type: other

text:
Doma Slovenija Vozniško dovoljenje Kako se pripraviti na zaslišanje obdolženca pri sodniku za prekrške
 Pred zaslišanjem naredite zapiske ali oporne točke, kjer si napišite kar želite povedati, s seboj prinesite vse dokaze v vašo korist, da potrdijo vaše navedbe. Na zaslišanju morate predlagati vse dokaze, saj jih kasneje ne boste mogli, lahko pa predlagate nove dokaze v vašo korist, ki jih trenutno nimate s seboj .
 Kadar ste vabljeni na zaslišanje k sodniku za prekrške (uporabno tudi za druge obiske javnih ustanov), se je pametno na zaslišanje pripraviti. Sodniki so v zasliševanju izurjeni, saj to počno dnevno z različnimi ljudmi. Zato je pametno, da se o svojih pravicah in dolžnostih poučite že prej, ter se na zaslišanje pripravite.
 Kako se pripraviti na zaslišanje obdolženca pri sodniku za prekrške:
 Vabilo vam mora biti vročeno pravilno
 Vabilo mora biti poslano pravočasno, da tudi v primeru, da niste podpisali prejema pošte, velja pošta za vročeno. Pošta je vročena z dnem podpisa ali 15 dni po prejemu prvega obvestila o prispeli pošti. V kuverti je po navadi več dokumentov odvisno od postopka. V primerih cestno prometnih prekrškov po navadi prejmete vabilo obdolžencu, obdolžilni predlog, kjer je opisan prekršek in sankcije (opis prekrška, globa in stranske sankcije), ter začasna odredba, to sta lahko sklep ali odločba (sklep o začasnem odvzemu vozniškega dovoljenja, sklep o začasnem zasegu motornega vozila, tablic...)
 Odvzem vozniškega dovoljenja – Priprava na zaslišanje – Rešitev v kolikor je to izrecno na vabilo napisano je, da se v roku 8 dni od prejema vabila vloži predlog za vrnitev začasno odvzetega vozniškega dovoljenja, kjer moramo sodišču posredovati vse podatke na podlagi katerih lahko sodišče brez vašega zaslišanja odloči.
 Vabilo obdolžencu
 Vabilo mora vsebovati vse nujne elemente, kot so katero sodišče, opravilna številka (sledilna številka vašega primera), datum, osebni podatki obdolženca, česa ste obdolženi, ter točen kraj in čas zaslišanja.
 V nadaljevanju vas morajo opozoriti na vse pravne posledice:
 Imate pravico vzeti zagovornika, ki je lahko navzoč pri zaslišanju (pri prekrških ni navada da je prisoten odvetnik, razen v hujših primerih in kjer so vam kršene pravice)
 Niste se dolžni zagovarjati in odgovarjati na vprašanja in niste se dolžni izpovedati zoper svoje bližnje (to pomeni, da če je vpleten bližnji, vam ni potrebno povedati, kdo.... še več, ni vam potrebno odgovoriti niti na vprašanje s katerim bi se lahko izvedelo, kdo je vaš bližnji...), prav tako vam ni treba priznati krivde (saj ste nedolžni dokler vam prekrška ne dokažejo).
 Sodišču morate takoj sporočiti spremembo ali nameravano spremembo prebivališča (to je pogost razlog na strani obdolženca ali/in oškodovanca, da pošte ne prejme in tako izgubi vse pravice, ki jih ima v postopku, razen če dokaže, da za to ni sam kriv...).
 Če se zaslišanja ne boste udeležili in izostanka opravičili (opravičilo morate dokazati), bo sodišče izdalo sodbo brez vašega zaslišanja (za izdajo sodbe ni potrebno da ste zaslišani, saj bo sodišče odločilo na podlagi dokazov, ki so jih prejeli s strani policije, saj vi niste predlagali dokazov v svojo korist, kot so olajševalne okoliščine...).
 Na zaslišanju morate navesti vse dokaze v svojo korist, saj kasneje to ni možno (možno je samo takrat, ko gre za nov dokaz, to pomeni da morate dokazati, da ga pred tem niste mogli predložiti, ker na primer še ni obstajal...)
 Lahko zahtevate, da ste navzoči pri izvajanju posameznih dokazov (to morate zahtevati izrecno in mora biti zapisano v zapisniku, če je pomembno za primer...)
 Obdolžilni predlog ponovno vsebuje iste podatke kot vabilo, razlika med vabilom in obdolžilnim predlogom je ta, da je v obdolžilnem predlogu zapisanih več podatkov in bolj podrobno. Slednje podatke pozorno preverite, da so pravilni in si napake jasno označite (te napake ne vplivajo na vašo krivdo za strojen prekršek)
 Opis dejanja in dokazi
 Ta del obdolžilnega predloga je bolj pomemben, saj vsebuje konkretni opis dogodka, kako ste naredili prekršek po videnju policistov. Tu je pomembno da napake izpostavite, vendar samo tiste, za katere menite, da so podatki napačni ali neresnični (oboje morate dokazati, ne samo trditi), ter so vam v škodo.
 Prenehanje veljavnosti vozniškega dovoljenja – Priprava na zaslišanje – Na zaslišanju se morate sodniku predstaviti, kot vzoren državljan, ki spoštuje zakone in predpise. Pri odločanju o odložitvi izvršitve prenehanja veljavnosti vozniškega dovoljenja sodišče upošteva predvsem osebnost storilca, njegovo prejšnje življenje, njegovo obnašanje po storjenem prekršku, stopnjo njegove odgovornosti za prekršek, okoliščine, v katerih je storil prekršek.
 Tu bomo izpostavili dve najpogostejše začasne odredbe, to so sklep o začasnem odvzemu vozniškega dovoljenja in sklep o začasnem zasegu motornega vozila. Z začasno odredbo sodnik po navadi odredi začasen ukrep, ki po navadi traja do zaključka postopka o prekršku (to traja dokler ne prejmete sodbe oz. sodbe v imenu ljudstva za storjen prekršek). Pomembno je, da veste, da v primeru ko sodišče izda vabilo in začasno odredbo, sta to dva postopka, ki tečeta vzporedno. To pomeni, da gre za prvi postopek, ki je postopek o prekrški in drugi postopek zaradi začasnega odvzema vozniške ali vozila.
 Pri začasni odredbi je pomembno, da izkoristite možnost za vložitev ali predloga za vrnitev začasno odvzetega vozniškega dovoljenja ali zahtevo za vrnitev odvzetega vozila.
 Zaslišanje obdolženca pri sodniku
 Obdolženca se praviloma zasliši ustno (na predlog sodnika ali obdolženca lahko tudi pisno). Sodnik vas bo najprej vprašal po osebnih podatkih, zato tu sodelujte s sodnik in se ne lažite (saj bo sodnik to takoj ugotovil, te podatke imajo vse v bazi). Nato vas bo ponovno poučil o vaših pravicah in dolžnostih med zaslišanjem (glej podnaslov Vabilo obdolžencu), ter vam ponovno opisal česa ste obdolženi, ter vam pokazal dokaze, ki so jih policisti zbrali in, ki vas obremenjujejo oz. dokazujejo obstoj vaše krivde.
 Obremenilni dokazi ali dokazi v vašo škodo
 Dokaze, ki vam jih sodnik izroči vzemite, ter jih v celoti pozorno preberite. Vzemite si čas, saj ste obdolženi storitve prekrška in je to edina možnost, da se branite oz. zagovarjate. Po končanem branju si vzemite čas za razmislek in podajte izjavo glede dokazov v svojo korist.
 Osnovni napotki za zagovor
 Vse kar poveste sodniku, bo on to naprej s svojimi besedami povedal zapisnikarju, če bo karkoli priredil oz. ne bo povedal z istimi besedami kot ste to povedali vi, ga morate obvezno takoj popraviti. Sodnik mora na vašo zahtevo vse popraviti (to je vaš zagovor, kjer lahko poveste samo tisto, kar vam gre v korist, če vam sodnik postavi vprašanje, kjer bi z odgovorom lahko škodili sebi ali svojim bližnjim nanj ni potrebno odgovoriti, prav tako lahko zahtevate, da se izbriše tudi vprašanje ali navedba, da ne želite odgovoriti, to je vaša pravica).
 Na koncu lahko obdolženi zahteva od sodnika da mu izroči kopijo zapisnika o zaslišanju. Zapisnik ima pravico prebrati in ponovno zahtevati od sodnika, da popravi vse s čimer se ne strinja. Na koncu je potrebno ta zapisnik tudi podpisati. Preden zapustite sodišče, MORATE OBVEZNO ZAHTEVATI KOPIJO ZAPISNIKA.
 Za vsako vprašanje ki vam ga sodnik postavi si vzamete trenutek za razmislek šele nato povejte odgovor.
 Vprašanja, ki jih bo sodnik postavljal bodo velikokrat dvoumna, zato vedno ko vprašanja ne razumete v celoti, zahtevajte dodatna pojasnila ali postavite dodatna vprašanja, da razjasnite pomen vprašanja. Najbolje se je narediti malenkost »neumnega«.
 Vprašanja sodnikov so lahko zavajajoča (sodnik mora ugotoviti ali so vaše navedbe resnične, zato vam bo, da se prepriča da govorite resnico, postavil dodatna vprašanja), tako vas lahko sodnik hitro dobi na laži, zato pazite kaj odgovorite. Za odgovor si vzemite čas!
 Primer: Obdolžili so vas, da ste prekoračili hitrost z rdečim vozilom. Vi tega niste storili in se zagovarjate.
 Sodnica bo nepričakovano zamenjala temo kadarkoli med zaslišanjem in vam postavila vprašanje: »Kakšen avto imate?«, vi boste navedli avto, ki ga največkrat vozite in ne rdeče vozilo. Tako boste sodnici dali vedeti, da govorite resno, saj njena zvijača, da vas dobi na laži ni uspela.
 Zapiski in oporne točke
 Pri zagovoru lahko uporabljate zapiske, vendar vam svetujemo, da teh zapiskov nikoli ne izročite sodnici. Če to naredite zapiski postanejo dokaz!!!
 Pred zaslišanjem naredite zapiske ali oporne točke, kjer si napišite kar želite povedati, katere dokaze imate s seboj pripravljene, da potrdijo vaše navedbe. Na zaslišanju morate predlagati dokaze, lahko pa tudi predlagate nove dokaze v vašo korist, ki jih trenutno nimate s seboj (s sodnikom se morate dogovoriti, do kdaj jih boste dostavili na sodišče, saj jih bo sodnik po poteku tega roka izločil, vi pa jih ne boste mogli več predlagati), olajševalne okoliščine... skratka vse kar vam gre v dobro oz. v korist. Sodniku povejte, da mu boste prebrali svojo izjavo če vam je tako lažje, ter pri tem vztrajajte.
 S seboj imejte vabilo, osebni dokument, ter vse dokazi v vašo korist. V kolikor so vam vozniško dovoljenje začasno vzeli in ga še niste prejeli nazaj, se na sodišče odpravite z drugim prevozom, saj obstaja velika verjetnost, da vas bodo policisti načrtno ustavili.
 Osebnost storilca
 Sodniku se morate predstaviti, kot vzoren državljan, ki spoštuje zakone in predpise. Če se šolate ali ste zaposleni, to tudi navedite (saj ste vzorni državljan, ki plačuje davke in kazni), če ste kazen že poravnali, to obvezno povejte sodniku (saj je glavni cilj prekrškov praviloma polnjenje državnega proračuna, pod pretvezo zagotavljanja varnosti na cesti). Sodniku povejte tudi, če ste član kakega kluba ali opravljate družbeno koristna dela oz. ste prostovoljec.
 Vedno ohraniti mirno kri na zaslišanju!
 Pri vsem skupaj pa nikoli ne smete biti nič jezni na sodnike, oni opravljajo svoje delo, tako kot vi. Izven okvirjev zakonov bodo šli le, če jim boste vi to dovolili. Po domače delajo le s tistimi obdolženci s katerimi lahko, zato je dobro da se o svojih pravicah poučite.
 S sodniki nikoli ne imejte nobenih neuradnih, neformalnih, “off the record”, pogovorov. Bodite vljudni in spoštljivi, nikakor pa ne prijateljski, ker oni niso zato tam, da z vami prijateljujejo.
 Zapomnite si, da je on tisti, ki bo razsodil o vaši krivdi, višini kazni (lahko predpiše kazen višjo od najnižje) in vseh stranski sankcijah! Si res želite prepira z njim? Verjemite da nikakor.
 Plačilo na obroke in oprostitev plačila sodne takse
 Najenostavneje je, da plačilo na obroke in oprostitev plačila sodne takse, v kolikor izpolnjujete pogoje za to, predlagate na zagovoru, saj lahko kasneje to možnost izgubite zaradi zamude roka.
 Priprava na zagovor
 zaslišanje obdolženca pri sodniku za prekrške
 Prejšnji članekDJ PoDgY – Happy & Funky 2016
 Naslednji članekKontrolni zdravstveni pregled – ZD Škofja Loka


