text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Strasbūras, 2016 07 05
 COM(2016) 447 final
 2016/0207(COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos
 {SWD(2016) 222 final}{SWD(2016) 225 final}
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Šis aiškinamasis memorandumas susijęs su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo Reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos.
 Šiuo pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiama į Reglamento (ES) Nr. 230/2014 II antraštinę dalį įrašyti naują straipsnį, kad Sąjungos pagalbą išskirtinėmis aplinkybėmis būtų galima skirti šalių partnerių karinių subjektų gebėjimams stiprinti ir kartu prisidėti prie darnaus vystymosi ir visų pirma taikios ir įtraukios visuomenės kūrimo.
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 Saugumo ir vystymosi sąsaja yra pripažinta Europos ir tarptautiniu lygmenimis
 1
 . Ši sąsaja, itin svarbi siekiant užtikrinti kuo didesnį ES išorės veiksmų efektyvumą, pripažinta jau 2005 m. Europos konsensuse dėl vystymosi. Šalių partnerių saugumo sistemoms teikiama parama, kuri yra platesnės apimties reformos proceso, kuriuo siekiama užtikrinti valstybės ir privačių asmenų veiksmingą ir atskaitingą saugumą, dalis, prisidedama prie ES integracinio ir darnaus vystymosi, valstybės kūrimo ir teisinės valstybės tikslų. Žmonių saugumas grindžiamas, be kita ko, į žmones nukreiptu, įvairius sektorius apimančiu, visapusišku, konkrečioms sąlygoms pritaikytu ir į prevenciją orientuotu požiūriu. Tai yra visų pirma svarbu tuomet, kai akivaizdu, kad, neužtikrinus saugumo, galimybė pasiekti žmones, kuriems gresia didžiausias pavojus būti paliktiems konfliktų apimtose srityse, yra ribota, ir yra mažiau tikėtina, kad humanitarinė pagalba ar parama vystymuisi duos teigiamų rezultatų.
 Tai, kad buvo priimta Jungtinių Tautų (JT) 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkė
 2
 ir jos 16-asis darnaus vystymosi tikslas
 3
 (taika ir teisingumas), rodo, kaip svarbu skatinti taikios ir įtraukios visuomenės kūrimą, užtikrinti visuotinę teisę kreiptis į teismą ir kurti veiksmingas bei atskaitingas institucijas visais lygmenimis. 16-uoju darnaus vystymosi tikslu pabrėžiamas poreikis stiprinti atitinkamas nacionalines institucijas, be kita ko, vykdant tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų sustiprinti gebėjimai visais lygmenimis. Nukreipus investicijas į visų pirma nestabilias ir nuo konfliktų kenčiančias valstybes laikantis vystymosi efektyvumo principų, bus galima šalinti pagrindines konfliktų ir nestabilumo priežastis. ES remia naują susitarimą dėl bendradarbiavimo su nestabiliomis valstybėmis
 4
 ir pripažįsta susitarime pabrėžiamos saugumo ir vystymosi sąsajos reikšmę.
 EBPO Paramos vystymuisi komiteto
 5
 patikslintose ataskaitų teikimo direktyvose dėl oficialios paramos vystymuisi (OPV) taikos ir saugumo srityje yra daugiau aiškumo ir detaliau išplėtotos OPV taisyklės saugumo sektoriuje. Jose numatytos kelios apsaugos priemonės, visų pirma tai, kad OPV yra iš esmės civilinio pobūdžio, nors išskirtinėmis ir aiškiai nustatytomis aplinkybėmis parama kariniams subjektams gali būti pripažįstama kaip OPV.
 Bendrame komunikate „Pajėgumų stiprinimas remiant saugumą ir vystymąsi“ (JOIN(2015) 17 final) nagrinėta, kaip būtų galima patobulinti ES paramą, skirtą padėti partnerių gebėjimams stiprinti ir prisidedančią prie stabilumo, saugumo ir vystymosi. Komunikate nustatyta, kad, nepaisant to, kad jau yra remiami įvairūs veiksmai, įskaitant veiksmingą civilinę administraciją ir civilinę saugumo sistemos priežiūrą, esama ES gebėjimo remti partnerių gebėjimų stiprinimą saugumo sektoriuje spragų. Bendrame komunikate padaryta išvada, kad „šiuo metu nėra ES biudžeto priemonės, kuri būtų skirta saugumo pajėgumų, ypač karinių, stiprinimui šalyse partnerėse visapusiškai finansuoti
 6
 “.
 Jeigu nebus patenkinti svarbiausi partnerių veiklos poreikiai, nebus galima pasiekti pagrindinių vystymosi tikslų, t. y. puoselėti sąlygas taikai ir žmonių saugumui. Patobulintas karinių subjektų funkcionavimas ir sustiprintas jų valdymas, visų pirma nestabiliose ir nuo konfliktų nukentėjusiose šalyse, padės užtikrinti taiką, žmonių saugumą ir stabilumą, taigi ir pasiekti darnaus vystymosi tikslus. Nesugebėjimas finansuoti gebėjimų stiprinimo (kalbant ir apie įrangą, ir apie mokymus) saugumo sektoriuje riboja partnerių gebėjimą tenkinti vystymosi poreikius.
 Konkretūs šio pasiūlymo tikslai: i) padėti šalims partnerėms gerinti savo gebėjimus valdyti krizes ir užkirsti joms kelią; ii) bendradarbiaujant su visais saugumo srities subjektais, įskaitant karinius subjektus, padėti gerinti Sąjungos veiksmų vystymosi srityje efektyvumą, ES kuo greičiau, lanksčiau ir visapusiškiau įgyvendinant gebėjimų stiprinimo programą saugumui ir vystymuisi remti ir iii) padėti užtikrinti, kad būtų paisoma teisinės valstybės ir gero valdymo principų, taip pat sustiprinti civilinę kontrolę ir trečiųjų šalių karinių subjektų priežiūrą.
 •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Ši iniciatyva atitinka siekį sutelkti ES priemones pagrindinėms problemoms spręsti, kaip nurodyta bendrame komunikate „ES visapusiškas požiūris į išorės konfliktus ir krizes“
 7
 ir vėliau priimtose Tarybos išvadose
 8
 .
 Kalbant apie Sąjungos bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), tiek civilinės, tiek karinės bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijos ir operacijos (ir visų pirma mokymų misijos) yra svarbi ES visapusiško požiūrio į krizių valdymą trečiosiose šalyse dalis
 9
 ir atitinka gynybos ir civilinio saugumo personalo gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti mokymų ramstį.
 ES BSGP karinių operacijų ištekliai finansuojami dalyvaujančių ES valstybių narių ir mechanizmo ATHENA
 10
 , skirto bendrųjų sąnaudų, susijusių su ES BSGP karinėmis operacijomis, finansavimui valdyti, lėšomis. Šios sąnaudos apima, inter alia, būstinės įkūrimo ir veiklos sąnaudas, infrastruktūros, logistikos ir misijų sąnaudas, bet ne misijos ar operacijos remiamų šalių partnerių patirtas sąnaudas.
 Europos plėtros fondo (EPF) finansiniai ištekliai skiriami ne iš bendrojo Sąjungos biudžeto ir yra skirti ES vystomojo bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) grupės valstybėmis politikai įgyvendinti pagal Kotonu partnerystės susitarimą
 11
 . Afrikos taikos priemonė
 12
 (ATP) buvo sukurta 2003 m. EPF lėšomis ir iki šiol yra plačiausia priemonė, skirta saugumo ir vystymosi sąsajos klausimams spręsti, pagal kurią taip pat remiama karinė veikla. Vis dėlto ATP taikymas yra ribotas visų pirma dėl geografinės ir išskirtinai teritorinės aprėpties, todėl kitos pasaulio šalys šios priemonės taikyti nacionaliniu lygmeniu negali.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Šio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 209 straipsnio 1 dalis ir 212 straipsnio 2 dalis.
 Atsižvelgiant į plačią vystomojo bendradarbiavimo taikymo sritį
 13
 , gebėjimų stiprinimo finansavimas (mokymams ir įrangai skirta parama) saugumo sektoriuje pagal SESV 209/212 straipsnį nėra savaime neįtrauktas vien dėl to, kad paramos gavėjas yra karinis subjektas
 14
 . Atsižvelgiant į Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo tikslus, t. y. padėti besivystančioms šalims siekti darnaus vystymosi tikslų, išskirtinėmis aplinkybėmis įmanomas karinių subjektų finansavimas (taip pat žr. 5 punktą, kuriame paaiškinta išsamiau).
 •Subsidiarumo ir proporcingumo principai
 Siūlomas reglamentas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, kaip nustatyta ES sutarties 5 straipsnyje.
 ES veiksmai yra būtini ir grindžiami tiek Sutartyje nustatytais tikslais, tiek subsidiarumo principu. Išsami ir lanksti ES parama saugumo sektoriui turėtų papildomos naudos, nes būtų sudarytos sąlygos imtis trumpalaikių ir ilgalaikių veiksmų siekiant suburti visus šalies saugumo srities subjektus ir geriau koordinuoti tokią paramą. Intervenciniais ES lygmens veiksmais galima geriau užtikrinti saugumą ir stabilumą ir skatinti dėti daugiau veiksmingų tarptautinių pastangų saugumo ir vystymosi srityse.
 •Priemonės pasirinkimas
 Pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto forma – reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas galiojantis teisės aktas.
 3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 Siekiant sužinoti visuomenės nuomonę, balandžio 1 d. buvo pradėtos viešos konsultacijos internetu, kurios buvo baigtos 2016 m. gegužės 27 d. Iš viso gauti 78 atsiliepimai, dauguma jų – iš privačių asmenų. Kelios valstybės narės (Čekija, Ispanija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Suomija ir Vokietija) padėjo rengti iniciatyvą, kuri 2016 m. balandžio 15 d. buvo paskelbta kaip neoficialus dokumentas.
 Apskritai, iš atsakymų buvo matyti, kad rodoma didelė parama šiems trims pagrindiniams iniciatyvos principams: i) veiksmingas, teisėtas ir atskaitingas šalių partnerių saugumo sektorius galėtų padėti užtikrinti taiką, žmonių saugumą ir darnų vystymąsi; ii) siekiant labiau prisidėti prie šalių partnerių darnaus vystymosi, reikėtų labiau integruoti saugumo ir vystymosi sąsają į ES paramos strategijas ir iii) sustiprinus karinių subjektų valdymą, visų pirma nestabiliose ir nuo konfliktų nukentėjusiose šalyse, būtų galima užtikrinti stabilumą ir pasiekti darnaus vystymosi tikslus.
