYČIA“
 Šimonių bendruomenės naujienos
 Marijos žemė. Stebuklingos Marijos šventovės Lietuvoje, „Stebuklingos Marijos šventovės“
 Nuorodos
 www.simonys.lt
 Virtualus Šimonių turas / Virtual Tour of Simonys, Lithuania (2012) (video)
 Lietuvos miesteliai
 Kupiškio rajono savivaldybės gyvenvietės