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.1.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 11/41
 Žaloba podaná dne 30. října 2009 — Luigi Marcuccio v. Komise Evropských společenství
 (Věc F-91/09)
 2010/C 11/79
 Jednací jazyk: italština
 Účastníci řízení
 Žalobce: Luigi Marcuccio (Tricase, Itálie) (zástupce: G. Cipressa, avvocato)
 Žalovaná: Komise Evropských společenství
 Předmět a popis sporu
 Zrušení rozhodnutí Komise, kterým se zamítá žádost žalobce o náhradu škody, která mu vznikla v důsledku dopisu, v němž Komise požádala lékaře o provedení lékařské prohlídky za účelem posouzení skutečné pracovní schopnosti žalobce
 Návrhová žádání žalobce
 —
 určit, že neexistuje žádný právní základ pro rozhodnutí, nebo podpůrně zrušit rozhodnutí, které bylo ve skutečnosti implicitním rozhodnutím, kterým Komise zamítla žádost ze dne 9. září 2008;
 —
 je-li to nezbytné, určit, že neexistuje právní základ pro akt, nebo podpůrně zrušit akt, v jakékoliv formě, kterým Komise zamítla stížnost ze dne 16. března 2009 proti rozhodnutí o zamítnutí žádosti ze dne 9. září 2008;
 —
 je-li to nezbytné, určit, že neexistuje právní základ pro sdělení, nebo podpůrně zrušit sdělení ADMIN.B.2/MB/ks/D(09) pod číslem 16349 ze dne 30. června 2009;
 —
 je-li to nezbytné, potvrdit, že úředník Komise: a) zaslal nebo zařídil, aby bylo zasláno řediteli A.S.L. Le 2 — Maglie sdělení ze dne 9. prosince 2003 týkající se „lékařské prohlídky v Tricase (Le)“; b) požádal ho, aby podrobil žalobce lékařské prohlídce; c) informoval ho, že z důvodu dlouhodobé nemoci (více než 365 dní) bylo proti žalobci zahájeno dne 14. února 2003 řízení (Výbor pro invaliditu) za účelem posouzení pracovní schopnosti či pracovní neschopnosti tohoto žalobce; d) seznámil ho s jeho zcela neopodstatněnými názory, že žalobce „uplatnil řadu vyčkávacích taktik, aby oddálil svolání Výboru pro invaliditu, které byly odmítnuty v plném rozsahu příslušnou službou Evropské komise jako neopodstatněné“; e) informoval ho, že žalobce „byl vyzván, aby se dostavil k lékařské prohlídce v Bruselu v pondělí dne 8. prosince 2003“; f) předal mu jméno osoby jmenované k zastupování orgánu ve Výboru pro invaliditu; g) informoval ho, že ke dni 9. prosince 2003„nebylo žádné lékařské potvrzení zasláno faxem lékařské službě Komise“; h) seznámil ho s jejím zcela neopodstatněným názorem, že žalobce byl povinen zaslat lékařské potvrzení faxem lékařské službě Komise, aby odůvodnil svou nepřítomnost na lékařské prohlídce, která se měla konat v Bruselu dne 8. prosince 2003; i) ke sdělení ze dne 9. prosince 2003 připojil dva dokumenty, přičemž první se týkal údajného předložení žalobcova případu Výboru pro invaliditu a druhý předvolání žalobce k lékařské prohlídce;
 —
 je-li to nezbytné, potvrdit a určit, že každá ze skutečností, jež vedla ke vzniku dotčené škody, je protiprávní, a a fortiori všechny tyto skutečnosti jako celek;
 —
 uložit žalované povinnost uhradit žalobci z titulu náhrady dotčené škody částku 300 000 eur, nebo vyšší či nižší částku, kterou bude Soud považovat za přiměřenou a spravedlivou;
 —
 uložit žalované povinnost uhradit žalobci ode dne následujícího po dni, kdy Komise obdržela žádost ze dne 9. září 2008, až do skutečného zaplacení částky 300 000 eur úroky z této částky v sazbě ve výši 10 % ročně s roční kapitalizací;
 —
 uložit žalované povinnost nahradit všechny náklady tohoto řízení.