 •Poveikio vertinimas
 Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto parengtas remiantis poveikio vertinimu. Vertinimo ataskaitoje nagrinėtos įvairios galimos politikos priemonės konkretiems tikslams įgyvendinti ir įvertintos galimos priemonės, kurios būtų finansuojamos ne iš bendrojo Sąjungos biudžeto ir iš bendrojo Sąjungos biudžeto.
 Poveikio vertinime padaryta išvada, kad, atsižvelgiant į tikslus, trukmę, geografinę aprėptį ir priemonės, kaip krizės laikotarpio priemonės, įgyvendinimo lankstumą, dalinis priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP), pakeitimas būtų tinkamiausias ir veiksmingiausias trumpalaikis sprendimas. Poveikio vertinime taip pat paaiškinta, kad norint visapusiškai įgyvendinti gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti iniciatyvą (t. y. įskaitant paramą kariniams subjektams su gynyba susijusiais tikslais) biudžetinę priemonę (dėl vystomojo bendradarbiavimo) reikėtų derinti su kitu, galbūt nebiudžetiniu, mechanizmu.
 Pagrindinės teisės
 Pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto bus užtikrinta, kad pagalbos priemonės pagal naujas nuostatas, susijusias su gebėjimų stiprinimu saugumui ir vystymuisi remti, bus įgyvendinamos laikantis tarptautinės teisės, įskaitant tarptautinę humanitarinę teisę. Komisija stebės, kaip įgyvendinamos šios pagalbos priemones, kad užtikrintų, jog laikomasi įsipareigojimų žmogaus teisių srityje.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Sąnaudoms padengti 2017–2020 m. laikotarpiu būtų reikalingas 100 000 000 EUR biudžetas. Iniciatyva bus finansuojama perskirstant bendrojo Sąjungos biudžeto IV išlaidų kategorijos lėšas. Papildomi ištekliai nebus sutelkti. Įgyvendinimą reglamentuos Reglamentas (ES) Nr. 236/2014
 15
 .
 5.KITI ELEMENTAI
 •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka
 Stebėsenos ir vertinimo tvarka nustatyta visoms ES išorės finansavimo priemonėms, įskaitant IcSP, kuri yra tinkamiausia priemonė, taikomo Reglamento (ES) Nr. 236/2014 12 ir 13 straipsniuose. Tame reglamente taip pat numatyta ataskaitų teikimo tvarka.
 •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas
 Šiame skyriuje pateiktos išsamios pastabos dėl pagrindinių siūlomo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 230/214, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, nuostatų.
 (1)Dalykas ir tikslai (I antraštinės dalies („Bendrosios nuostatos“) 1 straipsnis )
 Daliniu 1 straipsnio 2 dalies pakeitimu siekiama į reglamento taikymo sritį įtraukti pagalbą saugumo srities subjektams, įskaitant karinius subjektus. Pagalba gali būti teikiama toliau aprašytomis išskirtinėmis aplinkybėmis (žr. 2 punktą), atsižvelgiant į platesnį saugumo sektoriaus reformos procesą ir (arba) gebėjimų stiprinimą saugumui ir vystymuisi remti, laikantis bendro tikslo užtikrinti darnų vystymąsi.
 (2)Gebėjimų stiprinimas saugumui ir vystymuisi remti (II antraštinės dalies („Sąjungos pagalbos rūšys“) 3a straipsnis)
 Siūlomo 3a straipsnio pirmoje dalyje numatyta, kad išskirtinėmis aplinkybėmis Sąjungos pagalba gali būti skirta šalių partnerių karinių subjektų gebėjimams stiprinti siekiant prisidėti prie darnaus vystymosi ir visų pirma sukurti stabilią, taikią ir įtraukią visuomenę. Stabilios, taikios ir įtraukios visuomenės kūrimas susijęs su 16-uoju darnaus vystymosi tikslu „Taika ir teisingumas“, kuriuo pabrėžiama, kaip svarbu yra skatinti taikios ir įtraukios visuomenės kūrimą, užtikrinti visuotinę teisę kreiptis į teismą ir kurti veiksmingas bei atskaitingas institucijas visais lygmenimis. 16-uoju darnaus vystymosi tikslu pabrėžiamas poreikis stiprinti atitinkamas nacionalines institucijas, be kita ko, vykdant tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų sustiprinti gebėjimai visais lygmenimis, visų pirma besivystančiose šalyse, siekiant, inter alia, užkirsti kelią smurtui ir kovoti su terorizmu bei nusikalstamumu. 1 dalyje minimos išskirtinės aplinkybės detaliau apibūdinamos naujo 3a straipsnio 3 dalyje.
 3a straipsnio 2 dalyje apibūdinamas veiklos, kuri gali būti remiama, pobūdis, pavyzdžiui: gebėjimų stiprinimo programos saugumui ir vystymuisi remti, įskaitant mokymus, kuravimą ir konsultacijas, taip pat įrangos teikimą, infrastruktūros gerinimą ir kitų paslaugų teikimą.
 Be to, 3a straipsnio 3 dalyje aprašytos 1 dalyje minėtos išskirtinės aplinkybės, kurioms esant teikiama pagalba. 3 dalies a punkte ir b punkte nurodomas bendras jų poveikis. 3 dalies a punkte nustatyta, kad kariniai subjektai turi būti finansuojami tik tada, kai reikalavimų negalima įvykdyti finansuojant nekarinius subjektus, siekiant tinkamai įvykdyti Sąjungos tikslus pagal Reglamentą (ES) Nr. 230/2014, ir kai nebėra prielaidos, būtinos stabiliai, taikiai ir įtraukiai visuomenei sukurti, nes iškilusi didelė grėsmė veikiančių valstybės institucijų egzistavimui arba kai valstybės institucijos nebegali susitvarkyti su didele grėsme (pvz. jos žlugo). 3 dalies b punkte nustatyta, kad tarptautinė bendruomenė ir (arba) Sąjunga ir atitinkama šalis turi sutarti, kad saugumo sektorius ir visų pirma kariniai subjektai yra labai svarbūs siekiant stabilumo, taikos ir vystymosi, ypač nestabiliose ir nuo konfliktų nukentėjusiose šalyse. Toks susitarimas gali būti JT Saugumo Tarybos rezoliucija arba programavimo dokumentas, dėl kurio susitarė Sąjunga ir kiti tarptautiniai partneriai (pvz., šalių susitarimas dėl Somalio), arba Sąjunga imasi veiksmų pagal ES sutarties V antraštinę dalį.
 3a straipsnio 4 dalyje nurodomi pagal minėtą naują straipsnį taikomi apribojimai Sąjungos pagalbai, kuri neapima pasikartojančių karinių subjektų išlaidų, ginklų arba šaudmenų pirkimo, taip pat mokymų, kurie yra skirti vien tik ginkluotųjų pajėgų koviniams gebėjimams stiprinti.
 3a straipsnio 5 dalyje nurodomi bendrieji principai, kuriais turi būti grindžiamas pagalbos teikimas, būtent: šalies partnerės politinė atsakomybė; poreikis parengti vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais darnumą užtikrinančius elementus ir gerąją praktiką, taip pat skatinti teisinės valstybės ir nustatytų tarptautinės teisės principų laikymąsi.
 Galiausiai 3a straipsnio 6 dalyje raginama nustatyti rizikos vertinimo, stebėjimo ir vertinimo procedūras, susijusias su pagal naują straipsnį teikiamomis pagalbos priemonėmis.
 (3)Išimtinės priemonės ir laikinos programos (III antraštinės dalies („Programavimas ir įgyvendinimas“) 7 straipsnis)
 7 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama į naują 3a straipsnį įrašant nuorodą, kad Sąjungos pagalba pagal 3a straipsnį gali būti teikiama įgyvendinant išimtines pagalbos priemones ir laikinas atsakomąsias programas.
 (4)Teminiai strateginiai dokumentai ir orientacinės daugiametės programos (III antraštinės dalies („Programavimas ir įgyvendinimas“) 8 straipsnis)
 8 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama į naują 3a straipsnį įrašant nuorodą, kad Sąjungos pagalba pagal 3a straipsnį gali būti teikiama pagal teminius strateginius dokumentus.
 (5)Žmogaus teisės (III antraštinės dalies („Programavimas ir įgyvendinimas“) 10 straipsnis)
 10 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama, siekiant išplėsti įsipareigojimą įgyvendinti pagalbos priemones pagal tarptautinę teisę, įskaitant tarptautinę humanitarinę teisę, kad pagal siūlomą naują 3a straipsnį būtų įtrauktos su gebėjimų stiprinimu saugumui ir vystymuisi remti susijusios pagalbos priemonės.
 (6)Finansinis paketas (IV antraštinės dalies („Baigiamosios nuostatos“) 13 straipsnis)
 Pagal 13 straipsnio 1 dalį reglamentui įgyvendinti skirtas finansinis paketas padidinamas 100 000 000 EUR, taigi priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, finansinis paketas yra 2 438 719 000 EUR. 13 straipsnio 3 dalyje numatytas išskirstymas lieka nepakitęs, kad su gebėjimų stiprinimu saugumui ir vystymuisi remti susiję veiksmai būtų vykdomi pagal skirtingus straipsnius ir finansuojami pagal skirtingas biudžeto eilutes.