text:
8.11.1989 — Ville Jalovaara
 9.11.2014 08:00 Ville Jalovaara
 Muurin kuvia Bundestagin metroasemalla Berliinissä 2014.
 Berliinin muurin murtumisesta 9.11.1989 tulee tänään kuluneeksi 25 vuotta. Muistan tuon päivän, koska olin silloin ystävyyskoulumatkalla Tallinnassa ja kuulin tapahtumasta isäntäperheessäni Suomen televisioista. Vaikka aikaa on kulunut, mieleen on jäänyt, että perheessä oli hyvin vaikea uskoa uutista todeksi. Muuri kuitenkin oli avattu ja tapahtumat etenivät nopeasti. Kaksi vuotta myöhemmin Neuvostoliitto oli lakannut olemasta ja Viro jälleen itsenäistynyt.
 Berliinin muurista tuli Euroopan toisen maailmansodan jälkeisen jaon symboli. Sodan jälkeen liittoutuneet jakoivat Saksan ja sen pääkaupungin neljään Neuvostoliiton, Yhdysvaltain, Britannian ja Ranskan miehitysvyöhykkeeseen. Neuvostoliitto miehitti kaupungin itäosaa, kolme länsivaltaa länsipuolta.
 1940-luvun lopulla entisten Saksaa vastaan yhdessä taistelleiden liittoutuneiden välit olivat niin tulehtuneet, että Neuvostoliitto saartoi Berliinin länsivyöhykkeet kesäkuussa 1948. Tuon niin sanotun Berliinin saarron aikana elintarvikkeet oli tuotava Berliiniin lentokoneilla toukokuuhun 1949 saakka. Tämän jälkeen vuonna 1949 länsimaiden vyöhykkeistä perustettiin Saksan liittotasavalta ja saman vuoden syksyllä Neuvostoliiton vyöhykkeestä Saksan demokraattinen tasavalta (DDR). Berliinin epäselvä tilanne sai vuonna 1958 ja kesällä 1961 aikaan vakavan maailman rauhaa uhannen kriisin suurvaltojen välille. Berliinin vapaa kauttakulku uhkasi DDR:n olemassa oloa, kun miljoonat – erityisesti nuoret ja koulutetut – itäsaksalaiset pakenivat kaupungin kautta länteen. Neuvostoliitto ja DDR päättivät tämän johdosta 13. elokuuta 1961 sulkea sotavoimalla kulun länteen ja vähitellen varsinaisen betonimuurin rakentaminen erinäisine esteineen ja vartiotorneineen alkoi.
 Neuvostoliitossa Mihail Gorbatšovin valtaannousun jälkeen 1980-luvun lopulla alkaneet uudistukset johtivat siihen, että kommunistivalta alkoi vähitellen murtua itä-Euroopan maissa. Sitä, että Romaniaa ja eräitä Baltian maissa tapahtuneita aseellisia välikohtauksia lukuun ottomatta rautaesiripun nouseminen sujui verraten rauhallisesti, voidaan pitää jonkinlaisena ihmeenä. Sittemmin maasta riippuen kehitys on demokratian näkökulmasta ollut enemmän ja vähän myönteistä. Useissa maiden kohdalla demokraattiset perinteet pitkän kommunistivallan ja sitä edeltäneet natsimiehityksen tai oikeistodiktatuurin johdosta puuttuivat kokonaan ja sen osaltaan on tehnyt demokratisoinnin vaikeaksi. Vaikka Saksassakin idän ja länsialueiden välisiä eroja voi yhä havaita, kokonaisuutena voidaan nähdä, että Saksojen yhdistyminen on pääosin onnistunut varsin hyvin. Euroopassa puhaltaa kuitenkin jälleen idän ja lännen välillä kylmät tuulet Ukrainan tapahtumien johdosta. Toivottavaa on, että vastaavanlainen maita ja kansoja jakaneiden muurien aikakausi ei jälleen palaisi maanosamme, vaan tässä suhteesta historiasta olisi opittu jotain.
 Ilari Kiema 9.11.2014 09:59
 Otsikon vuosiluku kuuluisi varmaan olla 1989.
 9. marraskuuta on Salsan historiassa maaginen päivämäärä: Samana päivänä julistettiin Weimarin tasavalta, natsit järjestivät kristalliyön 1938 ja sitten muuri ylitettiin 1989.
 Ansio rauhanomaisuudesta kuuluu paljolti neuvostojoukkojen komentajalle (ja Gorbatshoville) joka kumosi Stadin johtajan Mielken käskyn ampua mielenosoittajia.
 Ville Jalovaara 9.11.2014 10:28
 Niinpä tietenkin. Jonkinlainen ajatusvirhe tullut minulle, kun tuota eilen kirjoitin.
 Veikko Savolainen 9.11.2014 19:16
 Ajatusvirheitä on tullut enemmänkin ja useammallekin. Näyttääesimerkiksi olevan joillekin vaikeaa ymmärtää miten Euroopan stalinistinen blokkijako 1940-luvulla ja Berliinin muurin rakentaminen/murtaminen liittyvät tai ainakin pitäisi liittyä yhteen Karjalan muurin eli Viipurin läänin ja Petsamon stalinistisen ryöstön ja laittoman miehityksen kanssa 1940-luvulla.
 Jako itä- ja lansiblokin välillä tökättiin tosirumasti menemään Berliinin keskeltä mutta myös Suomineidon halki. Yli 12 % alueestamme julistettiin ryöstäjä-sodanaloittaja Neuvostoliiton 'omaisuudeksi'. Ja tietty Molotov-Ribbentropin nimissä anschlussinsa toteuttanut Stalin sai läpi myös vaatimuksensa julistaa sotasyylliset ystävälliseksi, yhteistyö- ja avunantohenkiseksi hyväntahtoisinaapuriksi, jolle sotasyylliseksi julistettu Suomi pakotettiin maksamaan vielä 'korvauksia' maahantunkeutujalle.
 t. Res Cordis
 http://rescordis.puheenvuoro.uusisuomi.fi/
 Jouko Heyno 9.11.2014 11:09
 Berliinin muurin kaatumisen merkityksen korostaminen kertoo paljon siitä, kuinka nykyajan ihminen on vieraantunut todellisuudesta ja elää median luomassa symbolimaailmassa.
 Itäblokin murtuminen alkoi Unkarin avattua rajansa. Seuraus oli, että Itä-Saksasta virtasi tuhansittain ihmisiä Unkarin kautta länteen, ja koko Itä-Saksan rajavalvonnan merkitys, muuri mukaan lukien, romahti. Berliinin muurin kaatumisen/kaatamisen merkitys oli nimenomaan symbolinen. Varsinainen romahdus oli jo tapahtunut, peruuttamattomasti, aiemmin.
 Itäblokin todellinen "tuhoaja", Unkari, on historiassa lähes unohdettu.
 Tuomo Kokko 9.11.2014 14:18
 Epäilemättä tarpeellinen muistutus Unkarin osuudesta. Sattumoisin sama valtio kiristää nyt nyörejä esimerkiksi kansalaisvapauksien suhteen niin, ettei sitä EU-maaksi uskoisi!
 Voidaanko historiallisille tapahtumille sittenkään osoittaa tiettyä, tarkkarajaista lähtöruutua? Mikä oli vaikkapa Lech Walesan ja Solidaarisuus-liikkeen merkitys itäisen Euroopan murroksessa? Miten puolalaissyntyisen paavin tarjoama hengellinen rohkaisu vaikutti telakkatyöväkeen Gdanskissa?
 Tuomas Järvilaki 9.11.2014 19:36
 Aika monessa asiassa historiassa tekijä on ihmisten tietoisuudessa väärä.
 Abraham Lincoln orjuuden vastustajana, Marconi radion keksijänä (Tesla voitti oikeudenkäynnin), Suhteellisuusteorian alkuperäinen idea, evoluutio idean Darwin sai Alfred Russel Wallace'lta, atomin halkaisija ei ollut Hohn vaan Lize Meyer, jonka Hohn myönsi 25v Nobelinsa jälkeen, jne.
 Jouko Heyno 9.11.2014 19:42
 Napakymppi. Listaa voisi jatkaa myös Suomen historian osalta. Mutta enpä taida...
 Jari-Pekka Vuorela 9.11.2014 19:44
 Epäilemättä kova kundi oli Uwe Hohnkin, vaikka Lise Meitner joutui tyytymään alkuaineen 109 nimeämiseen meitneriumiksi. Otto Hahn toki ansaitsi nobelinsa ensimmäisenä 100 metrin keihäänheittäjänä :-)
 Charles Darwin ei varastanut mitään, eikä edes väittänyt keksineensä mitään, vaikka keksikin. Turhan mukavana herrasmiehenä hän antoi aivan liian paljon kunniaa isoisälleen, Lyellille, Malthusille, Lamarckille ja Wallacelle.
 Puhelimen, radion ja television keksimisen historiaa oppikirja eivät tosiaan kerro oikein.
 Että kepeät mullat muurille vaan. En ehtinyt koskaan käydä Itä-Saksassa, enkä muissakaan Vasovan liiton kohteissa, paitsi Prahassa vuonna 1976 ja Tartossa vuonna 1983. Berliinissäkin kävin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1993 ja Pietarissa vuonna 1994. Berliiniin on tullut palattua, Pietariin ei.
 Veikko Savolainen 9.11.2014 13:06
 Itse olin Berliinin muurin murtuessa Espanjassa, ja sillä reissulla murtumisuutisen kuultuani keksin että seuraavaksi sitten vapaaksi Viipurin lääni ja Petsamo. Aika ei vielä ole ollut otollinen tälle mm. Mauno Koiviston fundeeraushalvauskohtausten takia, mutta historia ei ole loppunut. Ajatus on silti yhä useampien mielessä ja myös lähellä sydäntä konkreettisestikin jalona...
 Juuri nyt menee Euroopassa tylsästi. Gorbakin on sitten käännätetty putinistisen vyörytyksen voimalla takkinsa kanssa takaisin stalinismi-hitlerismiin. Mitä tässä enää teet, kun sanalliset kannanotot eivät juuri auta. Ei hyvältä vaikuta tulipa itärintamalta mitään uutta uutista tai ei. Huonoja ne tietoontulleet tuppaavat olemaan. Tieto lisää tuskaa mutta päänpensaaseentyöntäminen ja kremlinnuolijoiden disinformaatioon uskominen auttavat vain valheelliseen harhaonneen.
 - Herra Gorbatshov, kaatakaa se Kremlin muuri!
 Vai pitäisikö Suomineidon ehkä hakea lähestymiskieltoa, kuten tuolla tutkijapiireille esitetään: http://rescordis.puheenvuoro.uusisuomi.fi/179615-y...
 Jouko Heyno 9.11.2014 15:43
 Miksi tyytyä Petsamoon ja Viipurin lääniin, noihin läntteihin. Samalla voisimme lähteä neuvottelemaan 25 -vuotisen sodan aselevon rajoista, Vienanlahdesta Laatokkaan.
 Oikeastaan Novorodin oblastikin on luvattu meille, joten se voisi olla varsinainen tavoite.
 Ai niin, eikun meille Ruotsin Walakunnan kansalaisille, joten Ruotsinkin voisi liittää takaisin Suomeen, niin päästäisiin asiaan...
 Veikko Savolainen 9.11.2014 18:35
 Luulin Jouko Heynoa vähän lukeneemmaksi, tai ainakin harkitsevammaksi. Mitä järkeä olisi itsenäisen Suomen lähteä neuvottelemaan jostain aiemmista rajoista? No, varmaan onkin joku järki, mutta kyllä pitäisin ehdottomasti lähtökohtana palaamista itsenäisen Suomineidon laillisiin Tarton rauhassa 1920 vahvistettuihin ja ainoisiin rauhanomaisesti neuvoteltuihin naapureiden ja Kansainliiton hyväksymiin rajoihin, jotka julistettiin Suomen ja Neuvostoliiton 1932 hyökkäämättömyyssopimuksessa vielä ikuisiksikin. Mihin muuhun?
 Jouko Heyno 9.11.2014 18:48 Vastaus kommenttiin #8
 Rauhanomaisesti neuvoteltu rauha?
 Veikko Savolainen 9.11.2014 19:00 Vastaus kommenttiin #9
 Please, ethän ala halkomaan sananpainotuspilkkumerkkejä eli aksenttitarkenteita. Rajasopimus josta käytetään nimeä Tarton rauha, englanniksi muuten Treaty of Tarty eli siellä puhutaan sopimuksesta pikemminkin. Ei vasrinaista sotaa ollut, vaan tilanne oli vakiintumaton Suomineidon itsenäistyttyä ja Neuvosto-Venäjänkin aloitellessa olemassaoloaan tsaarin-Venäjän konkan ja itäfasistivallankaappauksen jälkeen (mikä ei onneksi onnistunut Suomessa Venäjä bolshevikkien avusta huolimatta - Luojan Kiitos!). Tässä tarkemmin: http://fi.wikipedia.org/wiki/Tarton_rauha
 Jouko Heyno 9.11.2014 19:44 Vastaus kommenttiin #10
 Tarton rauhansopimuksen ensimmäisessä artiklassa osapuolet sopivat lopettavansa kaikki sotatoimet toisiaan vastaan. Suosittelen tutustumaan.
 Johdanto-osasta: "... ja haluten lopettaa molempien valtioiden välillä sittemmin syntyneen sodan, ..."
 "1. Artikla
 ...lakkaa sotatila sopimusvaltioiden välillä..."
 "Tätä rauhansopimusta on laadittu suomen-, ruotsin- ja venäjänkieliset kappaleet ja ovat kaikki tekstit yhtä todistusvoimaisia. "
 Jne. Ym.Ym.
 Englanniksi voi siis nimi olla ihan mitä tahansa.
 Joten, jos sitä halutaan mennä ajassa taaksepäin, niin mennään sitten kunnolla. Olihan se Pähkinäsaaren julistuskin "ikuisiksi ajoiksi". Ja Ruotsi kuului silloin Suomeen.
 Veikko Savolainen 9.11.2014 21:33 Vastaus kommenttiin #13
 Tiedät kyllä myös, että Tarton rauhan sopimuksesta neuvoteltiin pitkään ja hyvinkin rauhanomaisissa tunnelmissa verraten vaikkapa talvi- ja jatkosodan neuvotteluihin. Se on ainoa itsenäisen Suomen Neuvostoliiton kanssa aidosti neuvotellen tekemä rajasopimus. Siis sopimus oikeasti neuvoteltiin osapuolten kesken, ei saneltu hirvittävällä sotavoimalla tai kokonaan toinen osapuoli ulkopuolisten armoille jätettynä. Ei Suomi ollut esim. Pariisin rauhan osapuoli, vaan sen käytännössä saneli Stalin ja länsiliittoutuneet vain hyväksyivät sen kun eivät voineet/saattaneet/rohjenneet/yrittämisenarvoiseksinähneet muutakaan. Tiesivät kyllä, että fascistisluonteisen suurvallan tahtoon ja vääryyteen meitä ja ihmiskuntaa kohtaan taipuivat.
 Jari-Pekka Vuorela 10.11.2014 01:44 Vastaus kommenttiin #16
 Neuvostoliitto perustettiin vuoden 1922 lopussa, mutta varmaan tarkoititkin Venäjän kanssa.
 Jouko Heyno 10.11.2014 08:20 Vastaus kommenttiin #17
 Otit esiin ykstyiskohdan, joka useimmiten unohdetaan: Mikä oli ylipäätään Leninin hallinnon legitimiteetti ja mikä sen tekemien sopimusten ja tunnustusten arvo? Venäjän sisällissotahan päättyi vasta 1936 kazahien kanssa tehtyyn rauhansopimukseen.
 Veikko Savolainen 10.11.2014 19:06 Vastaus kommenttiin #19
 Lenin ja Stalin johtivat Neuvosto-Venäjää 1917 lähtien, nimi muutettiin 1922 Neuvostoliitoksi ja 1991 jälkeen Venäjän federaatioksi ja 2015 alkuvuodesta Putinstaniksi ja loppuvuodesta kun Iso Pee likvidoidaan ehkä Ortopanslaviaksi tai joksikin muuksi... Mikä oli Jeltsinin tai Stalinin tai Putinin tai Gorban hallinnon legitimiteetti? Kansan tahtoon ei ainakaan kukaan nojannut siinä määrin kuin vaikka kaikki Suomen hallinnot jopa jo autonomian aikana. Jos mielestäsi 1917-36 ei ollut itänaapurissa legitiimiä aikaa sisällissodan vuoksi, ei ole tämäkään vuosi tai ainakaan 2015...
 Veikko Savolainen 10.11.2014 19:00 Vastaus kommenttiin #17
 Lenin ja Stalin johtivat Neuvosto-Venäjää 1920, nimi muutettiin 1922 Neuvostoliitoksi.
 Jari-Pekka Vuorela 10.11.2014 19:48 Vastaus kommenttiin #22
 Stalinin merkitys oli aika vähäinen ennen Neuvostoliiton perustamista. Maailmanhistoriassa on muuten tasan yksi rauhansopimus, joka on solmittu Suomen ja Venäjän välillä: Tarton rauha vuonna 1920.
 Pariisin rauhansopimuksessa vuonna 1947 osapuolina mainittiin Neuvostoliiton ja Britannian lisäksi muitakin, esimerkiksi sellaiset YK:n jäsenet kuin Ukraina ja Valko-Venäjä, mutta Venäjää ei.
 Veikko Savolainen 10.11.2014 23:04 Vastaus kommenttiin #25
 Kiitos tarkennuksesta Jari-Pekka. Neuvosto-Venäjä-nimistä valtiota ei tosiaankaan kai koskaan ollut niin kuin ei ollut Natsi-Saksaakaan. Nuo etuliitteet on vaan otettu epäviralliseen käyttöön joskus. Saa nähdä minkä kutsumanimen tämä Putinstanin Kolmas valtakunta aikanaas saa, kunhan se vuoden parin kuluttua on mennyttä, ks. http://rescordis.puheenvuoro.uusisuomi.fi/172961-p...
 Jouko Heyno 10.11.2014 08:14 Vastaus kommenttiin #16
 Niin, että kun luja uskosi ja tosiasiat ovat ristiriidassa, saavat tosiasiat mennä muualle kiusaamaan ihmisiä.
 Enpä taida jatkaa Tarton rauhansopimuksesta ja sen taustoista tämän enempää.
 Veikko Savolainen 10.11.2014 19:15 Vastaus kommenttiin #18
 Lenin ja Stalin johtivat Neuvosto-Venäjää 1920, nimi muutettiin 1922 Neuvostoliitoksi. Sen valtion kanssa itsenäinen Suomi neuvotteli Tarton rauhan, Paasikiven johdolla. Se on ainut ja oikea itsenäisenä Suomena neuvoteltu raja/rauhansopimus, muut siirrot on tehty itäimperialistien sotavoimin. Venäjä ilmoitti 1990-luvulla olevansa Neuvostoliiton jatkajavaltio, eli tämän sopimukset sitovat sitä, myös 1932 hyökkäämättömyyssopimus jossa rajamme vahvistettiin ikuisiksi. Tosin Stalinin sopimus Natsi-Saksan kanssa oli hänelle kai rakkaampi, kun sen velvoittamana ja liittolaisena russoimperialistit hyökkäsivät Suomeen 1939 ensin jaettuaan Puolan Hitlerin kanssa. Saksan ja itäeurooppalaiste nmaiden muurit on purettu, meidän Karjalamme ja Petsamo ovat edelleen Kremlin blokkimuurin takana!
 - Jos nyt lähdetään siitä, että Suomi ei saa, voi tai luultavimmin ehdi käyttää Nato-optiotaan siinä tapauksessa että Venäjä nyt taas kävisi seuraamaan kutsumustaan Hitlerille 1939 lupaamaansa Molotov-Ribbentrop-tehtävää täyttäen ja päättäisi viedä oman osuutensa loppuun Suomineidosta 1939-47 toteutuneen anschlussin jäljellejääneen 87,5 prosentin (=tynkä-Suomen) osalta, eikä Ruotsi-yhteistyötä pidettäisi katu-uskottavana, eikä Venäjän kanssa liittoutumista jostain syystä katsottaisi tälläkään kertaa Suomea tyydyttäväksi ratkaisuksi, niin... jääkö jäljelle turvallisuutemme varmistamiseksi ihan oikeasti vain tämä realistinen vaihtoehto, jota on ehdotettu jo julkisesti professori Timo Vihavaisen uuden idänsuhdesopimuksen malliksi: Suomi-neito hakee Venäjälle lähestymiskieltoa, ks. http://rescordis.puheenvuoro.uusisuomi.fi/179615-y...
 Jari-Pekka Vuorela 9.11.2014 15:51
 Kuulin muurin murtumisesta Berliner Ensemblen pomolta, legendaariselta Heiner Mülleriltä. Hassua kyllä, New Yorkissa.
 Olin musiikkifestivaalilla kuuntelemassa teosta, jossa oli hänen librettonsa. Ennen esityksen alkua hän puhui yleisölle teokseen liittyvistä asioista ja huomautti lopuksi: Muuten, Berliinin muuri murtui tänään.
 Tapani Lahnakoski 10.11.2014 09:54
 Minä kävin Länsi-Berliinissä muistaakseni -86. Muuri oli tukevasti pystyssä ja se sininen viiva näkyi hyvin, jonka piirtäjät kaapattiin itäpuolelle jostain salaisesta ovesta, jonka voi avata vain itäpuolelta. En muista oliko sen maalanneet pojat jo palautettu, mutta pitkään he vankeina olivat.
 Hauskinta oli katsoa länsimaisia turistilaumoja, jotka jonottivat sadan metrin jonoissa useille lavoille, joista näki muurin yli katsomaan sosialistista realismia. Ei tullut mieleenkään jonottaa sitä ihanuutta mulkoilemaan.
 Tuosta Karjalan palautuksesta. Mikä olisi realistisin ehdotus, minkä Venäjä voisi hyväksyä? Jäämerelle pääsy olisi oikein kiva juttu, vaikkei mitään Petsamon kaivoksia saataisikaan, liekö siellä enää mitään jäljelläkään?
 Ehkä helpoin palautettava olisi Vanha Salla, ei kovin hyödyllinen, mutta Suomen parhaat ja monipuolisimmat laskettelurinteet sieltä saataisiin.
 Pietarilaisilta voisi kysyä, haluaisivatko he rajan Viipurin ja Pietarin väliin, jolloin heidän ostosmatkansa huomattavasti Suomeen lyhenisivät. Ei taida kuitenkaan pietarilaisten äänet riittää Viipurin palauttamiseen.
 Jos halutaan mennä vielä epärealistisempaan suuntaan, niin eikös se Laiska-Jaakko ollut joskus aika pitkään Moskovassa?
 Jouni Snellman 10.11.2014 11:27
 Itä-Berliiniä tosiaan ihmeteltiin 1980-luvulla kuin jotain eläintarhaa. Sinne oli pääsymaksukin, 50 hyvää D-markkaa, joka oli pakko vaihtaa metroasemalla kommunistien roskarahaan. Menimme televisiotornin yläkerroksen ravintolaan ryyppäämään nuo likaiset rahat ja herätimme pahennusta kuikuillessamme ikkunasta lännen maamerkkejä. Ei DDR:ssä kauaa viihtynyt, siellä haisikin pahalle - oliko se sitten autojen petrooli vai mikä.
 Seppo Saari 11.11.2014 10:49
 Itä-Saksan Weimarissa (eräs Bachin työpaikoista) järjestettiin 1960-luvulla kesäaikaan kv. kapellimestarikursseja, joissa opettajana toimi mm. Leningradin Filharmonikkojen kapellimestari Arvid Jansons - itsekin anturan alle joutuneesta maasta. Jansons'in - ei Ulbrichtin - takia sinne mentiinkin.
 "Hinter dem Mauer lebt ein glückliches Volk", virnuilivat suomalaiset. Paha haju tuli heidän mielestään mm. 2-tahtisista Trabanteista ja tupakasta. Kenties ruskohiilen poltostakin...
 Jos oli tähdellistä asiaa paikallisille, piti mennä sivummalle kuiskuttelemaan, sillä Stasin pelko oli viisauden alku.
 Nyt nuo kurssilaiset ovat eläkeikäisiä ja sopisi hyvin haastatella heitä. :D
 Seppo Saari 11.11.2014 09:19
 "Pakenemista yrittäneistä 5 000 onnistui, 239 kuoli ja 200 haavoittui vakavasti. Suurin osa pakoyrityksistä pysäytettiin ja pakoa yrittäneitä tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin." (Wiki)
 On huomattava, että suurin osa Suomen poliitikoista alkoi pitää muuria ja pakolla jaettua Saksaa "luonnollisena" varsin pian. Tätä ihmettelin jo nuorena opiskelijana: Miksi kansojen vankilat ja väkivallan käyttö itäisessä Euroopassa hyväksyttiin Suomessa lähes mukisematta - ikään kuin osana "sosialismin puolustamista"? - Sairasta.
 http://suomenkuvalehti.fi/jutut/kotimaa/ddr-halusi...
 Näkökulma: Turkki luisuu kohti diktatuuria - Erdoǧanin valta kasvaa entisestään


text:
 29.8.2009
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 205/45
 Recours introduit le 6 juillet 2009 — Defense Technology/OHMI — DEF-TEC Defense Technology (FIRT DEFENSE AEROSOL PEPPER PROJECTOR)
 (Affaire T-262/09)
 2009/C 205/83
 Langue de dépôt du recours: l’anglais
 Parties
 Partie requérante: Defense Technology Corporation of America (Jacksonville, Etats-Unis) (représentant: R.Kunze, juriste et solicitor).
 Partie défenderesse: Office de l’harmonisation dans le marché intérieur (marques, dessins et modèles).
 Autre partie devant la chambre de recours: DEP-TEC Defense Technology GmbH (Francfort-sur-le-Main, Allemagne)
 Conclusions de la partie requérante
 —
 annuler la décision de la quatrième chambre de recours de l’Office de l’harmonisation dans le marché intérieur (marques, dessins et modèles) du 4 mai 2009 dans l’affaire R 493/2002-4 (II);
 —
 condamner la partie défenderesse aux dépens.
 Moyens et principaux arguments
 Demandeur de la marque communautaire: l’autre partie devant la chambre de recours.
 Marque communautaire concernée: la marque figurative «FIRST DEFENSE AEROSOL PEPPER PROJECTOR», pour les biens des classes 5, 8 et 13 — demande d’enregistrement no643 668.
 Titulaire de la marque ou du signe invoqué à l'appui de l'opposition: la partie requérante.
 Marque ou signe invoqué à l'appui de l'opposition: la marque verbale américaine «FIRST DEFENSE» pour des biens de la classe 13; deux marques figuratives américaines pour des biens de la classe 13; une marque antérieure notoirement connue en Belgique, Allemagne et France, «FIRST DEFENSE»; une marque antérieure notoirement connue en Belgique, Allemagne et France, «FIRST DEFENSE AND DESIGN»; une marque verbale antérieure non enregistrée, «FIRST DEFENSE», protégée en Allemagne et en France; une marque antérieure non enregistrée en Belgique, Allemagne et France, «FIRST DEFENSE AND DESIGN»; une dénomination commerciale, «FIRST DEFENSE», protégée en Allemagne.
 Décision de la division d'opposition: accueillir partiellement l’opposition.
 Décision de la chambre de recours: annulation de la décision de la division d’opposition et rejet de l’opposition.
 Moyens invoqués: violation de l’article 8, paragraphe 3, du règlement (CE) no 207/2009 du Conseil puisque la chambre de recours n’a pas correctement appliqué ladite disposition et, en outre, a rendu à tort une décision basée sur une compréhension erronée des faits exposés; violation des articles 65, 75 et 76 du règlement no 207/2009 du Conseil puisque la chambre de recours n’a pas pris les mesures nécessaires pour se conformer à l’arrêt du Tribunal de première instance du 6 septembre 2006 dans l’affaire T-6/05, DEF-TEC Defense Technology/OHMI — Defense Technology (FIRST DEFENSE AEROSOL PEPPER PROJECTOR).


type: legislation

text:
 9.8.2021
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 284/15
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1310
 z dne 6. avgusta 2021
 o popravku nekaterih jezikovnih različic Uredbe (EU) št. 1178/2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter spremembi uredb (ES) št. 2111/2005, (ES) št. 1008/2008, (EU) št. 996/2010, (EU) št. 376/2014 ter direktiv 2014/30/EU in 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 552/2004 in (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 (1) ter zlasti členov 23(1) in 27(1) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Švedska jezikovna različica Uredbe Komisije (EU) št. 1178/2011 (2) vsebuje odvečno besedilo v točki 4 točke FCL.025(b) poddela A Priloge I (del FCL), kar bi se lahko razumelo, da velja dodaten pogoj.
 (2)
 Francoska jezikovna različica Uredbe (EU) št. 1178/2011 vsebuje napako v uvodnem stavku točke FCL.905.FI(c) oddelka 2 poddela J Priloge I (del FCL), ki spreminja pomen besedila.
 (3)
 Nemška jezikovna različica Uredbe (EU) št. 1178/2011 vsebuje napake v točkah 1.5, 1.6 in 1.7 dela 1 tabele v točki 7 „Ratingi za razred – za morje“ dela B Dodatka 9 Priloge I (del FCL) in v prvem stavku točke 3 točke MED.B.070(c) oddelka 2 poddela B Priloge IV (del MED), ki spreminjajo pomen besedila.
 (4)
 Francosko, nemško in švedsko jezikovno različico Uredbe (EU) št. 1178/2011 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice teh napak ne vsebujejo.
 (5)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 127 Uredbe (EU) 2018/1139 –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 (ne zadeva slovenskega jezika)
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 6. avgusta 2021
 Za Komisijo
 predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 212, 22.8.2018, str. 1.
 (2) Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 25.11.2011, str. 1).


text:
Hvordan er det med fristerne - ikke mindst de grove?
 Vi selvangiver og gerne så rigtigt som muligt. Elektronisk selvangivelse er stort set et krav for alle.
 Hvis Skattestyrelsen ikke er enig i de oplysninger, som vi har afgivet, resulterer det som regel i, at den selvangivne indkomst bliver ændret. Hvordan er det nu med fristerne for Skattestyrelsens ændring af indkomsten?
 I artiklen er der særlig fokus på de tilfælde, hvor Skattestyrelsen mener, at indkomsten kan forhøjes, selv om den ordinære frist for ændring er udløbet. Er de afgivne oplysninger af en sådan karakter, at der er handlet groft uagtsomt, og sender Skattestyrelsen en rettidig afgørelse herom, gælder en længere frist.
 Kort om fristreglerne
 Skattestyrelsen kan normalt foretage ændringer (ordinær ansættelse) af den selvangivne indkomst inden for den såkaldte 3-års frist. Vil Skattestyrelsen forhøje en persons
 indkomst for indkomståret 2015, skal Skattestyrelsen senest den 1. maj 2019 varsle indkomstforhøjelsen, og endelig kendelse skal afsiges senest den 1. august 2019. I visse tilfælde er fristen dog to år længere. Den længere frist gælder for såkaldt kontrollerede transaktioner, eksempelvis en transaktion mellem en aktionær og et selskab, hvor aktionæren har bestemmende indflydelse.
 Hvis der derimod er tale om en lønmodtager med enkle økonomiske forhold, skal forslag om forhøjelse af indkomsten sendes senest den 30. juni i det andet kalenderår efter udløbet af indkomståret. Afgørelsen skal herefter træffes senest den 1. oktober i samme år.
 Efter udløbet af den ordinære frist, kan Skattestyrelsen foretage en såkaldt ekstraordinær ansættelse, hvis personen har handlet forsætligt eller groft uagtsomt. En ekstraordinær ansættelse skal varsles af Skattestyrelsen senest seks måneder efter, at Skattestyrelsen er ”kommet til kundskab om det forhold, der begrunder en fravigelse” af den ordinære frist på henholdsvis tre år og fem år.
 Simpel og grov uagtsomhed
 Skattemæssigt sondrer man mellem simpel uagtsomhed og grov uagtsomhed.
 Småfejl kategoriseres som simpel uagtsomhed. Skattestyrelsen kan selvfølgelig inden for de ordinære frister korrigere disse fejl.
 Grov uagtsomhed foreligger, når man ved sin selvangivelse laver større sjuskefejl, er skødesløs, eller misforstår regler, man burde kende. Grov uagtsomhed er i skattemæssig sammenhæng en adfærd, der kan beskrives som en særlig bebrejdelsesværdig afvigelse fra normal handlemåde. Man kan også udtrykke det sådan, at man kunne og burde have selvangivet korrekt, men ikke har gjort det. Det har betydning i to sammenhænge, at man har handlet groft uagtsomt. Dels har Skattestyrelsen i disse tilfælde mulighed for at ændre årsopgørelsen i ugunstig retning op til 10 år tilbage, og dels kan der være mulighed for at gøre et strafansvar gældende, hvis tilfældet er særlig groft.
 I første række er det Skattestyrelsen, der tager stilling til, om man har handlet groft uagtsomt, og i sidste ende er det Skatteankenævnene, Landsskatteretten og domstolene, der
 afgør det. Man skal være opmærksom på, at der for tiden ikke altid skal ret meget til, for at man vil blive anset for at have handlet groft uagtsomt. I de senere år er praksis blevet skærpet.
 Hvad taler for simpel uagtsomhed?
 Generelt kan man sige, at jo bedre man kan dokumentere, at man efter bedste evne har forsøgt at selvangive korrekt, jo mere taler det for, at den fejl, man har begået, kun kan karakteriseres som simpel uagtsom. Åbenbare småfejl, regnefejl og andre mindre forglemmelser vil i så fald typisk blive anset for simpelt uagtsomme. Et eksempel kunne være, at man har lagt alle oplysninger korrekt frem for Skattestyrelsen, men ved den talmæssige opgørelse har lavet en mindre fejl. Det kan også være, at man har flere skattepligtige aktiver af samme slags – eksempelvis fri bil – og får gjort nogle korrekt op, men ikke alle. I det sidste tilfælde har Landsskatteretten i 2016 meget konkret vurderet den pågældende fejl som simpel uagtsom. Jo mere komplicerede reglerne er på et bestemt område, eller jo mere komplicerede de faktuelle forhold er, jo bredere margen har borgeren typisk, før at en fejl vil blive anset for groft uagtsom. Men det er i sidste ende en konkret vurdering, hvor langt dette princip rækker.
 Hvornår har man handlet groft uagtsomt?
 For nogle persongrupper er bedømmelsen generelt skærpet. Erhvervsdrivende har en pligt til at sætte sig ind i de regler, der gælder for deres erhverv. Det kan eksempelvis være regler om korrekt bogføring eller særlige dokumentations- eller indberetningspligter. Påhviler der en borger særlige pligter, vil det ofte være groft uagtsomt at tilsidesætte dem. Der gælder også en skærpet uagtsomhedsbedømmelse for fagprofessionelle personer eller personer i betroede stillinger med særligt ansvar.
 Eksempelvis har Landsskatteretten i 2016 anset en cheftræner på sportens område for at burde have undersøgt skattereglerne vedrørende udbetaling af kørselsgodtgørelse nærmere, end hvad der var tilfældet. Ved at undlade dette, og derved ikke at have selvangivet sin indkomst korrekt, havde træneren handlet groft uagtsomt. Generelt gælder, at hvis man modtager beløb, som Skattestyrelsen ikke umiddelbart kan se, hvor kommer fra, eksempelvis indkomst fra udlandet, må det tilrådes, at man oprindeligt har udarbejdet dokumentation vedrørende sådanne beløb. Er der tale om lån, bør der eksempelvis foreligge underskrevne gældsbreve. Hvis Skattestyrelsen konkret i stedet mener, at der foreligger en gave, er der flere eksempler på, at det er blevet anset for groft uagtsomt, at sådanne beløb ikke er selvangivet som gaveindkomst. Generelt er der en tendens til, at fejl og mangler ved dokumentations- og regnskabsmateriale vil blive bedømt som groft uagtsomme fejl. Hvis man ejer værdipapirer, bør man sætte sig ind
 i, hvilke regler, der gælder for opgørelse af skattepligtig fortjeneste – både mens man ejer værdipapirerne og ved salg. Utilstrækkelig undersøgelse af reglerne kan også i
 sådanne situationer indebære, at en forkert selvangivelse vil blive kategoriseret som grov uagtsomhed.
 Ny højesteretsdom om grov uagtsomhed
 Højesteret har den 26. september 2018 taget stilling til, hvorvidt et ægtepar havde handlet groft uagtsomt ved alene at selvangive til Danmark som begrænset skattepligtig
 for perioden 2003-2006. I 2007 flyttede familien igen til Danmark.
 Østre Landsret havde fastslået, at ægteparrets fulde danske skattepligt ikke var ophørt ved flytningen til Schweiz i 2003, blandt andet henset til, at parret ejede et sommerhus i Danmark, der lovligt måtte anvendes som helårsbolig, der var købt en projektlejlighed i Danmark før fraflytningen, den løbende indkomst udgjorde pensionsudbetalinger
 fra Danmark, de erhvervsmæssige interesser var ligeledes i Danmark osv. Men Østre Landsrets flertal fandt ikke, at ægteparret havde handlet groft uagtsomt og udtalte i den forbindelse, at parret havde indrettet sig i overensstemmelse med rådgivning indhentet hos en advokat. Skattestyrelsens forhøjelse af indkomsten for indkomstårene 2003-2006 var derfor sket med urette, da fristen på tre år var overskredet. Der var med andre ord kke grundlag for en ekstraordinær ansættelse.
 Skatteministeriet fik en såkaldt tredjeinstansbevilling, og dommen fra Østre Landsret kunne herefter indbringes for Højesteret. Sagen for Højesteret angik alene spørgsmålet
 om, hvorvidt ægteparret havde handlet groft uagtsomt med den konsekvens, at betingelsen for en ekstraordinær ansættelse af ægteparrets indkomst for indkomstårene
 2003-2006 var opfyldt.
 Højesteret var ikke enig med Østre Landsret. Højesteret udtaler, at den omstændighed, at ægteparret havde søgt rådgivning hos en advokat, ikke kunne føre til, at der ikke
 var handlet groft uagtsomt.
 Efter en konkret bedømmelse af, hvad parret selv havde vidst – og efter Højesterets opfattelse burde have vidst – fandt Højesteret, at parret havde handlet groft uagtsomt.
 Fristreglen på seks måneder
 En ekstraordinær ansættelse skal overholde en særlig fristregel på seks måneder. Reglen betyder, at en forhøjelse af indkomsten skal varsles af Skattestyrelsen senest seks
 måneder efter, at styrelsen er ”kommet til kundskab om det forhold, der begrunder en fravigelse” af de ordinære frister. Denne fristregel har i praksis givet anledning til tvivl.
 Modtager Skattestyrelsen bilag til en sag af flere omgange, vil det kunne give anledning til tvivl, hvornår styrelsen har tilstrækkeligt grundlag for at kunne varsle en forhøjelse af
 indkomsten. På den ene side må det umiddelbart kunne antages, at fristen ikke først løber fra det tidspunkt, hvor en ændring kan endeligt gøres op, idet lovbestemmelsen
 alene kræver ”kundskab om det forhold”. På den anden side må det antages, at fristen ikke i alle tilfælde løber allerede fra modtagelsen af (de første) relevante oplysninger.
 Højesteretsdom om ”kundskabstidspunktet”
 Højesteret har den 4. september 2018 afsagt en dom om, på hvilket tidspunkt fristen på de seks måneder skal regnes, når Skattestyrelsen successivt modtager oplysninger.
 Som led i ”Money-Transfer-projektet” fik Skattestyrelsen fra en bank oplysninger om, at der til en persons bankkonto i 2005 var overført 2,5 mio. kr. fra et selskab på Cayman
 Islands. Personen oplyste til Skattestyrelsen, at der var tale om et lån, men udgangen på sagen blev, at personen blev beskattet af beløbet som løn. Denne forhøjelse af indkomsten skete efter udløbet af den ordinære frist på tre år.
 Personens påstand for Højesteret var blandt andet, at varslingsfristen på seks måneder ikke var overholdt.
 Højesteret fandt det ikke godtgjort, at der bestod et reelt gældsforhold mellem personen og selskabet på Cayman Islands, og personen måtte anses for at have handlet i hvert
 fald groft uagtsomt. Skattestyrelsens forhøjelse af indkomsten var dermed sket med rette, forudsat at varslingsfristen på seks måneder var overholdt.
 Påstanden for Højesteret var, at varslingsfristen løb fra den 7. december 2010, idet Skattestyrelsen på dette tidspunkt var vidende om, at der var indsat 2,5 mio. kr. på hans
 bankkonto. Da agterskrivelsen først var afsendt den 13. juli 2011, var varslingsfristen på seks måneder overskredet.
 Højesteret udtalte, at oplysning om indsætninger på personens konto ikke i sig selv gav Skattestyrelsen kundskab om, at der var grundlag for en ekstraordinær ansættelse. Først efter modtagelse af oplysninger i perioden marts-maj 2011 havde Skattestyrelsen tilstrækkelige oplysninger til at fastslå, at der var grundlag for ekstraordinær ansættelse –forhøjelse af personens indkomst. Skattestyrelsens afsendelse af en agterskrivelse den 13. juli 2011 var derfor sket rettidigt – varslingsfristen på seks måneder var overholdt.
 Konklusionen må derfor fremadrettet antages at være, at 6-måneders fristen først løber fra det tidspunkt, hvor Skattestyrelsen er i besiddelse af fyldestgørende oplysninger for at kunne foretage den pågældende indkomstforhøjelse.