 2016/0207 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
 taikydami įprastą teisėkūros procedūrą,
 kadangi:
 (1)2005 m. Europos konsensuse dėl vystymosi pripažinta saugumo ir vystymosi sąsaja
 16
 ;
 (2)2015 m. rugsėjo mėn. priimtoje Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. pabrėžiama, kad siekiant 16-ojo darnaus vystymosi tikslo ir kitų vystymosi politikos rezultatų svarbu skatinti taikios ir įtraukios visuomenės kūrimą. 16.a darnaus vystymosi tikslu konkrečiai raginama stiprinti atitinkamas nacionalines institucijas, be kita ko, vykdant tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų sustiprinti gebėjimai visais lygmenimis, visų pirma besivystančiose šalyse, ir užkirstas kelias smurtui bei kovojama su terorizmu ir nusikalstamumu
 17
 ;
 (3)norint užtikrinti tinkamas sąlygas skurdui mažinti ir vystymuisi skatinti yra labai svarbu išskirtinėmis aplinkybėmis remti trečiųjų šalių saugumo sektoriaus subjektus, įskaitant karinius subjektus, konfliktų prevencijos, krizių valdymo ir padėties stabilizavimo srityse. Šie veiksmai ypač būtini siekiant apsaugoti civilius gyventojus, nukentėjusius nuo konfliktų, krizių ar nestabilumo. Geras valdymas, veiksminga demokratinė kontrolė ir civilinė saugumo sistemos priežiūra, įskaitant karinius subjektus, taip pat žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų paisymas yra esminiai gerai veikiančios valstybės požymiai bet kokiomis aplinkybėmis ir turėtų būti skatinami remiant trečiųjų šalių platesnio pobūdžio saugumo sektoriaus reformas;
 (4)2013 m. gruodžio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pabrėžiama, kad svarbu remti šalis partneres ir regionines organizacijas, rengiant mokymus, teikiant konsultacijas, įrangą ir išteklius, kai to reikia, kad jos vis labiau galėtų pačios užkirsti kelią krizėms ar jas valdyti;
 (5)bendrame komunikate „Pajėgumų stiprinimas remiant saugumą ir vystymąsi – galimybės išvengti krizių ir jas valdyti suteikimas partneriams“ Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai dar kartą pabrėžė, kad siekiant vystymosi tikslų būtina stabili ir saugi visuomenė
 18
 ;
 (6)2015 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadose dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) raginama išnagrinėti galimybes, kaip padidinti ES saugumo ir vystymosi veiksmų nuoseklumą ir koordinavimą, taip pat geriau vykdyti gebėjimų stiprinimą saugumui ir vystymui remti, visų pirma finansavimo priemonėmis
 19
 . Išvadose taip pat raginama parengti visos ES saugumo sektoriaus reformos strateginę programą, kuri apimtų BSGP ir visas kitas susijusias bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) priemones, taip pat vystomojo bendradarbiavimo priemones ir suburtų laisvės, saugumo bei teisingumo srities subjektus;
 (7)todėl Reglamentas (ES) Nr. 230/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
 PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Reglamentas (ES) Nr. 230/2014 iš dalies keičiamas taip:
 (1) 1 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
 „Jei Sąjungos pagalba skiriama saugumo sektoriaus subjektams, tai taip pat gali apimti pagalbą kariniams subjektams išimtinėmis aplinkybėmis, kaip nurodyta 3a straipsnyje, visų pirma atsižvelgiant į platesnį saugumo sektoriaus reformos procesą ir (arba) trečiųjų šalių gebėjimų stiprinimą saugumui ir vystymuisi remti, laikantis bendro tikslo užtikrinti darnų vystymąsi.“
 (2) Įterpiamas 3a straipsnis:
 „3a straipsnis
 Gebėjimų stiprinimas saugumui ir vystymuisi remti
 1.
 Siekiant prisidėti prie darnaus vystymosi ir visų pirma stabilios, taikios ir įtraukios visuomenės kūrimo, Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą išskirtinėmis aplinkybėmis gali būti naudojama šalių partnerių karinių subjektų gebėjimams stiprinti, kaip nustatyta šio straipsnio 3 dalyje.
 2.
 Pagalba gali apimti visų pirma gebėjimų stiprinimo programas saugumui ir vystymuisi remti, įskaitant mokymus, kuravimą ir konsultacijas, taip pat įrangos teikimą, infrastruktūros gerinimą ir kitų paslaugų teikimą.
 3.
 Pagal šį straipsnį pagalba teikiama tik:
 a)
 jeigu reikalavimų negalima įvykdyti finansuojant nekarinius subjektus, siekiant tinkamai įvykdyti Sąjungos tikslus pagal šį reglamentą, ir jeigu nebėra prielaidos, būtinos stabiliai, taikiai ir įtraukiai visuomenei sukurti, nes iškilusi didelė grėsmė veikiančių valstybės institucijų egzistavimui, taip pat žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugai, arba jeigu valstybės institucijos nebegali susitvarkyti su didele grėsme;
 b)
 jeigu atitinkama šalis bei tarptautinė bendruomenė ir (arba) Europos Sąjunga sutaria, kad saugumo sektorius ir visų pirma kariniai subjektai yra labai svarbūs siekiant stabilumo, taikos ir vystymosi, ypač nestabiliose ir nuo konfliktų nukentėjusiose šalyse ir situacijose.
 4.
 Sąjungos pagalba nenaudojama:
 a)
 pasikartojančioms karinių subjektų išlaidoms finansuoti;
 b)
 ginklams ir šaudmenims pirkti;
 c)
 mokymams, kurie yra skirti vien tik ginkluotųjų pajėgų koviniams gebėjimams stiprinti.
 5.
 Rengdama ir įgyvendindama priemones pagal šį straipsnį, Komisija skatina šalies partnerės politinę atsakomybę. Ji taip pat plėtoja vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais darnumą užtikrinančius elementus ir gerąją praktiką ir skatina teisinės valstybės ir nustatytų tarptautinės teisės principų laikymąsi.
 6.
 Komisija nustato tinkamas rizikos vertinimo, stebėjimo ir vertinimo procedūras, skirtas pagal šį straipsnį numatytoms priemonėms.“
 (3)7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
 „1. Pagal 3 ir 3a straipsnius Sąjungos pagalba atitinkamai teikiama įgyvendinant išimtines pagalbos priemones ir laikinas atsakomąsias programas.“
 (4)8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
 „1. Teminiai strategijos dokumentai sudaro bendrąjį atitinkamai 4 ir 5 straipsniuose ir 3a straipsnyje nustatytos pagalbos įgyvendinimo pagrindą. Teminiuose strategijos dokumentuose pateikiama Sąjungos ir atitinkamų šalių arba regionų partnerių bendradarbiavimo sistema.“
 (5)10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
 „1. „Komisija užtikrina, kad pagal šį reglamentą priimtos priemonės, susijusios su kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, taip pat 3a straipsnyje nustatytos priemonės būtų įgyvendinamos laikantis tarptautinės teisės, įskaitant tarptautinę humanitarinę teisę.“
 (6)13 straipsnio 1 dalyje:
 skaičius 2 338 719 000 pakeičiamas skaičiumi 2 438 719 000.
 2 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Strasbūre
 Europos Parlamento vardu
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 Pirmininkas
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
 1.4.Tikslas (-ai)
 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis
 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
 2.VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės
 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema
 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės
 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms
 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka
 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams
 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa
 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai
 3.3.Numatomas poveikis įplaukoms
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos
 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
 20
 Susijusios politikos sritys yra dvi:
 19 antraštinė dalis: Užsienio politikos priemonės
 19 02 veikla: Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) - Reagavimas į krizes, konfliktų prevencija, taikos kūrimas ir pasirengimas krizėms
 21 antraštinė dalis: Tarptautinis bendradarbiavimas ir vystymasis
 21 05 veikla: Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) – Pasaulinės, tarpregioninės ir kylančios grėsmės
 Šių biudžeto skyrių antraštinės dalys atitinka dabartinę 2014–2020 m. finansinių priemonių struktūrą. Siūloma išlaikyti tą pačią veiklą ir antraštines dalis.
 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
 X◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
 ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus
 21
 ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
 ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę
 1.4.Tikslas (-ai)
 1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)
 Pasiūlymu siekiama įgyvendinti Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio politinių gairių
 22
 9 strateginį tikslą (svarbesnis ES vaidmuo pasaulio arenoje). Konkrečiai pasiūlymu siekiama atsižvelgti į ES poreikį turėti svarbesnį vaidmenį užsienio politikos srityje, kad ji galėtų padėti remti vystymąsi ir geriau užtikrinti taiką ir klestėjimą pasaulyje.
 Todėl 2015 m. spalio 27 d. priimtos 2016 m. Komisijos darbo programos
 23
 I priede numatyta „galima nauja speciali pajėgumų stiprinimo priemonė, siekiant paremti trečiųjų šalių saugumą ir vystymąsi“ (21 punktas).
 Bendri iniciatyvos tikslai išdėstyti Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 21 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnyje. Visų pirma siekiama:
 - padėti išsaugoti taiką, užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti tarptautinį saugumą pagal Jungtinių Tautų Chartijos tikslus ir principus;
 - stiprinti darnų ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos srities vystymąsi besivystančiose šalyse, visų pirma siekiant panaikinti skurdą, laikantis Jungtinių Tautų ir kitų kompetentingų tarptautinių organizacijų kontekste prisiimtų įsipareigojimų ir siekiant patvirtintų tikslų.
 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
 Gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti iniciatyva bus įgyvendinama pagal dabartinį IcSP reglamentą (ES) (Nr. 230/2014) ir padės įgyvendinti šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nustatytus siekius: teikti tiesioginę paramą „Sąjungos išorės politikai, didinant Sąjungos veiksmų reagavimo į krizes, konfliktų prevencijos, taikos kūrimo ir pasirengimo krizėms srityse, taip pat šalinant grėsmes pasauliniam ir tarpregioniniam saugumui, veiksmingumą ir darną“.
 Konkrečiai šio pasiūlymo tikslai bus:
 padėti stiprinti šalių partnerių gebėjimus pačioms užkirsti kelią krizėms ir jas valdyti;
 padėti didinti Sąjungos vystymosi veiksmų efektyvumą bendradarbiaujant su visais saugumo srities subjektais, įskaitant karinius subjektus, stiprinant gebėjimus, kuriais sparčiai, visapusiškai ir lanksčiai remiama ES saugumo ir vystymosi politika, taip pat
 padėti užtikrinti, kad būtų laikomasi teisinės valstybės ir gero valdymo principų ir stiprinti civilinę kontrolę ir karinių subjektų priežiūrą trečiosiose šalyse.
 Atitinkama VGV / VGB veikla
 19 02 veikla: Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) – Reagavimas į krizes, konfliktų prevencija, taikos kūrimas ir pasirengimas krizėms
 21 05 veikla: Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) – Pasaulinės, tarpregioninės ir kylančios grėsmės
 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis
 Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).
 - Didesni šalių partnerių gebėjimai pačioms užkirsti kelią krizėms ir jas valdyti;
 - didesnis visų saugumo srities subjektų šalyse partnerėse veiksmingumas siekiant didesnio žmonių saugumo nestabiliose valstybėse ir regionuose, kuriuose yra didelė krizių tikimybė, taip pat regionuose po konflikto;
 - geresnis teisinės valstybės ir gero valdymo principų laikymasis, taip pat stipresnė civilinė kontrolė ir karinių subjektų priežiūra trečiosiose šalyse.
 Stabilesnė ir saugesnė visuomenė yra būtina darnaus vystymosi ir didesnės gerovės sąlyga, padedanti mažinti su nestabilumu ir konfliktais susijusias problemas. Numatomas nemažas ilgalaikis šios iniciatyvos poveikis atitinkamų šalių ekonomikai ir vystymuisi.
 1.4.4.Rezultatų ir poveikio rodikliai
 Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
 Rezultatų ir poveikio rodiklių sistema dar kuriama. Gali būti tinkama taikyti bendrą nestabiliose valstybėse ir regionuose, kuriuose yra didelė krizių tikimybė, taip pat regionuose po konflikto gyvenančių žmonių saugumo lygio rodiklį (baimės neturėjimas).
 Atsižvelgiant į naujus rodiklius, bus papildyta atitinkama IcSP programos suvestinė.
 Individualūs veiksmai bus siejami su konkrečiais tikslais. Veiksmai taip pat bus vertinami remiantis su projektais susijusiais rodikliais.
 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai
 Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į 2015 m. balandžio 28 d. bendrą Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą „Pajėgumų stiprinimas remiant saugumą ir vystymąsi“ (JOIN(2015) 17) ir 2015 m. gegužės 18 d. Užsienio reikalų tarybos (gynybos reikalų sudėtis) išvadas, kuriose paprašyta pasiūlyti, kaip būtų galima visapusiškai ir lanksčiai remti karinių subjektų gebėjimų stiprinimą (mokymais ir įranga) trečiosiose šalyse siekiant ES vystomojo bendradarbiavimo tikslų.
 Bendrame komunikate pabrėžta, kad saugumo srities subjektų, įskaitant karinius subjektus, veiklos tobulinimas pasitelkiant gebėjimų stiprinimą saugumui ir vystymuisi remti, taip pat jų valdymo stiprinimas, visų pirma nestabiliose šalyse ir šalyse, kuriose neseniai baigėsi konfliktas, padeda užtikrinti taiką, žmonių saugumą ir stabilumą, o kartu siekti darnaus vystymosi tikslų. Bendrame komunikate taip pat pritarta ES pastangoms integruoti konfliktų prevenciją nestabiliose šalyse ir šalyse, kuriose gali kilti konfliktų, nustatant ES galimybių remti partnerių gebėjimų stiprinimą saugumo sektoriuje spragas.
 2015 m. birželio 25–26 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose priminta būtinybė „užtikrinti, kad partneriai įgalėtų ir sugebėtų užkirsti kelią krizėms ir jas valdyti, be kita ko, vykdant konkrečius pajėgumų stiprinimo projektus nustatant lanksčią geografinę taikymo sritį“. Panaši mintis paminėta ir anksčiau, 2013 m. gruodžio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose, kuriose pabrėžta, kad „svarbu remti partnerėmis esančias šalis ir regionines organizacijas organizuojant mokymus, teikiant konsultacijas, atitinkamais atvejais – įrangą ir išteklius, kad jos vis dažniau galėtų pačios užkirsti kelią krizėms arba jas valdyti“.
 1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda
 ES veiksmai yra būtini ir grindžiami tiek Sutartyje (SESV 21 straipsnyje) nustatytais tikslais, tiek subsidiarumo principu. Išsami ir lanksti ES masto parama, kuria siekiama stiprinti gebėjimus saugumui ir vystymuisi remti, padėtų sudaryti sąlygas imtis trumpalaikių ir ilgalaikių veiksmų siekiant suburti visus šalies saugumo srities subjektus ir geriau koordinuoti tokią paramą.
 Intervenciniais ES lygmens veiksmais galima geriau užtikrinti saugumą ir stabilumą ir skatinti dėti daugiau veiksmingų tarptautinių pastangų saugumo ir vystymosi srityse. Politinio tikslo užtikrinti ES saugumą negalima pasiekti be veiksmingo bendradarbiavimo su partneriais ES nepriklausančiose šalyse ir tarptautinėmis organizacijomis.
 Sąjungos ir valstybių narių veiksmai vieni kitus papildo ir sustiprina pagal SESV 212 straipsnio 1 dalį. ES ir jos valstybės narės turi taikyti visapusišką požiūrį į konfliktų ir jų priežasčių prevenciją bei valdymą.
 1.5.3.Panašios patirties išvados
 Tolesnė pažanga mažinant skurdą ir ilgalaikė darnaus vystymosi nauda siekiant darnaus vystymosi tikslo Nr. 16 (taika, teisingumas ir stiprios institucijos) labai priklausys nuo gebėjimo veiksmingai šalinti pagrindines nestabilumo ir saugumo stokos priežastis.
 Saugumo ir vystymosi problemos įvairiais būdais ir priemonėmis jau sprendžiamos gausiomis išorės pagalbos programomis, finansuojamomis ES vystymosi ir techninio bendradarbiavimo priemonių lėšomis. Vis dėlto trečiosios šalys partnerės, siekusios gebėjimų stiprinimo paramos saugumui ir vystymuisi remti, įskaitant paramą mokymais ar įranga, ne visada galėjo ją gauti, nes dabartinės ES priemonės nėra pakankamai lanksčios, kad būtų galima patenkinti šį poreikį.
 Bendrame komunikate nurodyta ES priemonių rinkinio spraga, susijusi su šalių partnerių karinių subjektų rėmimu, siekiant užtikrinti stabilumą, būtiną norinti vykdyti vystymosi srities veiklą.
 Ši spraga daro neigiamą įtaką Sąjungos išorės veiksmų, taip pat vystymosi politikos, veiksmingumui ir tvarumui. Pasaulio mastu prastėjant saugumo aplinkai, dėl dabartinio ES išorės veiksmų priemonių rinkinio trūkumų šiomis priemonėmis sunku visapusiškai spręsti šią problemą, gerinti bendradarbiavimą ir kartu veiksmingai prisidėti prie vystymosi pastangų.
 1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
 Šia iniciatyva bus užtikrinta:
 a) derėjimas su kitais ES veiksmais (įskaitant BUSP veiksmus), kurie yra platesnio ES visapusiško požiūrio į išorės konfliktus ir krizes dalis;
 b) įvairių trumpalaikių ir ilgalaikių gebėjimų ir priemonių nuoseklumas, koordinavimas ir papildomumas, nes bus remiamasi bendra strategine vizija.
 Pagal siūlomą iniciatyvą numatyti įvairūs veiksmai turėtų būti rengiami atsižvelgiant į naują ES masto saugumo sektoriaus reformos (SSR) sistemą, įskaitant stebėsenos ir vertinimo principus ir specialią rizikos valdymo sistemą. Programose turėtų būti išdėstoma, kaip jos dera su atitinkamomis ES šalių ar regionų strategijomis. Programos turėtų būti rengiamos ir planuojamos taip, kad būtų užtikrinamas visų atitinkamų ES subjektų dalyvavimas.
 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis
 X◻ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota:
 –X◻
 Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2017 01 01 iki 2020 12 31
 –◻
 Finansinis poveikis nuo 2017 m. iki 2020 m.
 ◻ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota:
 –įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,
 –vėliau – visuotinis taikymas.
 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
 24
 X◻ Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos:
 –X◻ padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus;
 –◻
 vykdomųjų įstaigų.
 ◻
 Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis.
 X◻ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis perduodant:
 –◻ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;
 –X◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);
 –◻ EIB ir Europos investicijų fondui;
 –◻ įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose;
 –X◻ viešosios teisės įstaigoms;
 –X◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamų finansinių garantijų;
 –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamų finansinių garantijų;
 –X◻ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte.
 –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.
 Pastabos
 Taikomos 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros, nustatytos valdymo taisyklės.
 2.VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės
 Nurodyti dažnumą ir sąlygas.
 ES delegacijos ir Komisijos tarnybos nuolat stebės gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti projektų įgyvendinimą su kariniais subjektais – be kita ko, rengs apsilankymus vietoje, teiks valdytojams vertingos informacijos apie pažangą arba jos stoką pagal nustatytus tikslus, taip pat padės nustatyti ir (arba) numatyti galimus sunkumus, kad būtų galima imtis taisomųjų veiksmų.
 Gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti programų rezultatams vertinti taip pat gali būti samdomi nepriklausomi išorės ekspertai. Šie vidaus ir išorės vertinimai padės didinti atskaitomybę ir tobulinti tolesnius veiksmus. Bus remiamasi įgyta patirtimi ir atsižvelgiant į vertinimus bus rengiama būsima politika ir veiksmai. Bus taikomi tarptautiniu mastu pripažinti OECD-DAC vertinimo kriterijai, be kita ko, bus vertinamas (galimas) poveikis.
 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema
 2.2.1.Nustatyta rizika
 Rizikos aplinka.
 Parama kariniams subjektams nuo konfliktų nukentėjusiose šalyse kelia įvairią riziką (susijusią su aplinkybėmis, programinę riziką, taip pat riziką, susijusią su reputacija ir institucijomis), kuri gali neigiamai paveikti paramos gebėjimų stiprinimui saugumui ir vystymuisi remti veiksmingumą ir tvarumą. Rengiant projektus ir juos įgyvendinant reikia atidžiai stebėti, kad suteikta įranga nebūtų piktnaudžiaujama – kad susidarius in extremis padėčiai ja nepasinaudotų vietos pajėgos, siekdamos tikslų, kurie galėtų lemti didelių žmogaus teisių pažeidimų, ir (arba) kad ji nebūtų perduota priešiškiems subjektams (pvz., įrangą galinčioms sulaikyti nevalstybinėms ginkluotoms grupuotėms). Žudyti pritaikytos įrangos draudimas suteikia tam tikrų garantijų, kad pagalba nebus pasinaudota netinkamoms reikmėms, tačiau žudyti nepritaikyta karinė įranga gali būti netinkamai naudojama tarptautinės humanitarinės teisės požiūriu.
 Rizikos mažinimas.
 Gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti priemonės neapima ginklų ir šaudmenų finansavimo – tai padės sumažinti riziką, susijusią su galimu piktnaudžiavimu įranga.
 Be to, siekiant sumažinti galimą riziką ir atsižvelgiant į bendrą komunikatą, kuriame raginama parengti ES paramos šalių ar organizacijų partnerių saugumo sektoriui rizikos valdymo metodiką, bus privaloma parengti konkretų visų gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti programų, pagal kurias siekiama bendradarbiauti su trečiųjų šalių partnerių kariniais subjektais, rizikos vertinimą. Rizika taip pat bus nuolat stebima įgyvendinant projektus.