text:
 26.11.2011
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 347/24
 Odvolanie podané 30. septembra 2011: ThyssenKrupp AG proti rozsudku Všeobecného súdu (ôsma komora) z 13. júla 2011 vo veciach T-144/07, T-147/07, T-148/07, T-149/07, T-150/07 a T-154/07, ThyssenKrupp Liften Ascenseurs a i./Komisia
 (Vec C-506/11 P)
 2011/C 347/34
 Jazyk konania: nemčina
 Účastníci konania
 Odvolateľka: ThyssenKrupp AG (v zastúpení: M. Klusmann a S. Thomas, Rechtsanwälte)
 Ďalší účastník konania: Európska komisia
 Návrhy odvolateľky
 Odvolateľka navrhuje
 —
 zrušiť rozsudok Všeobecného súdu (ôsma komora) z 13. júla 2011 v spojených veciach T-144/07, T-147/07, T-148/07, T-150/07 a T-154/07 (ThyssenKrupp Liften Ascenseurs a i./Európska komisia) v rozsahu, v akom zamieta žalobu a v akom sa týka odvolateľky,
 —
 subsidiárne primerane ďalej znížiť pokutu uloženú odvolateľke v článku 2 napadnutého rozhodnutia Európskej komisie z 21. februára 2007,
 —
 ďalej subsidiárne vrátiť vec Všeobecnému súdu na opätovné rozhodnutie,
 —
 zaviazať Európsku komisiu na náhradu trov konania.
 Odvolacie dôvody a hlavné tvrdenia
 Odvolateľka týmto odvolaním napáda rozsudok Všeobecného súdu (ôsma komora) z 13. júla 2011 vo veci T-148/07 a i. (ThyssenKrupp Liften Ascenseurs a i./Európska komisia) v rozsahu, v akom tento súd zamietol žalobu zo 7. mája 2007 podanú proti rozhodnutiu Komisie K(2007) 512 v konečnom znení z 21. februára 2007 (vec COMP/E-1/38.823 — výťahy a eskalátory), a v akom sa týka odvolateľky.
 Odvolateľka namieta nepríslušnosť Komisie, porušenie podstatných formálnych náležitostí, porušenie Zmluvy o ES, resp. ZEÚ a, v prípade vykonania týchto zmlúv, porušenie uplatniteľných právnych noriem, ako aj zneužitie právomoci a porušenie základných práv v celkovo siedmych odvolacích dôvodoch:
 Odvolateľka po prvé namieta, že Všeobecný súd právne nesprávne potvrdil príslušnosť Komisie pre vykonanie konania. Zastáva názor, že Všeobecný súd mal rozhodnutie Komisie z dôvodu neuplatniteľnosti článku 101 ZFEÚ (predtým článok 81 ES) na základe chýbajúceho medzištátneho významu vytýkaného lokálneho porušenia vyhlásiť za neplatné. Aj v prípade, že by Všeobecný súd vyhlásil článok 101 ZFEÚ za uplatniteľný, musel by zohľadniť, že príslušnosti Komisie v každom prípade bráni systém paralelných príslušností podľa oznámenia ESHS založený nariadením 1/2003 (1). Všeobecný súd napokon nezohľadnil, že dodatočné začatie konania Komisiou predstavuje porušenie zásady určitosti a zákonnosti v súvislosti s trestami, ktorá je chránená základnými právami.
 Všeobecný súd po druhé nezohľadnil, že došlo k porušeniu zásady ne bis in idem, keďže Komisia pred začatím konania nezohľadnila rozhodnutia o amnestii vnútroštátnych kartelových orgánov v prospech odvolateliek.
 Odvolateľka po tretie namieta, že Všeobecný súd právne nesprávne potvrdil rozhodnutie Komisie o solidárnej zodpovednosti odvolateľky s jej dcérskymi spoločnosťami. Odvolateľka sa nesporne nezúčastnila porušenia. Pripísateľnosti cudzieho konania na základe chýbajúceho predpokladu zodpovednosti ekonomickej entity bráni zásada v oblasti práva sankcií osobnej zodpovednosti, zásada in dubio pro reo a právo na spravodlivý proces.
 Všeobecný súd po štvrté právne nesprávne nezohľadnil, že potvrdenie solidárnej zodpovednosti odvolateľky porušuje zásadu osobnej zodpovednosti. Odvolateľka subsidiárne namieta, že Všeobecný súd právne nesprávne potvrdil rozhodnutie Komisie v súvislosti s chýbajúcimi podielmi na zodpovednosti vo vnútornom vzťahu, a tým rozsudok nedostatočne odôvodnil.
 Odvolateľka po piate namieta, že Všeobecný súd vo svojom rozsudku porušil svoju právom priznanú povinnosť rozsiahleho preskúmania tým, že iba nedostatočne preskúmal neprimeranosť stanovenia východiskovej sumy, násobného koeficientu na účely odstrašenia, ako aj chýbajúce posúdenie spolupráce odvolateľky Komisiou, a tým porušil základné právo na spravodlivý proces a v ňom spočívajúcu záruku súdnej ochrany. Rozsudok je v každom prípade nedostatočne odôvodnený v rozsahu, v akom potvrdzuje niekoľkonásobné uloženie pokuty, ktoré sa odlišuje od praxe rozhodovania Komisie.
 Po šieste sa namieta porušenie zásady proporcionality a zásady rovnosti zaobchádzania v súvislosti so stanovením východiskovej sumy týkajúcej sa porušenia v Nemecku, keďže sa do stanovenia východiskovej sumy zahrnuli aj obraty nedotknuté týmto porušením, a to napriek tomu, že tomu bránia kogentné dôvody. Všeobecný súd naopak voči spoločnosti Schindler vykonal dostatočne diferencované odôvodnenie, protiprávne ale opomenul toto diferencovanie voči odvolateľke vykonať.
 Po siedme sa namieta nesprávne stanovenie východiskovej sumy aj pre holandský trh, ktorého objem na trhu sa zohľadnil v plnej výške napriek tomu, že bol málo dotknutý kartelom.
 (1) Nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (Ú. v. ES L 1, s. 1; Mim. vyd. 08/002, s. 205).


text:
 16.3.2015
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 89/4
 Petición de decisión prejudicial planteada por el Bundesgerichtshof (Alemania) el 17 de diciembre de 2014 — Patrick Breyer/Bundesrepublik Deutschland
 (Asunto C-582/14)
 (2015/C 089/05)
 Lengua de procedimiento: alemán
 Órgano jurisdiccional remitente
 Bundesgerichtshof
 Partes en el procedimiento principal
 Demandante: Patrick Breyer
 Demandada: Bundesrepublik Deutschland
 Cuestiones prejudiciales
 1)
 ¿Debe interpretarse el artículo 2, letra a), de la Directiva 95/46/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 24 de octubre de 1995, relativa a la protección de las personas físicas en lo que respecta al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos (Directiva de protección de datos) (1), en el sentido de que una dirección de protocolo de Internet (dirección IP) almacenada por un prestador de servicios en relación con un acceso a su página web constituye para éste un dato personal desde el momento en que un tercero (en este caso, un proveedor de acceso) disponga de los datos adicionales que permiten identificar al interesado?
 2)
 ¿Se opone el artículo 7, letra f), de la Directiva de protección de datos a una disposición nacional con arreglo a la cual un prestador de servicios sólo puede recoger y utilizar los datos personales de un usuario sin su consentimiento cuando sea necesario para ofrecer y facturar el uso concreto del servicio de telecomunicación por ese usuario, y con arreglo a la cual el objetivo de garantizar el funcionamiento del servicio de telecomunicación no puede justificar la utilización de esos datos tras la conclusión de cada operación de uso concreta?
 (1) DO L 281, p. 31.