 Konkreti rizikos vertinimo ir stebėsenos tvarka rengiama atsižvelgiant į saugumo sektoriaus reformos politikos sistemą.
 Kartu pravers su paramos biudžetui rizikos valdymo sistemomis ir nauja BSGP misijų veiksmingumo vertinimo kriterijų taikymo praktika susijusi patirtis.
 Konkreti gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti atžvilgiu taikytina rizikos vertinimo tvarka gali apimti (sąrašas nebaigtinis):
 - konfliktų rizikos vertinimus (grindžiamus Jungtinio tyrimų centro parengtomis struktūrinėmis rizikos priemonėmis, pvz., pasauliniu konfliktų rizikos indeksu (angl. „Global Conflict Risk Index“)), taip pat
 - konfliktų analizės sistemas, siekiant užtikrinti bendrą supratimą ir tai, kad humanitariniai, vystymosi ir saugumo veikėjai galėtų nuolat stebėti padėtį.
 Įsipareigojimas užtikrinti išlaidų taikos ir saugumo užtikrinimo srityje skaidrumą ir poveikį, taip pat stebėjimas, kaip šios išlaidos padeda siekti 16-ojo darnaus vystymosi tikslo, gali padėti spręsti kai kurių suinteresuotųjų subjektų žvelgiamą galimo saugumo problemos vystymosi srityje užaštrinimo klausimą.
 Vykdant minėtas rizikos mažinimo priemones, ES parama gebėjimų stiprinimui saugumui ir vystymuisi remti turėtų taip pat būti grindžiama konteksto analize ir (arba) turėtų būti teikiama atsižvelgiant į konfliktus ir su jais susijusias aplinkybes (atlikus su konkrečiomis aplinkybėmis susijusią analizę). Vienas pagrindinių gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti siekių bus nedaryti žalos. Siekiant nustatyti Sąjungos gebėjimą padėti ir užtikrinti, kad parama nebūtų naudojama netinkamai, turėtų būti laiku vykdoma išsami atitinkamos šalies politinės ir saugumo padėties bei galimos susijusios rizikos analizė. Atitinkamus vertinimus padės atlikti ES delegacijos. Inter alia, bus vertinamas poveikis ištekliams ir atsižvelgiama į kitų subjektų pastangas; taip pat bus vertinama numatyta pagalba gebėjimams stiprinti ir konkrečios šalies poreikiai, taip pat įvairūs tikslai ir kriterijai, pagal kuriuos stebima pažanga. Su konkrečiomis aplinkybėmis susijusi analizė taip pat apims kitus svarbius aspektus, kaip antai šalies partnerės atsakomybė vietoje, įsisavinimo pajėgumai ir tvarumas vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais bei suderinimas su platesniais ilgesnio laikotarpio saugumo sektoriaus reformos programomis valdymo sektoriuje.
 2.2.2.Informacija apie įdiegtą vidaus kontrolės sistemą
 FPI/DEVCO vidaus kontrolės struktūra
 FPI/DEVCO vidaus kontrolės ir valdymo procesu siekiama pagrįstai patikinti, kad su jų veikla susiję finansai bus valdomi patikimai, finansinės ataskaitos bus patikimos ir bus laikomasi atitinkamos teisės aktų ir procedūrinės sistemos.
 Efektyvumas, veiksmingumas ir ekonomiškumas
 Siekdami užtikrinti, kad būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principų (ir sumažinti didelę riziką išorės pagalbos srityje), be visų Komisijos strateginio planavimo ir programavimo proceso aspektų, vidaus audito sąlygų ir Komisijos vidaus kontrolės principų reikalavimų, FPI/DEVCO ir toliau taikys individualizuotą kontrolę, kuri apims:
 –
 prireikus decentralizuotą projektų valdymą, vykdomą ES delegacijų vietoje;
 –
 aiškias ir formalias finansinės atskaitomybės ribas (iš įgalioto leidimus suteikiančio pareigūno), perduodamas atitinkamam padalinio arba delegacijos vadovui, taikant perįgaliojimą;
 –
 reguliarų ES delegacijų ataskaitų (Vystymosi ir bendradarbiavimo GD skirtų išorės pagalbos valdymo ataskaitų ir Užsienio politikos priemonių tarnybai skirtų perįgalioto leidimus suteikiančio pareigūno ataskaitų) teikimą Komisijos būstinei, įskaitant metinį patikinimo pareiškimą, kurį teikia delegacijos vadovas;
 –
 tvirtą mokymo programą, skirtą tiek Komisijos būstinėje, tiek ES delegacijose dirbančiam personalui;
 –
 didelę paramą ir gaires Komisijos būstinei ir ES delegacijoms;
 –
 reguliarius patikrinimo ir (arba) priežiūros vizitus į decentralizuotas ES delegacijas;
 –
 projektų ir programų ciklo valdymo metodiką, įskaitant:
 a) tam tikrais atvejais kokybiškas paramos priemones, taikomas intervencijos planavimui, jos įgyvendinimo metodui, finansavimo mechanizmui, valdymo sistemai, bet kokių įgyvendinančių partnerių vertinimui ir atrankai;
 b) programų ir projektų valdymo, stebėjimo ir ataskaitų teikimo priemones, skirtas veiksmingam įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant reguliarų projektų išorės stebėjimą vietoje;
 c) vertinimo ir audito elementus.
 Finansinė atskaitomybė ir apskaita
 FPI/DEVCO toliau laikysis aukščiausių apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų, taikydami Komisijos kaupiamosios apskaitos sistemą (angl. ABAC) ir specialias išorės pagalbos priemones.
 2.2.3.Kontrolės sąnaudų ir naudos apskaičiavimas ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas
 Priemonės reikalavimų laikymosi tikslas yra išlaikyti ankstesnį FPI/DEVCO portfelio reikalavimų nevykdymo rizikos lygį (klaidų lygį), kuris yra liekamosios „grynosios“ mažiau nei 2 proc. paklaidos lygis (daugiamečiu pagrindu įgyvendinus visas suplanuotas užbaigtų sutarčių kontrolės priemones ir atlikus taisomuosius veiksmus).
 Paprastai tai reiškia, kad apskaičiuotasis klaidų lygis yra 2–5 proc., kalbant apie metinę atsitiktinę sandorių imtį, kurią Europos Audito Rūmai analizuoja rengdami metinį patikinimo pareiškimą (DAS).
 FPI/DEVCO nuomone, tai yra mažiausia įmanoma neatitikties rizika, turint omenyje labai rizikingą aplinką ir atsižvelgiant į administracinę naštą ir būtiną išlaidų veiksmingumą vykdant atitikties kontrolę.
 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencinės priemonės
 Nurodyti dabartines arba numatytas prevencines ir apsaugos priemones.
 Kovos su pažeidimais prevencinės priemonės
 Atsižvelgiant į rizikos sąlygas gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti srityje, kontrolės sistemose reikia numatyti galimas sandorių atitikties reikalavimams klaidas (pažeidimus) ir kuo anksčiau užtikrinti aukšto lygio prevencijos, nustatymo ir taisymo kontrolę mokėjimo procese. Praktiškai tai reiškia, kad FPI/DEVCO, vykdydami atitikties kontrolę, daugiausia remsis svarbiomis ex ante patikromis, kurias vietoje atliks išorės auditoriai ir Komisijos tarnybos, prieš skirdami galutines išmokas projektui (kartu bus atliekami keli ex post auditai ir patikros), ir taip bus užtikrinama kur kas didesnė apsauga negu pagal finansiniame reglamente nustatytas finansų apsaugos priemones.
 FPI/DEVCO atitikties reikalavimams sistemą, inter alia, sudaro šios svarbios dalys:
 kovos su sukčiavimu prevencinės priemonės
 - Specialios gairės, įskaitant prireikus Praktinį vadovą sutarčių klausimais, Vystymosi ir bendradarbiavimo GD vadovą ir finansų valdymo priemonių rinkinį (įgyvendinimo partneriams).
 - Privalomas pagrindinis pagalbos valdymo darbuotojų (projektų vadovų, finansų pareigūnų ir ex-post kontrolę vykdančių darbuotojų bei auditorių) mokymas, be kita ko, sukčiavimo prevencijos ir nustatymo klausimais Komisijos būstinėje ir ES delegacijose, atsižvelgiant į Kovos su sukčiavimu strategija ES išorės santykių srityje ir konkrečias Užsienio politikos priemonių tarnybos ir Vystymosi ir bendradarbiavimo GD kovos su sukčiavimu strategijas. Kovos su sukčiavimu strategija ES išorės santykių srityje apima Europos išorės veiksmų tarnybos bei atitinkamų Komisijos išorės santykių srities tarnybų (Vystymosi ir bendradarbiavimo GD, Užsienio politikos priemonių tarnybos, Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD) veiklą; ypatingas dėmesys skiriamas ES delegacijų veiklai.
 - Ex ante vertinimas, siekiant užtikrinti, kad institucijose, valdančiose tam tikras lėšas (tiek tiesioginio, tiek netiesioginio valdymo būdu), būtų įdiegtos atitinkamos kovos su sukčiavimu priemonės, kuriomis siekiama išvengti sukčiavimo valdant ES lėšas ir jį nustatyti.
 - Šalyje partnerėje (ir (arba) tarptautinėje organizacijoje) įdiegtų kovos su sukčiavimu mechanizmų ex ante patikra vertinant, ar įvykdytas tinkamumo biudžeto paramai gauti kriterijus, susijęs su viešųjų finansų valdymu (t. y. aktyvus įsipareigojimas kovoti su sukčiavimu ir korupcija, tinkamos tikrinimo institucijos, pakankamas teisminis pajėgumas, veiksmingas reagavimas ir sankcijų mechanizmai).
 Komisija 2008 m. Akroje pasirašė Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą (angl. IATI) ir susitarė dėl paramos skaidrumo standarto, pagal kurį užtikrinamas punktualesnis, išsamus ir reguliarus duomenų apie paramos lėšas ir dokumentus teikimas. Komisija nuo 2011 m. spalio mėn. rengiasi įgyvendinti ir taikyti IATI standartus dėl informacijos apie pagalbą skelbimo.
 - Be to, Komisija kartu su ES valstybėmis narėmis kuria bendrą internetinę IT taikomąją programą „EU Aid Explorer“, kurioje iš IATI ir kitų šaltinių gaunami ES pagalbos duomenys verčiami vartotojams suprantama informacija apie pagalbą.