type: contracts

text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22001D0118(23)
 Oficialusis leidinys L 015 , 18/01/2001 p. 0045 - 0046
 EEE jungtinio komiteto sprendimasNr. 148/19991999 m. lapkričio 5 d.iš dalies keičiantis EEE susitarimo XIII priedą (Transportas)EEE JUNGTINIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį,kadangi:(1) Susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 1999 m. sausio 29 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 11/1999 [1],(2) 1999 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 323/1999, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2299/98 dėl elgesio su kompiuterinėmis rezervavimo sistemomis (KSR) kodekso [2], turi būti įtrauktas į Susitarimą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisSusitarimo XIII priedo 63 punktas (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2299/89) iš dalies keičiamas taip:1. Įrašoma ši įtrauka:"— 399 R 0323: 1999 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 323/1999 (OL L 40, 1999 2 13, p. 6)."2. Adaptacijos pirmojoje pastraipoje žodžiai "siekiant taikyti 6 straipsnio 5 dalį, 7 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis, 11-21a straipsnius ir 23 straipsnio 2 dalį" pakeičiami žodžiais "siekiant taikyti 7 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis ir 11-21a straipsnius".2 straipsnisTarybos reglamento (EB) Nr. 323/1999 tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja 1999 m. lapkričio 6 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį.4 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.Priimta Briuselyje, 1999 m. lapkričio 5 d.EEE jungtinio komiteto varduPirmininkasN. v. Liechtenstein[1] OL L 35, 2000 2 10, p. 42.[2] OL L 40, 1999 2 13, p. 6.--------------------------------------------------


text:
 3.6.2006
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 131/47
 10. aprillil 2006 esitatud hagi — Fjord Seafood Norway jt versus nõukogu
 (Kohtuasi T-113/06)
 (2006/C 131/87)
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Pooled
 Hagejad: Fjord Seafood Norway (Oslo, Norra), Fjord Seawood Scotland Farming Ltd (Isle of Lewis, Ühendkuningriik, Alsaker Fjordbruk AS (Onarheim, Norra) (esindajad: advokaadid J. Juuhl-Langseth ja P. Dyrberg)
 Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu
 Hagejate nõuded
 —
 tühistada Nõukogu määrus 85/2006 niivõrd, kuivõrd see puudutab Fjord Seafood Norway AS-i.
 —
 mõista hageja kohtukulud välja Nõukogult.
 Väited ja peamised argumendid
 Hagejad kas ekspordivad tehistingimustes kasvatatud lõhet Norrast ühendusse või toodavad seda ühenduses. Vaidlustatud määrusega on kehtestatud Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhele dumpinguvastane tollimaks.
 Hagejate väidete kohaselt on vaidlustatud määruses esiteks ühenduse tootmisharu mõistet vääralt määratletud ja kohaldatud. Hagejate väitel määratles vaidlustatud määrus kahju kannatanud ühenduse tootmisharu selliselt, et see hõlmas vähem kui 5 % ühenduse kogutoodangust, ja seda eriti põhjusel, et teised ühenduse tootjad kuuluvad Norrale või on seotud Norra huvidega. Nad väidavad, et seetõttu rikkus vaidlustatud määrus Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti asutamisvabaduse, kapitali vaba liikumise ja kodakondsuse alusel mittediskrimineerimise põhimõtteid, algmäärust (1) ja EÜ artiklit 253.
 Edasi väidavad hagejad, et vaidlustatud määrus defineeris ühenduse tootmisharu kui sellist nii, nagu see hõlmaks ainult tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjaid. Nad väidavad, et ka töötlev tööstus oleks pidanud olema määratlusega hõlmatud, kuivõrd kõnealust lõhet ka töödeldakse ja kehtestatud tollimaksudes on töötlemise kulud arvesse võetud.
 Samuti leiavad hagejad, et vaidlustatud määruses on vääralt hinnatud dumpingut ja kahju, toetudes andmetele 25 liikmesriigi kohta, kuigi enamuse uurimise ajast koosnes Euroopa Liit 15-st liikmesriigist. Norra eksportijate turukäitumine kümne uue liikmesriigi turul, kellel ei ole tehistingimustes kasvatatud lõhe tööstust, ei saanud enne 1. maid 2004 olla tõlgendatav kui ühenduse tootmisharule kahju tekitav dumping.
 Edasi leiavad hagejad, et kaebuse esitanute ja Norra tootjate valim ei ole representatiivne, et vaidlustatud määrus ei tõenda põhjuslikku seost Norra impordi ja kahju vahel ega hinda, kas USA ja Kanada impordi tekitatud kahju ei ole samuti pandud süüks Norra impordile. Samuti leitakse, et vaidlustatud määruses on vääralt loetud automaatselt kahjuks ühenduse turuosa kaotus, et tollimaksude arvestamisel kasutatud vahetuskursid olid väärad, et filee impordihindade alused on väärad ning et selles osas ei olnud avalikustamine piisav. Viimasena leitakse, et hageja Fjord Seafood Norra suhtes oli tootmiskulu vääralt arvestatud.
 (1) Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikides, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (EÜT L 56, lk 1)


type: wikipedia

text:
FreeBSD je prosto dostopen odprtokodni operacijski sistem, ki izhaja iz BSD Unix kulture. Temelji na 386BSD in 4.4BSD. Glavni podprti arhitekturi sta 64-bitna x86 in ARMv8, slabše podprte pa so 32-bitna x86, druge ARM ter MIPS, PowerPC in RISC-V arhitekture.
 V nasprotju z Linuxom, kjer ena skupina razvija jedro, drugi (projekt GNU) uporabniške pripomočke (lupina, osnovni ukazi ipd.), spet tretji pa vse skupaj zapakirajo v distribucije, se pri FreeBSD operacijski sistem razvija kot celota, njegova izvorna koda je na voljo v enem sistemu za nadzor različic (CVS). Tudi to je eden od razlogov, da FreeBSD velja za zelo učinkovitega, zanesljivega in
 robustnega. Tako se na Netcraftovi
 lestvici neprekinjenega delovanja spletnih strežnikov pojavlja kot edini prost operacijski sistem.
 Zgodovina in razvoj
 Razvoj FreeBSD se je pričel leta 1993 na predelavi izvorne kode 386BSD. Zaradi vprašljivosti dovoljenja nekaterih delov te izvorne kode so različico 2.0, ki je izšla januarja 1995, v veliki meri prenovili in je temeljila na 4.4BSD-Lite Univerze Kalifornije v Berkeleyju.
 Trenutno zadnja različica je 13.1-RELEASE, ki je izšla maja 2022. Pri stabilnih različicah njeni številki sledi še besedica -STABLE. Različice, ki se končajo s -CURRENT, vsebujejo nove značilnosti in so namenjene preizkušanju. Novosti, ki se izkažejo za stabilne in zrele, so kasneje
 vključene v -STABLE.
 Veja 5.x in novejše vsebuje številne novosti, večinoma tiste s področja varnosti. Ravno s tem namenom je bil ustanovljen projekt TrustedBSD, od koder je FreeBSD prevzel mehanizem MAC (mandatory access control - obvezen nadzor dostopa) ter datotečna sistema ACL (Access Control Lists) in UFS2. Podpira tudi šifrirane datotečne sisteme (sistem GDBE), izboljšano
 večprocesorsko delovanje in rešitev KSE za nitenje v razmerju m:n med jedrom in uporabniškim novojem. Knjižnica s to rešitvijo je od različice 5.3 dalje privzeta.
 Ports
 Sistem ports omogoča pregledno nameščanje programske opreme, ki so jo priredili za ta operacijski sistem. V imeniški hierarhiji so datoteke Makefile, tako lahko nameščamo in odstranjujemo programe z ukazom make. Za vsak takšen programski paket skrbi vzdrževalec, ki je odgovoren, da sledi novostim v razvoju tega paketa. Vnaprej prevedeni paketi (angl. »packages«) so običajno na voljo v dveh različicah: za vejo 4.x in za 5.x. Pakete za 4.x je največkrat mogoče namestiti tudi
 na sisteme z vejo 5.x.
 Dovoljenje
 FreeBSD je izdan pod dovoljenjem BSD (Berkeley Software Distribution), ki
 vsakomur dovoljuje uporabo in nadaljnje razpečevanje, dokler se ohranita oznaki o
 avtorskih pravicah in dovoljenju BSD. V nasprotju z GPL to ne preprečuje uporabe
 in razpečevanja delov kode pod drugimi dovoljenji.
 Hčerinski projekti
 Dovoljenje BSD omogoča, da se iz osnovnega FreeBSD izpelje hčerinske projekte. Nekateri izmed njih so:
 GNU/FreeBSD je skupek FreeBSDjevega jedra z orodji projekta GNU. Razvija ga Debian.
 DragonFly BSD se je odcepil od različice 4.8 zaradi nestrinjanja nekaterih razvijalcev z zasnovo veje 5.x.
 FreeSBIE je »živa« distribucija FreeBSD, ki se zažene in deluje s plošče CD. Pripravlja jo skupina italijanskih uporabnikov *BSD.
 Frenzy je podobna »živa« distribucija, namenjena predvsem rusko govorečim uporabnikom. Pripravljajo jo v Ukrajini.
 BSDeviant je še ena »živa« distribucija, ki jo je mogoče spraviti na Mini CD-R.
 PicoBSD se zažene z diskete. Na voljo je več izvedenk za različno strojno opremo.
 Darwin je soroden operacijski sistem, ki se prvenstveno razvija za Applove računalnike in je precej prevzel iz FreeBSD.
 m0n0wall je paket za vdorobrane (požarne zidove) in temelji na FreeBSD
 Viri in opombe
 Literatura
 Michael Lucas, Absolute BSD, The Ultimate Guide to FreeBSD, No Starch Press, julij 2002. ISBN 1-886411-74-3.
 Dru Lavigne, BSD Hacks, 100 Industrial-Strength tips for BSD users and administrators, O'Reilly, maj 2004. ISBN 0-596-00679-9.
 Michael Urban, Brian Tiemann, FreeBSD Unleashed, Second Edition, Sams Publishing, april 2003. ISBN 0-672-32456-3.
 Greg Lehey, The Complete FreeBSD, 4th Edition, Documentation from the Source, O'Reilly, april 2003 ISBN 0-596-00516-4.
 Marshall Kirk McKusick, George V. Neville-Neil, The Design and Implementation of the FreeBSD Operating System, Addison Wesley Professional, avgust, 2004. ISBN 0-201-70245-2. [4] (http://www.awprofessional.com/titles/0201702452 )
 Ted Mittelstaedt, The FreeBSD Corporate Networkers Guide, Addison-Wesley, december 2000. Paperback, book & CD edition, 401 pages. ISBN 0-201-70481-1.
 The FreeBSD Handbook, Volume 1 : User Guide, 3rd Edition, FreeBSD Documentation Project, FreeBSD Mall, Inc., november 2003 ISBN 1-57176-327-9.
 The FreeBSD Handbook, Volume 2 : Admin Guide, 3rd Edition, FreeBSD Documentation Project. FreeBSD Mall, Inc., september 2004 ISBN 1-57176-328-7.
 Glej tudi
 Odprta koda
 Odprtokodna programska oprema
 Prosto programje
 Seznam odprtokodnih programov
 Zunanje povezave
 Uradna stran FreeBSD (zrcalo v Sloveniji)
 Priročnik
 Kratka zgodovina
 The complete FreeBSD pod dovoljenjem Creative Commons
 FreeBSDSoftware
 FreeBSDwiki.net (wiki namenjen FreeBSD)
 FreeBSD Portal
 FreeBSD Howtos
 FreeBSD ports
 Stalna tema o FreeBSD v Slo-Techovem forumu
 FreeSBIE
 Debian GNU/kFreeBSD
 PicoBSD
 Družinsko drevo BSD
 Rosetta Stone for Unix
 FreeBSD 8 FreeBSD 8 review (en)
 Operacijski sistemi
 Unix
 Programska oprema leta 1993


text:
ECLI:SI:USRS:1992:U.I.101.91
 Ustavno sodišče ni pristojno za oceno sklepa izvršnega sveta občinske skupščine o sprejetju študije lokacij, ki po svoji vsebini ni predpis.
 Nepristojnost ustavnega sodišča za oceno zakonitosti akta občinskega izvršnega sveta, ki ni predpis.
 Ustava 1991, 160. čl.
 U-I-101-91.pdf
 Ustavno sodišče je na seji dne 13.2.1992 obravnavalo pobudo Janeza Ivanetiča iz Črnomlja, ki ga zastopata Tone Škerlj in Borut Škerlj, odvetnika v Novem mestu in
 Ustavno sodišče ne sprejme pobude in ne bo začelo postopka za oceno zakonitosti sklepa Izvršnega sveta Skupščine občine Črnomelj o sprejemu študije lokacij za kioske v Črnomlju (Skupščinski Dolenjski list, št. 11/91).
 Pobudnik je vložil pobudo za oceno zakonitosti sklepa Izvršnega sveta Skupščine občine Črnomelj, ki se nanaša na sprejem študije lokacij za kioske v Črnomlju, ki jo je izdelal "SAVA PROJEKT", podjetje za razvoj, projektiranje, konzalting, inženiring p.o. Krško. V odloku o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (SDL, št. 14/90) so bile predvidene lokacije kioskov v raznih območjih mesta Črnomelj. S sklepom izvršnega sveta pa naj bi se bila situacija spremenila, ker da omenjena študija lokacij za kioske ne predvideva lokacij v tistih predelih, na katerih jih sicer dopušča citirani odlok. Omenjeni sklep po mnenju pobudnika ni zakonit, ker nima temelja niti v citiranem odloku o prostorskih ureditvenih pogojih niti v zakonu o urejanju naselij in drugih posegov v prostor.
 Skupščina občine Črnomelj v odgovoru na pobudo navaja, da študija lokacij za kioske, sprejeta z izpodbijanim sklepom, služi kot strokovna podlaga za izdelavo lokacijske dokumentacije. Ta študija predlaga trinajst lokacij na najbolj ugodnih in ustreznih mestih, na katerih prej sprejeti prostorski ureditveni pogoji dovoljujejo postavitev kioskov. Ustreznost predlaganih lokacij je določena ob upoštevanju meril in pogojev, ki jih določajo prostorski ureditveni pogoji. Ti prostorski ureditveni pogoji namreč določajo le območja, kjer je možna postavitev kioskov, ne pa tudi samih lokacij le-teh. Izbiro nove lokacije kioska za prodajo hitro pripravljene hrane in pijač v okviru študije lokacij za kioske določa tudi III. točka sodne poravnave med občino Črnomelj in Janezom Ivanetičem. V njej se občina zavezuje, da bo izdelala ponudbo novih lokacij, Janez Ivanetič pa ima prednostno pravico izbire nove lokacije za tovrstno dejavnost. V historičnem mestnem jedru (Trg svobode), v katerem sedaj stoji kiosk Janeza Ivanetiča brez uradnega dovoljenja pristojnega občinskega organa, bodo lokacije, namembnost in arhitektonsko oblikovanje kioskov natančneje kot v študiji lokacij za kioske določene z ureditvenim načrtom, katerega predvideva 53. člen odloka o prostorskih ureditvenih pogojih.
 Ob preizkusu pobude je ustavno sodišče ugotovilo, da obravnavani sklep o sprejemu študije lokacij za kioske v Črnomlju določa le, da ta študija služi kot strokovna podlaga za izdelavo lokacijske dokumentacije, ki je po zakonu o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list SRS, št. 18/84, 37/85, 29/86 in 26/90) pogoj za izdajo lokacijskega dovoljenja.
 V navedeni študiji so opredeljene lokacije, primerne za kioske različnih namembnosti, ki so opremljene s komunalnimi priključki in stojijo na zemljiščih, ki niso privatna lastnina. Lokacije so predlagane na območjih, na katerih sprejeti prostorski ureditveni pogoji dovoljujejo postavitev kioskov. Iz same študije izhaja, da ni izključena možnost, da bi potencialni interesent postavil kiosk tudi na kakšni drugi lokaciji, kjer bi bilo to po odloku možno, če bi bil pripravljen njeno neopremljenost sanirati na lastne stroške.
 Izpodbijani sklep po svoji vsebini ni predpis, zato ustavno sodišče po 160. členu ustave ni pristojno za oceno njegove zakonitosti. Morebitne ugovore, nanašajoče se na skladnost s tem sklepom sprejete študije z odlokom o prostorskih ureditvenih pogojih in z zakonom, je torej možno uveljavljati le v ustreznih upravnih oziroma sodnih postopkih.
 Ta sklep je ustavno sodišče sprejelo na podlagi prve alinee drugega odstavka 25. člena zakona o postopku pred Ustavnim sodiščem SRS (Uradni list SRS, št. 39/74 in 28/76).
 Janez Ivanetič, Črnomelj
 OdlUS I, 6