 - 2015 m. OLAF pasirašė 5 naujus administracinio bendradarbiavimo susitarimus su tarptautinėmis organizacijomis (Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku, Amerikos valstybių banku, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, Pasaulio maisto programa ir Jungtinių Tautų projektų paslaugų biuru). OLAF taip pat bendradarbiauja su atitinkamomis Jungtinių Tautų kovos su sukčiavimu agentūroms, Pasaulio banku ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis. Be to, OLAF bendradarbiauja su Europolu ir Eurojustu. Prireikus OLAF taip pat nuolat arba ad hoc pagrindu mezga santykius su ES nepriklausančių šalių valdžios institucijomis. Tokie santykiai reikalingi siekiant nagrinėti su ES biudžetu susijusius sukčiavimo atvejus (daugiausia dėl išorės pagalbos reikmėms skiriamų ES lėšų). 2015 m. OLAF sudarė administracinius susitarimus su institucijoms partnerėms Angoloje, Moldovoje ir Senegale.
 Pažeidimų ir sukčiavimo nustatomieji ir taisomieji veiksmai
 - Išorės auditai ir tikrinimai (tiek privalomieji, tiek grindžiami rizika), įskaitant Europos Audito Rūmų auditą;
 - retrospektyviniai tikrinimai (grindžiami rizika) ir lėšų susigrąžinimas;
 - ES finansavimo sustabdymas didelio sukčiavimo atveju, įskaitant didelio masto korupciją, kol valdžios institucijos imsis atitinkamų veiksmų siekdamos ištaisyti padėtį ir užkirsti kelią tokiam sukčiavimui ateityje.
 FPI/DEVCO toliau kurs savo kovos su sukčiavimu strategiją pagal 2013 m. patvirtintą Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją (vadinamąją Bendrąją kovos su sukčiavimu strategiją). Užsienio politikos priemonių tarnyba bei Vystymosi ir bendradarbiavimo GD strategiją įgyvendina dėmesį telkdami į tris strateginius tikslus:
 - didinti bendrą darbuotojų informuotumą sukčiavimo prevencijos ir nustatymo klausimais, visų pirma klausimais, susijusiais su sukčiavimo prevencija ir nustatymu rengiant ir įgyvendinant sutartis dėl dotacijų ir viešųjų pirkimų;
 - gerinti Užsienio politikos priemonių tarnybos ir Vystymosi ir bendradarbiavimo GD darbuotojų gebėjimus veiksmingai kovoti su sukčiavimu vidaus ir išorės lygmenimis naudojantis kovos su sukčiavimu priemonėmis;
 -
 pagerinti reagavimą į įtariamą sukčiavimą ir spartinti nepagrįstai išleistų sumų susigrąžinimą.
 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 Dabartinės biudžeto eilutės
 Daugiametės finansinės programos kategorijos ir biudžeto eilutės nurodytos eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija
 Biudžeto eilutė
 Išlaidų
 rūšis
 Įnašas
 Numeris
 Aprašymas
 DA / NDA
 25
 ELPA šalių
 26
 šalių kandidačių
 27
 trečiųjų šalių
 pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
 IV
 19 02 Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) – Reagavimas į krizes, konfliktų prevencija, taikos kūrimas ir pasirengimas krizėms
 19 02 01 Reagavimas į krizes ir kylančias krizes
 19 02 02 Parama konfliktų prevencijai, taikos kūrimui ir pasirengimui krizėms
 19 01 Užsienio politikos priemonių politikos srities administracinės išlaidos
 19 01 04 01 Priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP), rėmimo išlaidos
 21 05 Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) – pasaulinės ir tarpregioninės kylančios grėsmės
 21 05 01 Pasaulinės, tarpregioninės ir kylančios grėsmės
 21 01 Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi politikos srities administracinės išlaidos
 21 01 04 04 Priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP) rėmimo išlaidos
 NDA
 NE
 NE
 NE
 NE
 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms
 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos
 išlaidų kategorija
 Numeris
 4 išlaidų kategorija – Europos vaidmuo pasaulyje
 GD: FPI / DEVCO
 2017
 28
 metai
 2018
 metai
 2019
 metai
 2020
 metai
 Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 IŠ VISO
 • Veiklos asignavimai
 Biudžeto eilutės numeris 19 02 01
 Įsipareigojimai
 1)
 6,600
 20,400
 20,350
 20,700
 68,050
 Mokėjimai
 2)
 0
 10,000
 15,000
 20,000
 45,000
 Biudžeto eilutės numeris 19 02 02
 Įsipareigojimai
 1a)
 0,608
 2,678
 2,528
 2,177
 7,990
 Mokėjimai
 2a)
 0
 1,000
 2,000
 2,000
 5,000
 Biudžeto eilutės numeris 21 05 01
 Įsipareigojimai
 1b)
 2,150
 6,250
 6,300
 6,300
 21,000
 Mokėjimai
 2b)
 0
 3,000
 4,000
 6,000
 13,000
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų rinkinio lėšų
 29
 Biudžeto eilutės numeris 19.01.04.01
 3)
 0,643
 0,673
 0,823
 0,823
 2,962
 3 a)
 0
 0
 0
 0
 0,000
 IŠ VISO asignavimų,
 skirtų GD FPI / DEVCO
 Įsipareigojimai
 =1+1a +1b+3
 10,0
 30,0
 30,0
 30,0
 100,000
 Mokėjimai
 =2+2a+2b
 +3+3a
 0
 14,0
 21,0
 28,0
 66,600
 Daugiametės finansinės programos
 išlaidų kategorija
 5
 „Administracinės išlaidos“
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 N
 metai
 N+1
 metai
 N+2
 metai
 N+3
 metai
 Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 IŠ VISO
 GD: FPI
 • Žmogiškieji ištekliai
 0,746
 0,746
 0,746
 0,746
 2,984
 • Kitos administracinės išlaidos
 0,06
 0,06
 0,06
 0,06
 0,240
 IŠ VISO FPI
 Asignavimai
 0,806
 0,806
 0,806
 0,806
 3,224
 GD: DEVCO
 • Žmogiškieji ištekliai
 0,140
 0,140
 0,140
 0,140
 0,560
 • Kitos administracinės išlaidos
 0
 0
 0
 0
 0,000
 IŠ VISO DEVCO GD
 Asignavimai
 0,140
 0,140
 0,140
 0,140
 0,560
 IŠ VISO asignavimų
 pagal daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)
 0,946
 0,946
 0,946
 0,946
 3,784
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 N
 30
 metai
 N+1
 metai
 N+2
 metai
 N+3
 metai
 Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų
 pagal daugiametės finansinės programos
 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS
 Įsipareigojimai
 10,946
 30,946
 30,946
 30,946
 103,784
 Mokėjimai
 0,946
 14,946
 21,946
 28,946
 70,384
 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams
 –◻
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
 –X◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
 Preliminarūs rezultatai pagal tikslus:
 1 konkretus tikslas – atsakomųjų priemonių kilus krizei arba prasidedant krizei atitinkamais biudžetiniais metais skaičius.
 2 konkretus tikslas – numatytų gebėjimų stiprinimo veiksmų konflikto prevencijos, taikos kūrimo ir pasirengimo krizei srityse atitinkamais biudžetiniais metais skaičius.
 3 konkretus tikslas – parengtų žmonių ir (arba) įsigytos įrangos atitinkamais biudžetiniais metais skaičius.
 Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus
 ⇩
 2017
 metai
 2018
 metai
 2019
 metai
 2020
 metai
 Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rūšis
 31
 Vidutinės sąnaudos
 Ne
 Sąnaudos
 Ne
 Sąnaudos
 Ne
 Sąnaudos
 Ne
 Sąnaudos
 Ne
 Sąnaudos
 Ne
 Sąnaudos
 Ne
 Sąnaudos
 Bendras skaičius
 Iš viso sąnaudų
 1 KONKRETUS TIKSLAS
 32
 Biudžeto eilutė 19 02 01
 - rezultatas
 - rezultatas
 - rezultatas
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma
 6,6
 20,4
 20,4
 20,7
 68,1
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... Biudžeto eilutė 19 02 02
 - rezultatas
 - rezultatas
 - rezultatas
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma
 1
 0,6
 1
 2,7
 1
 2,5
 1
 2,2
 8,0
 3 KONKRETUS TIKSLAS
 Biudžeto eilutė 21 05 01
 - rezultatas
 - rezultatas
 - rezultatas
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma
 1
 2,1
 1
 6,3
 1
 6,3
 1
 6,3
 21,0
 IŠ VISO SĄNAUDŲ
 10
 30
 30
 30
 100
 11. Biudžeto eilutės 19 02 01 1 konkretaus tikslo rezultatai nėra programuojami, todėl nurodyti rezultatą būtų netikslinga.
 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.3.1.Santrauka
 –◻
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama
 –X
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 N
 33
 metai
 N+1
 metai
 N+2
 metai
 N+3
 metai
 Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 Žmogiškieji ištekliai
 0,886
 0,886
 0,886
 0,886
 3,544
 Kitos administracinės išlaidos
 0,060
 0,060
 0,060
 0,060
 0,240
 Daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma
 0,946
 0,946
 0,946
 0,946
 3,784
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos
 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 34
 Žmogiškieji ištekliai
 Biudžeto eilutė 19 01 04 01 *
 0,448
 0,448
 0,448
 0,448
 1,792
 Kitos administracinio
 pobūdžio išlaidos
 0,195
 0,225
 0,375
 0,375
 1,170
 Tarpinė suma,
 neįtraukta į daugiametės finansinės
 programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
 0,643
 0,673
 0,823
 0,883.
 3,022
 IŠ VISO
 1,589
 1,619
 1,769
 1,829
 Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų priemonei valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 * 3 CA etatai pagal FPI biudžeto eilutę.
 3.2.3.2.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai
 –◻
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.
 –x
 Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
 Sąmatą surašyti etatų vienetais
 N
 metai
 N+1
 metai
 N+2 metai
 N+3 metai
 Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 •Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 19 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)
 4
 4
 4
 4
 XX 01 01 02 (Delegacijos)
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)
 •Išorės darbuotojai (etatų vienetais)
 35
 19 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto)
 21 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto)
 3
 2
 3
 2
 3
 2
 3
 2
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED atstovybėse)
 19 01 04 01
 36
 – būstinėje
 – delegacijose
 3
 3
 3
 3
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT– netiesioginiai moksliniai tyrimai)
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT– tiesioginiai moksliniai tyrimai)
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)
 IŠ VISO
 12
 12
 12
 12
 19 ir 21 yra atitinkamos politikos sritys arba biudžeto antraštinės dalys.
 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 Vykdytinų užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai
 Pareigūnų (AD) žmogiškieji ištekliai skirti bendrai valdyti papildomus įsipareigojimus ir visų pirma patikimai nustatyti, vertinti, parengti, įvertinti gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti skirtus veiksmus ir sudaryti sutartis dėl tokių veiksmų pagal platesnės apimties projektų portfelį ir parengti konkrečių tokių veiksmų rizikos vertinimo sąlygas (žr. 2.2.1 skirsnį). Šios sąnaudos taip pat apima reguliarias stebėsenos misijas, skirtas susitikimams vietoje su atitinkamomis valdžios institucijomis ir pradinės grandies subjektų ir donorų koordinavimui vietoje užtikrinti. Be to, tikimasi, kad norint stiprinti gebėjimus saugumui ir vystymuisi remti reikės glaudžiai derinti veiksmus su Taryba, Parlamentu ir kitais suinteresuotais subjektais (įskaitant pilietinę visuomenę). Kadangi gebėjimų stiprinimas saugumui ir vystymuisi remti yra nauja Komisijos sritis, reikės skirti ypatingą dėmesį ir rengti ad hoc konsultacijas, todėl ypač pradiniame etape reikės daug išteklių.
 Ištekliai (AST) suteikia galimybę sudaryti sutartis dėl gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti skirtų veiksmų ir valdyti tokių veiksmų finansavimą, taip pat atlikti auditus ir kontrolę, rengti metines ataskaitas (SPP), atsakyti į Europos Parlamento ir ombudsmeno klausimus, rengti įsipareigojimų ir mokėjimų finansines ataskaitas vykdyti jų priežiūrą centriniu lygmeniu.
 Be to, susidaro papildomų sąnaudų, susijusių su kitomis administravimo užduotimis.
 Išorės darbuotojai
 Išorės darbuotojų (CA) žmogiškieji ištekliai skirti gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti skirtų projektų, kurie yra centralizuotai valdomi centrinėje būstinėje ir (arba) valdomi delegacijose, portfeliui valdyti ir įgyvendinti. Tai apima kasdienį projektų (veiklos ir finansų) valdymą derinant veiksmus su valstybėmis narėmis ir kitais subjektais, reguliarią projektų stebėseną ir prireikus veiksmų koordinavimą su ES delegacijomis. Be to, vertinimo ir auditų valdymas apima reguliarius vizitus-misijas vietoje.
 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa
 –◻
 Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą.
 –X
 Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.
 Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
 Gebėjimų stiprinimo saugumui ir vystymuisi remti skirtiems veiksmams reikalinga 100 000 000 EUR suma 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) 4 išlaidų kategorijoje bus perskirstyta.
 –◻
 Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą.
 Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai
 –Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo
 –Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:
 Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 N
 metai
 N+1
 metai
 N+2
 metai
 N+3
 metai
 Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų
 3.3.Numatomas poveikis įplaukoms
 –X
 Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.
 –◻
 Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
 nuosaviems ištekliams
 įvairioms įplaukoms
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė
 Einamųjų finansinių metų asignavimai
 Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
 37
 N
 metai
 N+1
 metai
 N+2
 metai
 N+3
 metai
 Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 straipsnis
 Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.
 [...]
 Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.
 [...]
 (1)
 Pavyzdžiui, 2011 m. Pasaulio banko pasaulio vystymosi ataskaita „Konfliktai, saugumas ir vystymasis“ (angl. World Development Report: Conflict, Security, and Development“.
 (2)
 http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/.
 (3)
 16-asis darnaus vystymosi tikslas: skatinti taikios ir įtraukios visuomenės kūrimą siekiant darnaus vystymosi, užtikrinti visuotinę teisę kreiptis į teismą ir kurti veiksmingas, atskaitingas, įtraukias institucijas visais lygmenimis.
 (4)
 ES patvirtino naująjį susitarimą, kuris yra vienas iš pagrindinių 2011 m. lapkričio mėn. Busane vykusio 4-ojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais sudedamųjų dalių (
 http://www.pbsbdialogue.org/en/
 ).
 (5)
 Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos vystymosi pagalbos komitetas, 2016 m. vasario mėn.
 (6)
 JOIN(2015) 17, p. 8.
 (7)
 JOIN(2013) 30 final, 2013 m. gruodžio 11 d.
 (8)
 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos išvados 9644/14.
 (9)
 JOIN(2013) 30 final, 2013 m. gruodžio 11 d.
 (10)
 ES sutarties 41 straipsnyje nustatyti ES civilinių ir karinių krizių valdymo operacijų finansavimo principai. Bendrosios tokių operacijų sąnaudos šiuo metu finansuojamos pagal 2015 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2015/528, kuriuo nustatomas Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmas (ATHENA) ir panaikinamas Sprendimas 2011/871/BUSP, OL L 84, 2015 3 28.
 (11)
 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas, pataisytas Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. ir Uagadugu 2010 m. birželio 22 d.
 (12)
 Kotonu partnerystės susitarimo 11 straipsnis „Taikos kūrimo politika, konfliktų prevencija ir sprendimas“ bei susijusios Tarybos išvados yra teisinis ATP pagrindas; 2003 m. gruodžio 11 d. AKR ir EB ministrų tarybos sprendimas Nr. 3/2003 dėl išteklių iš 9–ojo EPF ilgalaikės plėtros paketo panaudojimo Afrikos taikos priemonei sukurti, OL L 345, 2003 12 31.
 (13)
 C-377/12, Europos Komisija prieš Tarybą, (Nuolatinis arbitražo teismas, Filipinai), 37 punktas.
 (14)
 Taip pat žr. JOIN(2015) 17, p. 7, ir minėtas OECD paramos vystymuisi komiteto ataskaitų teikimo direktyvas taikos ir saugumo srityse.
 (15)
 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros, OL L 77, 2014 3 15, p. 95.
 (16)
 Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos „Europos konsensusas“, oficialusis leidinys, C 46, 2006 2 24.
 (17)
 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimta rezoliucija A/RES/70/1.
 (18)
 JOIN(2015) 17 final, 2015 m. balandžio 28 d.
 (19)
 2015 m. gegužės 18 d. Gynybos ministrų sudėties Užsienio reikalų tarybos išvados dėl BSGP, dokumento Nr. 8971/15.
 (20)
 VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamo biudžeto sudarymas.
 (21)
 Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.
 (22)
 http://ec.europa.eu/priorities/publications/president-junckers-political-guidelines_lt.
 (23)
 COM(2015) 610 final.
 (24)
 Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx.
 (25)
 DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
 (26)
 ELPA: Europos laisvosios prekybos asociacija.
 (27)
 Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
 (28)
 N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.
 (29)
 Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
 (30)
 N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.
 (31)
 Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos.
 (32)
 Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)...“.
 (33)
 N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.
 (34)
 Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
 (35)
 CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietinis darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Junior Expert in Delegations“).
 (36)
 Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
 (37)
 Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo sąnaudų.


type: wikipedia

text:
Pajjiż interkjuż huwa pajjiż kompletament magħluq bl-art, jew b'kosti jmissu ma' baħar magħluq. Fid-dinja hemm 48 pajjiż interkjuż, inklużi l-istati parzjalment rikonoxxuti. Fil-kontinenti tal-Amerika ta' Fuq, l-Awstralja, u l-Antartika ma jinstab l-ebda pajjiż interkjuż. Disgħa minn tnax-il pajjiż bl-inqas skor tal-IŻU huwa interkjuż.
 Lista ta' pajjiżi interkjużi
 Għandha kosta mal-ilma mielaħ tal-Baħar Kaspju
 Għandha kosta mal-ilma mielaħ tal-Baħar Aral
 Reġjun b'kwistjoni ma' rikonoxximent internazzjonali limitat
 Kompletament interkjuż minn pajjiż wieħed
 Pajjiż interkjuż dobbju
 Pajjiż interkjuż imdawwar biss minn pajjiżi interkjużi oħra jista 'jissejjaħ pajjiż "interkjuż dobbju", fejn persuna irid jaqsam għall-inqas żewġ fruntieri biex jilħaq il-kosta.
 Fid-dinja hemm żewġ pajjiżi bħal dawn:
 fl-Ewropa Ċentrali mdawwra mill-Iżvizzera u l-Awstrija.
 fl-Asja Ċentrali mdawwra mill-Afghanistan, il-Każakistan, il-Kirġiżistan, it-Taġikistan, u t-Turkmenistan.
 Pajjiż interkjuż minn pajjiż wieħed
 Hemm tliet pajjiżi biss li huma interkjużi minn pajjiż wieħed.
 It-tliet pajjiżi huma:
 , enklav fl-Afrika t'Isfel.
 , enklav fl-Italja, għalkemm storikament allegat l-art għall-Baħar Adrijatiku.
 , enklav fil-belt ta' Ruma, l-Italja.
 Pajjiż interkjuż minn żewġ pajjiżi
 Hemm seba' pajjiżi interkjużi li huma mdawra minn żewġ ġirien:
 (bejn Franza u Spanja)
 (bejn l-Indja u ċ-Ċina)
 (pajjiż "interkjuż dobbju", bejn Iżvizzera u l-Awstrija)
 (bejn l-Ukraina u r-Rumanija)
 (bejn ir-Russja u ċ-Ċina)
 (bejn l-Indja u ċ-Ċina)
 (bejn l-Afrika t'Isfel u l-Możambik)
 Dawn huma żewġ stati de-facto mingħajr jew b'rikonoxximent limitat internazzjonali:
 (bejn r-Russja u l-Ġeorġja)
 (bejn l-Ukraina u l-Moldova)
 Referenzi
 Pajjiżi mill-karatteristika
 Ġeografija


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.9.2014
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 315/52
 Beschluss des Gerichts vom 7. Juli 2014 — Cofresco Frischhalteprodukte/Kommission
 (Rechtssache T-223/13) (1)
 ((Nichtigkeitsklage - Umwelt - Richtlinie 94/62/EG - Verpackungen und Verpackungsabfälle - Richtlinie 2013/2/EU - Rollen, Röhren und Zylinder, um die flexibles Material aufgespult ist - Keine unmittelbare Betroffenheit - Unzulässigkeit))
 2014/C 315/87
 Verfahrenssprache: Französisch
 Parteien
 Klägerin: Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co. KG (Minden, Deutschland) (Prozessbevollmächtigter: Rechtsanwalt H. Weil)
 Beklagte: Europäische Kommission (Prozessbevollmächtigte: A. Alcover San Pedro und J.-F. Brakeland)
 Gegenstand
 Klage auf teilweise Nichtigerklärung der Richtlinie 2013/2/EU der Kommission vom 7. Februar 2013 zur Änderung von Anhang I der Richtlinie 94/62/EG des Europäischen Parlaments und des Rates über Verpackungen und Verpackungsabfälle (ABl. L 37, S. 10), soweit die Kommission Rollen, Röhren und Zylinder, um die flexibles Material aufgespult ist, ausgenommen solche, die Teile einer Produktionsanlage sind und nicht zur Aufmachung eines Produkts als Verkaufseinheit verwendet werden, in die Liste von Produktbeispielen für die Anwendung der Kriterien des Begriffs „Verpackungen“ aufnimmt
 Tenor
 1.