text:
 Avis juridique important
 |
 11957A/PRO/CJ/05
 Tratado que institui a Comunidade Europeia da Energia Atómica (Tratado CEEA - Euratom), Protocolo relativo ao Estatuto do Tribunal de Justiça da Comunidade Europeia da Energia Atómica, Título I - Estatuto dos Juízes e dos advogados- gerais, Artigo 5o
 Artigo 5 .Para além das substituições normais e dos casos de morte, as funções dos juízes cessam individualmente por demissão.Em caso de demissão de um juiz, a carta de demissão será dirigida ao presidente do Tribunal para ser transmitida ao presidente do Conselho. A notificação deste último determina a abertura de vaga no lugar.Salvo nos casos previstos no artigo 6 ., o juiz permanecerá no cargo até que assuma funções o seu sucessor.


text:
 2021.5.5.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 155/20
 A BIZOTTSÁG (EU) 2021/726 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2021. május 4.)
 az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az Adoxophyes orana
 granulovírus és a flutriafol hatóanyag jóváhagyási időtartama tekintetében történő módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke első bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletének A. része meghatározza az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyottnak tekintendő hatóanyagokat.
 (2)
 A flutriafol hatóanyag jóváhagyási időtartamát az (EU) 2018/1266 bizottsági végrehajtási rendelet (3)2021. május 31-ről 2024. május 31-re, majd az (EU) 2020/2007 bizottsági végrehajtási rendelet (4)2024. augusztus 31-re hosszabbította meg. Az Adoxophyes orana granulovírus hatóanyag jóváhagyási időtartamát az (EU) 2020/2007 végrehajtási rendelet 2023. január 31-ről 2024. január 31-re hosszabbította meg.
 (3)
 A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően kérelmeket nyújtottak be az érintett hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítása iránt. Az Adoxophyes orana granulovírus és a flutriafol hatóanyagok esetében azonban a kérelmezők megerősítették, hogy már nem támogatják a jóváhagyás meghosszabbítása iránti kérelmet.
 (4)
 Tekintettel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikke első bekezdésében foglalt célra, a szóban forgó hatóanyagok jóváhagyási időtartamának az (EU) 2020/2007 végrehajtási rendelet által előírt meghosszabbítása már nem indokolt. Ezért helyénvaló rendelkezni arról, hogy az Adoxophyes orana granulovírus és a flutriafol jóváhagyása a meghosszabbítás nélküli lejárat időpontjában járjon le.
 (5)
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (6)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2021. május 4-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 309., 2009.11.24., 1. o.
 (2) A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).
 (3) A Bizottság (EU) 2018/1266 végrehajtási rendelete (2018. szeptember 20.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-dekanol, a 6-benziladenin, az alumínium-szulfát, az azadirachtin, a bupirimát, a karboxin, a kletodim, a cikloxidim, a dazomet, a diklofop, a ditianon, a dodin, a fenazakin, a fluometuron, a flutriafol, a hexitiazox, a himexazol, az indolil-vajsav, az izoxaben, a mészkén, a metaldehid, a paklobutrazol, a pencikuron, a szintofen, a tau-fluvalinát és a tebufenozid hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 238., 2018.9.21., 81. o.).
 (4) A Bizottság (EU) 2020/2007 végrehajtási rendelete (2020. december 8.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-dekanol, az 1,4-dimetil-naftalin, a 6-benziladenin, az acekinocil, az Adoxophyes orana granulovírus, az alumínium-szulfát, az amiszulbróm, az Aureobasidium pullulans (DSM 14940 és DSM 14941 törzs), az azadirachtin, a Bacillus pumilus QST 2808, a benalaxil-M, a bixafen, a bupirimát, a Candida oleophila O törzs, a cink-foszfid, a dinátrium-foszfonát, a ditianon, a dodin, az emamektin, a flubendiamid, a fluometuron, a flutriafol, a fluxapiroxad, a hexitiazox, az imazamox, az ipkonazol, az izoxaben, a kálium-foszfát, a kinmerak, a klórantraniliprol, az L-aszkorbinsav, a mészkén, a narancsolaj, a nátrium-ezüst-tioszulfát, a Paecilomyces fumosoroseus FE 9901 törzs, a pendimetalin, a penflufén, a pentiopirád, a piridalil, a piriofenon, a piroxszulam, a proszulfuron, a Pseudomonas sp. DSMZ 13134 törzs, az S-abszcizinsav, a spinetoram, a spirotetramat, a Streptomyces lydicus WYEC 108 törzse, a szedaxán, a szintofen, a tau-fluvalinát, a tebufenozid, a tembotrion, a tienkarbazon és a valifenalát hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 414., 2020.12.9., 10. o.).
 (5) A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).
 MELLÉKLET
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. része a következőképpen módosul:
 1.
 A 26. sor („Adoxophyes orana granulovírus”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2023. január 31.” lép.
 2.
 A 353. sor („Flutriafol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) megadott dátum helyébe „2021. május 31.” lép.


text:
 Avis juridique important
 |
 31981L0187
 Richtlinie 81/187/EWG des Rates vom 26. März 1981 zur Änderung der Richtlinie 78/631/EWG zur Angleichung der Rechtsvorschriften für die Einstufung, Verpackung und Kennzeichnung gefährlicher Zubereitungen (Schädlingsbekämpfungsmittel)
 Amtsblatt Nr. L 088 vom 02/04/1981 S. 0029 - 0030 Finnische Sonderausgabe: Kapitel 13 Band 11 S. 0112 Spanische Sonderausgabe: Kapitel 13 Band 11 S. 0167 Schwedische Sonderausgabe: Kapitel 13 Band 11 S. 0112 Portugiesische Sonderausgabe: Kapitel 13 Band 11 S. 0167
 ++++ RICHTLINIE DES RATES vom 26 . März 1981 zur Änderung der Richtlinie 78/631/EWG zur Angleichung der Rechtsvorschriften für die Einstufung , Verpackung und Kennzeichnung gefährlicher Zubereitungen ( Schädlingsbekämpfungsmittel ) ( 81/187/EWG ) DER RAT DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft , insbesondere auf Artikel 100 , auf Vorschlag der Kommission , in Erwägung nachstehender Gründe : Gemäß Artikel 12 der Richtlinie 78/631/EWG des Rates vom 26 . Juni 1978 zur Angleichung der Rechtsvorschriften für die Einstufung , Verpackung und Kennzeichnung gefährlicher Zubereitungen ( Schädlingsbekämpfungsmittel ) ( 1 ) müssen die Mitgliedstaaten die erforderlichen Rechts - und Verwaltungsvorschriften am 1 . Januar 1981 in Kraft setzen , um dieser Richtlinie nachzukommen . Artikel 11 Absatz 1 der genannten Richtlinie sieht vor , daß die Liste der Wirkstoffe mit Angabe der vereinbarten Werte für LD50 und LC50 ( Anhang III ) und das auf den neuesten Stand gebrachte Verzeichnis der Wirkstoffe des Anhangs II nach dem sogenannten Ausschußverfahren des Artikels 21 der Richtlinie 67/548/EWG des Rates vom 27 . Juni 1967 zur Angleichung der Rechts - und Verwaltungsvorschriften für die Einstufung , Verpackung und Kennzeichnung gefährlicher Stoffe ( 2 ) , zuletzt geändert durch die Richtlinie 79/831/EWG ( 3 ) , festgelegt werden . Im Laufe der Überarbeitung des Anhangs II und der Ausarbeitung des Anhangs III wurde festgestellt , daß die Zahl der in Frage kommenden Stoffe erheblich grösser als vorausgesehen war und daß die Untersuchung der verschiedenen gefährlichen Eigenschaften dieser Stoffe mehr Zeit als angenommen benötige . Obwohl die Arbeiten zuegig voranschreiten , war es nicht möglich , sie vor dem 1 . Januar 1981 zu vollenden . Solange Anhang III der Richtlinie 78/631/EWG fehlt , ist es den Mitgliedstaaten nicht möglich , die Bestimmungen zu erlassen , um die Richtlinie in ihrer Gesamtheit in Kraft zu setzen . Solange weiterhin das Verzeichnis der Wirkstoffe in Anhang II nicht auf dem neuesten Stand ist , können die Mitgliedstaaten nicht verpflichtet werden , die für die Befolgung der Richtlinie erforderlichen Vorschriften zu erlassen . Aus den genannten Gründen muß der Zeitpunkt , zu dem die Mitgliedstaaten die erforderlichen Rechts - und Verwaltungsvorschriften in Kraft zu setzen haben , um der Richtlinie 78/631/EWG nachzukommen , auf später verschoben werden - HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN : Artikel 1 Artikel 12 Absatz 1 der Richtlinie 78/631/EWG erhält folgende Fassung : " ( 1 ) Die Mitgliedstaaten erlassen die erforderlichen Rechts - und Verwaltungsvorschriften , um dieser Richtlinie zu dem Zeitpunkt nachzukommen , der für das Inkrafttreten der nach Artikel 11 Absatz 1 zu erlassenden Vorschriften vorgesehen werden wird . Sie unterrichten hiervon unverzueglich die Kommission . " . Artikel 2 Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet . Geschehen zu Brüssel am 26 . März 1981 . Im Namen des Rates Der Präsident D . S . TUIJNMAN ( 1 ) ABl . Nr . L 206 vom 29 . 7 . 1978 , S . 13 . ( 2 ) ABl . Nr . L 196 vom 16 . 8 . 1967 , S . 1 . ( 3 ) ABl . Nr . L 259 vom 15 . 10 . 1979 , S . 10 .


text:
28.6.97 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning Nr C 199/ 19
 Avskrivning av mål C-l 87/95 ( ! ) Avskrivning av mål C-363/95 (')
 ( 97/C 199/39 ) 97/C 199/43
 Genom beslut av den 7 mars 1997 har ordföranden för Genom beslut av den 7 mars 1997 har ordföranden för
 Europeiska gemenskapernas domstol avskrivit mål C-l 87/ Europeiska gemenskapernas domstol avskrivit mål C-363/
 95 ( begäran om förhandsavgörande från Pretura circonda 95 ( begäran om förhandsavgörande från Pretura circonda
 riale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ), brottmål mot riale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ), brottmål mot
 Angelo Deodati och Aldo Luchini . Giuseppe Tancredi .
 (') EGT nr C 208 , 12.8.1995 . i 1 ) EGT nr C 16,20.1.1996 .
 Avskrivning av mål C-331/95 (') Avskrivning av mål C-377/95 (')
 97/C 199/40 ) ( 97/C 199/44 )
 Genom beslut av den 7 mars 1997 har ordföranden för Genom beslut av den 7 mars 1997 har ordföranden för
 Europeiska gemenskapernas domstol avskrivit mål C-331 / Europeiska gemenskapernas domstol avskrivit mål C-3 77/
 95 ( begäran om förhandsavgörande från Pretura circonda 95 ( begäran om förhandsavgörande från Pretura circonda
 riale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ), brottmål mot riale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ), brottmål mot
 Giuseppe Piccolo . Tersilio Onorati .
 ( 1 ) EGT nr C 333 , 9.12.1995 .
 O EGT nr C 31 , 3.2.1996 .
 Avskrivning av mål C-332/95 ( 1 )
 Avskrivning av mål C-3 78/95 (')
 97/C 199/41 )
 97/C 199/45
 Genom beslut av den 7 mars 1997 har ordföranden för
 Genom beslut av den 7 mars 1997 har ordföranden för
 Europeiska gemenskapernas domstol avskrivit mål C-3 32/
 95 ( begäran om förhandsavgörande från Pretura circonda Europeiska gemenskapernas domstol avskrivit mål C-378/
 riale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ), brottmål mot 95 ( begäran om förhandsavgörande från Pretura circonda
 Mario Corbo m.fl . riale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ), brottmål mot
 Palma Mariulli .
 ( ] ) EGT nr C 333 , 9.12.1995 .
 O EGT nr C 31 , 3.2.1996 .
 Avskrivning av mål C-342/95 (')
 Avskrivning av mål C-l/96 SA (')
 ( 97/C 199/42 )
 ( 97/C 199/46 )
 Genom beslut av den 7 mars 1997 har ordföranden för
 Europeiska gemenskapernas domstol avskrivit mål C-342/ Genom beslut av den 24 april 1997 har ordföranden för
 95 ( begäran om förhandsavgörande från Pretura circonda Europeiska gemenskapernas domstol avskrivit mål C-l/96
 riale di Roma, sezione distaccata di Tivoli ), brottmål mot SA: Must Interim SA mot Europeiska gemenskapernas
 Miranda Viola . kommission .
 (') EGT nr C 333 , 9.12.1995 . (') EGT nr C 269 , 14.9.1996 .


text:
Δωρεάν τα μέσα μεταφοράς για τους ανέργους του ΟΑΕΔ για πάντα Free songs
 /Δωρεάν τα μέσα μεταφοράς για τους ανέργους του ΟΑΕΔ για πάντα
 Δωρεάν τα μέσα μεταφοράς για τους ανέργους του ΟΑΕΔ για πάντα
 Δωρεάν τα μέσα μεταφοράς για τους ανέργους του ΟΑΕΔ για πάντα.
 Υπογράφηκε η απόφαση του Υπουργείου Μεταφορών για την δωρεάν μετακίνηση όλων των ανέργων εγγεγραμμένων του ΟΑΕΔ με τα μέσα μεταφοράς αλλά και η διαγραφή όλων των προστίμων που τους έχουν επιβληθεί για λαθρεπιβίβαση.
 Η απόφαση υπογράφηκε και έχει ήδη εκδοθεί σε ΦΕΚ και οι εγγεγραμμένοι στα μητρώα του ΟΑΕΔ απαλλάσσονται της καταβολής κομίστρου στα δημόσια μέσα μαζικής μεταφοράς.
 Αυτό θα ισχύει και μετά τα έκτακτα μέτρα που έχει ανακοινώσει η κυβέρνηση για τις ημέρες πριν από το Δημοψήφισμα Επίσης διαγράφονται τα διοικητικά πρόστιμα που έχουν επιβληθεί έως και σήμερα στους ως άνω εγγεγραμμένους του ΟΑΕΔ για μη καταβολή κομίστρου, ακόμη και αν έχει εκκινήσει η διαδικασία βεβαίωσης και είσπραξής τους κατά ΚΕΔΕ.
 Αρχείο Επιλέξτε μήνα Νοέμβριος 2017 (61) Οκτώβριος 2017 (53) Σεπτέμβριος 2017 (58) Αύγουστος 2017 (22) Ιούλιος 2017 (19) Ιούνιος 2017 (44) Μάιος 2017 (78) Απρίλιος 2017 (63) Μάρτιος 2017 (85) Φεβρουάριος 2017 (91) Ιανουάριος 2017 (114) Δεκέμβριος 2016 (64) Νοέμβριος 2016 (68) Οκτώβριος 2016 (50) Σεπτέμβριος 2016 (60) Αύγουστος 2016 (33) Ιούλιος 2016 (57) Ιούνιος 2016 (75) Μάιος 2016 (89) Απρίλιος 2016 (102) Μάρτιος 2016 (123) Φεβρουάριος 2016 (92) Ιανουάριος 2016 (67) Δεκέμβριος 2015 (104) Νοέμβριος 2015 (102) Οκτώβριος 2015 (127) Σεπτέμβριος 2015 (122) Αύγουστος 2015 (116) Ιούλιος 2015 (197) Ιούνιος 2015 (109) Μάιος 2015 (150) Απρίλιος 2015 (141) Μάρτιος 2015 (151) Φεβρουάριος 2015 (166) Ιανουάριος 2015 (123) Δεκέμβριος 2014 (134) Νοέμβριος 2014 (118) Οκτώβριος 2014 (109) Σεπτέμβριος 2014 (120) Αύγουστος 2014 (116) Ιούλιος 2014 (129) Ιούνιος 2014 (98) Μάιος 2014 (74) Απρίλιος 2014 (97) Μάρτιος 2014 (87) Φεβρουάριος 2014 (72) Ιανουάριος 2014 (66) Δεκέμβριος 2013 (44) Νοέμβριος 2013 (50) Οκτώβριος 2013 (63) Σεπτέμβριος 2013 (97) Αύγουστος 2013 (43) Ιούλιος 2013 (49) Ιούνιος 2013 (77) Μάιος 2013 (73) Απρίλιος 2013 (86) Μάρτιος 2013 (71) Φεβρουάριος 2013 (80) Ιανουάριος 2013 (51) Δεκέμβριος 2012 (5) Νοέμβριος 2012 (11) Οκτώβριος 2012 (7) Σεπτέμβριος 2012 (8) Ιούνιος 2012 (2) Μάιος 2012 (3) Απρίλιος 2012 (1) Μάρτιος 2012 (4) Φεβρουάριος 2012 (6) Ιανουάριος 2012 (3) Δεκέμβριος 2011 (4) Νοέμβριος 2011 (6) Οκτώβριος 2011 (6) Σεπτέμβριος 2011 (11) Ιούλιος 2011 (1) Ιούνιος 2011 (6) Μάιος 2011 (9) Απρίλιος 2011 (1) Μάρτιος 2011 (7) Φεβρουάριος 2011 (4) Ιανουάριος 2011 (8) Δεκέμβριος 2010 (7) Νοέμβριος 2010 (5) Οκτώβριος 2010 (7) Σεπτέμβριος 2010 (7) Ιούνιος 2010 (7) Μάιος 2010 (7) Απρίλιος 2010 (6) Μάρτιος 2010 (11) Φεβρουάριος 2010 (3) Ιανουάριος 2010 (7) Δεκέμβριος 2009 (7) Νοέμβριος 2009 (3) Οκτώβριος 2009 (4) Σεπτέμβριος 2009 (6) Ιούνιος 2009 (3) Μάιος 2009 (6) Απρίλιος 2009 (2) Μάρτιος 2009 (6) Φεβρουάριος 2009 (4) Ιανουάριος 2009 (6) Δεκέμβριος 2008 (6) Νοέμβριος 2008 (1) Οκτώβριος 2008 (3) Σεπτέμβριος 2008 (6) Ιούνιος 2008 (4) Μάιος 2008 (6) Απρίλιος 2008 (1) Μάρτιος 2008 (5) Φεβρουάριος 2008 (4) Ιανουάριος 2008 (4) Δεκέμβριος 2007 (4) Νοέμβριος 2007 (2) Οκτώβριος 2007 (4) Σεπτέμβριος 2007 (1) Ιούλιος 2007 (1) Ιούνιος 2007 (1) Μάιος 2007 (4) Απρίλιος 2007 (1) Μάρτιος 2007 (10) Φεβρουάριος 2007 (4) Ιανουάριος 2007 (5) Δεκέμβριος 2006 (8) Νοέμβριος 2006 (7) Σεπτέμβριος 2006 (2) Αύγουστος 2006 (4) Ιούνιος 2006 (2) Μάιος 2006 (7) Μάρτιος 2006 (4) Φεβρουάριος 2006 (1) Ιανουάριος 2006 (3) Δεκέμβριος 2005 (7) Νοέμβριος 2005 (4) Φεβρουάριος 2005 (1)


jurisdiction: US

text:
 113 HR 3593 : VA Construction Assistance Act of 2014
 U.S. House of Representatives
 2014-09-17
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 IIB
 113th CONGRESS
 2d Session
 H. R. 3593
 IN THE SENATE OF THE UNITED STATES
 September 17 (legislative day, September 16), 2014Received; read twice and referred to the Committee on Veterans' AffairsAN ACT
 To amend title 38, United States Code, to improve the construction of major medical facilities, and
 for other purposes.
 1.Short titleThis Act may be cited as the VA Construction Assistance Act of 2014.
 2.Findings; sense of Congress
 (a)FindingsCongress finds the following:
 (1)According to testimony by the Director of Physical Infrastructure of the General Accountability
 Office before the Committee on Veterans’ Affairs of the House of
 Representatives in May 2013, schedule delays of major medical center
 construction projects of the Department of Veterans Affairs have averaged
 35 months, with the delays ranging from 14 months to 74 months.
 (2)The average cost increase attributed to such delays has been $336,000,000 per project.
 (3)Management of the major medical facility projects currently underway as of the date of the
 enactment of this Act in Denver, Colorado, Orlando, Florida, and New
 Orleans, Louisiana, should be subject to the oversight of a special
 project manager of the Army Corps of Engineers that is independent of the
 Department of Veterans Affairs because, according to the Comptroller
 General of the United States, such projects have experienced continuous
 delays and a total cost increase of nearly $1,000,000,000.
 (b)Sense of CongressIt is the sense of Congress that—
 (1)the management of the major medical center construction projects of the Department of Veterans
 Affairs has been an abysmal failure; and
 (2)in order to minimize repeated delays and cost increases to such projects, the Secretary of Veterans
 Affairs should fully implement all recommendations made by the Comptroller
 General of the United States in an April 2013 report to improve
 construction procedures and practices of the Department.
 3.Implementation of major medical facility construction reformsSection 8104 of title 38, United States Code, is amended by adding at the end the following new
 subsection:
 (i)
 (1)With respect to each project described in paragraph (2), the Secretary shall—
 (A)use the services of a medical equipment planner as part of the architectural and engineering firm
 for the project;
 (B)develop and use a project management plan to ensure clear and consistent communication among all
 parties;
 (C)subject the project to construction peer excellence review;
 (D)develop—
 (i)a metrics program to enable the monitoring of change-order processing time; and
 (ii)goals for the change-order process consistent with the best practices of other departments and
 agencies of the Federal Government; and
 (E)to the extent practicable, use design-build processes to minimize multiple change orders.
 (2)A project described in this paragraph is a construction or alteration project that is a major
 medical facility project..
 4.Special project manager for certain medical center construction projects
 (a)Appointment of special project managerNot later than 180 days after the date of the enactment of this Act, the Secretary of Veterans
 Affairs shall enter into an agreement with the Army Corps of Engineers to
 procure, on a reimbursable basis, the services of the Army Corps of
 Engineers with respect to appointing not less than one special project
 manager who has experience in managing construction projects that exceed
 $60,000,000 to oversee covered projects until the date on which the
 project is completed.
 (b)DutiesA special project manager appointed under subsection (a) to oversee a covered project shall—
 (1)conduct oversight of all construction-related operations at the project, including with respect to—
 (A)the performance of the Department of Veterans Affairs involving the prime contractors; and
 (B)the compliance of the Department with the Federal Acquisition Regulation, including the VA
 Acquisition Regulation;
 (2)advise and assist the Department in any construction-related activity at the project, including the
 approval of change-order requests for the purpose of achieving a timely
 completion of the project; and
 (3)conduct independent technical reviews and recommend to the Department best construction practices
 to improve operations for the project.
 (c)Plans and report
 (1)Completion plansNot later than 90 days after being appointed under subsection (a), a special project manager shall
 submit to the Committees on Veterans’ Affairs of the House of
 Representatives and the Senate detailed plans of the covered project for
 which the special project manager is so appointed.
 (2)Progress reportsNot later than 180 days after being appointed under subsection (a), and each 180-day period
 thereafter until the date on which the covered project is completed, a
 special project manager shall submit to the Committees on Veterans’
 Affairs of the House of Representatives and the Senate a report detailing
 the progress of the covered project for which the special project manager
 is so appointed. Each report shall include—
 (A)an analysis of all advice and assistance provided to the Department under subsection (b);
 (B)an analysis of all changes ordered by the Department with respect to the project, or claimed to
 have been made by contract between the Department and the prime
 contractor, including the extent to which such changes comply with the
 Federal Acquisition Regulation, including the VA Acquisition Regulation;
 (C)an analysis of the communication and working relationship between the Department and the prime
 contractor, including any recommendations made by the prime contractor to
 aid in the completion of the project; and
 (D)identification of opportunities and recommendations with respect to improving the operation of any
 construction-related activity to reduce costs or complete the project in a
 more timely manner.
 (d)Cooperation
 (1)InformationThe Secretary of Veterans Affairs shall provide a special project manager appointed under
 subsection (a) with any necessary documents or information necessary for
 the special project manager to carry out subsections (b) and (c).
 (2)AssistanceUpon request by the special project manager, the Secretary shall provide to the special project
 manager administrative assistance necessary for the special project
 manager to carry out subsections (b) and (c).
 (e)Covered projects definedIn this section, the term covered projects means each construction project that is a major medical facility project (as defined in section
 8104(a)(3)(A) of title 38, United States Code) that—
 (1)was the subject of a report by the Comptroller General of the United States titled Additional Actions Needed to Decrease Delays and Lower Costs of Major Medical-Facility Projects, numbered GAO–13–302, and published in April 2013; and
 (2)has not been activated to accept patients as of the date of the enactment of this Act.
 5.Prohibition on new appropriationsNo additional funds are authorized to be appropriated to carry out this Act and the amendments made
 by this Act, and this Act and such amendments shall be carried out using
 amounts otherwise made available for such purposes.
 Passed the House of Representatives September 16, 2014.Karen L. Haas,Clerk