 Die Klage wird als unzulässig abgewiesen.
 2.
 Die Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co. KG trägt ihre eigenen Kosten und die Kosten der Europäischen Kommission.
 (1) ABl. C 171 vom 15.6.2013.


type: other

text:
JURIDICE.ro » România a pierdut la CJUE
 Citiri: 6.067
 08.11.2013 | Daniel UDRESCU
 Aparent, România a suferit o înfrângere în cauza C249/20122 şi 250/2012 Plavosin/Tulică. Din punctul meu de vedere, Ministerul Finanţelor Publice s-a făcut de râs prin Decizia interpretativă nr. 2 a Comisiei Fiscale Centrale din 2 aprilie 2011, care a fost criticată aspru de CJUE. ŞI CE DACĂ?!! Aceste elemente nu au relevanţă.
 ANAF a colectat de la peste 80% din cei inspectaţi, fără a mai returna TVA adăugat la preţ. Zeci de mii de români au plătit tot ce le-a cerut fiscul prin aberaţiile susţinute în diverse OG, OUG, ordine care nu au nici o legătură cu realitatea unui sistem fiscal corect şi onest cu cetăţeanul. Românul plăteşte orice i se cere ca să scape de fisc . Nu este ca GRECUL, să iasă în stradă. Legea este încălcată. Suntem considerată una dintre cele mai corupte ţări din Europa, tocmai pentru că legile nu sunt clare.
 Din cei 20% de români care s-au adresat instanţelor, nici măcar 5% nu pot beneficia de Hotârârea CJUE. Şi atunci, cine a câştigat şi cine a pierdut?
 Aşa cum comentam anterior în alte articole, ÎCCJ a ales o întrebare la care ştia răspunsul. Tot printr-o „ghiduşie”, va încerca să aplice Hotărârea CJUE încălcând legea. Practica corectă ar fi respingerea acţiunilor, întocmirea unui nou raport de inspecţie fiscală cu TVA inclus în preţ, apoi probabil vor urma alte întrebări la CJUE, respectiv neclaritatea legii, deductibilitatea TVA, etc. ÎCCJ a suspendat cauzele sau a rămas în pronunţare în aşa fel încât să trimită în cadrul procesului la recalcularea TVA – o practică incorectă. Diferenţa de procedură ar fi pierderea TVA pentru 2005-2007, probabil şi 2008, exact anii de boom imobiliar.
 Problemele cele mai arzătoare ale instanţelor din contenciosul fiscal rămân lipsa deducerii TVA în cadrul inspecţiei fiscale, precum şi marea cerere neatinsă – a neclarităţii legii.
 Ȋn continuare susţin NECLARITATEA LEGII în legătură cu interpretarea dispoziţiilor art. 9 alin. (1), enunţând următoarele întrebări:
 1) articolul 9 alin. (1) din Directivă trebuie interpretat în sensul că „Persoană impozabilă” înseamnă orice persoană care, în mod independent, desfășoară în orice loc orice activitate economică, indiferent de scopul sau rezultatele activităţii respective,”
 2) articolul 9 alin. (1) din Directivă trebuie interpretat în sensul că vânzarea de bunuri imobile din patrimoniul personal al unei persoane fizice reprezintă o activitate economică de „exploatare” a bunurilor corporale în scopul obţinerii de venituri cu caracter de continuitate?
 În primul rând, Legea nr. 571/2003 cu privire la TVA a fost formulată NECLAR. “Cazul reconsiderării statutului vânzătorului de persoană impozabilă în scopuri de TVA” formulat de ÎCCJ nu poate fi invocat de ANAF decât cu începere de la 1 ianuarie 2010 și NUMAI aplicând tempus regit actum. Modificările legislative, ca urmare a transpunerii în legislaţia naţională, ca efect al aderării, a dispoziţiilor Directivei a VI-a privind TVA, precizează într-o formă implicită dar indubitabilă, înţelesul noţiunii de „exploatare a bunurilor corporale și incorporale în scopul obţinerii de venituri cu caracter de continuitate”. Astfel, la art. 4 alin. (2) teza a II-a a Directivei se arată că este activitate economică ce generează obligaţia de plată a „impozitului” și activitatea de „exploatare a bunurilor corporale și necorporale cu scopul obţinerii unui venit permanent (...)”. Legiuitorul european nu a detaliat ce înţelege prin noţiunea de „exploatare a bunurilor corporale și necorporale’”, însă, la alineatul următor se menționează că statele pot institui reguli prin care și vânzarea de imobile (construcţii și terenuri) ar putea fi considerată operaţiune economică în sfera TVA. Deci dacă legiuitorul naţional nu a indicat în mod expres că vânzătorii de imobile datorează TVA, atunci ei nu pot fi subsumaţi categoriilor de la art. 4 alin. 2 al Directivei citate (text aproape identic cu cel al art. 127 alin. 2 din Codul fiscal).
 ANAF spune că art. 127 alin. (2) reprezintă transpunerea în legislaţia naţională a dispoziţiilor art. 9 alin. (1) din Directiva 112/2006 CE, privind TVA. Acest argument este fals. Sensul Codului Fiscal, Legea nr. 571/2003 art. 127 alin. (1) „Este considerată persoană impozabilă orice persoană care desfășoară, de o manieră independentă și indiferent de loc, activităţi economice de natura celor prevăzute la alin. (2), oricare ar fi scopul sau rezultatul acestei activităţi,” are un înţeles diferit faţă de Directiva Europeană 112/2006 articolul 9 alin. (1) „Persoană impozabilă înseamnă orice persoană care, în mod independent, desfășoară în orice loc orice activitate economică, indiferent de scopul sau rezultatele activităţii respective,” care se interpretează confuz la art. 127, rezultând numai activităţile de la aliniatul 2, care nu includ construcţiile și vânzările de imobile și nu clar ca la art. 9 din Directivă, unde „orice activităţi” este fără drept de interpretare.
 Prin OUG nr. 109/2009 s-a introdus un nou paragraf în Lege care face trimitere la Norme: (art. 127 alin. 21) Situaţiile în care persoanele fizice care efectuează livrări de bunuri imobile devin persoane impozabile sunt explicitate prin norme.
 Prin modificarea adusă de HG nr. 1620/2009 se îndreaptă o eroare de aliniere a legislaţiei naţionale la Directiva Europeană 112/2006, dar la nivel de normă nu de lege. Norma 3: ”În sensul art. 127 alin. (2) din Codul fiscal, obţinerea de venituri de către persoanele fizice din vânzarea locuinţelor proprietate personală sau a altor bunuri care sunt folosite de către acestea pentru scopuri personale, nu va fi considerată activitate economică, cu excepţia situaţiilor în care se constată că activitatea respectivă este desfășurată în scopul obţinerii de venituri cu caracter de continuitate”. Transferul bunurilor sau serviciilor achiziţionate în scop personal de persoanele fizice în patrimoniul comercial în scopul utilizării pentru desfășurarea de activităţi economice, nu este o operaţiune asimilată unei livrări de bunuri/prestări de servicii, efectuate cu plată, iar persoana fizică nu poate deduce taxa aferentă bunurilor/serviciilor respective prin aplicarea procedurii de ajustare prevăzută la art. 148 și 149 din Codul fiscal.
 Neclaritatea legii cu privire la încadrarea ca persoană impozabilă, a fost corectată partial abia prin OUG nr. 109/2009. Norma face referire la transferul din patrimoniul personal la cel comercial, care este lămurit abia prin OUG nr. 125/2011, la art. 1: ”În sensul art. 127 alin. (2) din Codul fiscal, exploatarea bunurilor corporale sau necorporale, în concordanţă cu principiul de bază al sistemului de TVA potrivit căruia taxa trebuie să fie neutră, se referă la orice tip de tranzacţii, indiferent de forma lor juridică, astfel cum se menţionează în constatările Curţii Europene de Justiţie în cazurile C-186/89 Van Tiem, C- 306/94 Regie dauphinoise, C-77/01 Empresa de Desenvolvimento Mineiro SA (EDM)”.
 În aceste condiții, în opinia noastră, văzând prevederile art. 101 alin. 1 din Regulamentul CJUE se impune solicitarea de către CJUE a instanței de trimitere, ÎCCJ – Sectia contencios administrativ și fiscal, a unor lămuriri complexe privind faptele care au generat situația de drept existentă și multitudinea întrebărilor pe care părțile în cauză le adresează instanțelor naționale cu solicitarea ca acestea să fie trimise CJUE pentru lămurirea și clarificarea lor în raport de legislația în materie.
 Aflaţi mai mult despre ANAF, cauza C249/20122 şi 250/2012 Plavosin/Tulică, Cod Fiscal, Curtea de Justitie a Uniunii Europene (CJUE), Daniel UDRESCU, hotărâre CJUE
 Au fost scrise până acum 9 de comentarii cu privire la articolul “România a pierdut la CJUE”
 08.11.2013 la 11:27
 Stimate domnule Udrescu,
 Cum adică să se apeleze la articolul 101 alin.1 din Regulamentul de funcționare al Curții? Mai avem cauza pendinte? Nu mai avem! (acest lucru ar fi reieșit în mod clar dacă ați fi redat și cuprinsul acelui articol în susținerea dvs)
 Îl redau eu:
 (1) Fără a aduce atingere măsurilor de organizare a
 procedurii și activităților de cercetare judecătorească prevăzute
 de prezentul regulament, Curtea poate, după ascultarea
 avocatului general, să solicite lămuriri instanței de trimitere,
 stabilind un termen în acest scop.
 (2) Răspunsul pe care instanța de trimitere îl dă la această
 cerere se notifică persoanelor interesate prevăzute la articolul 23
 Pe de altă parte, Curtea a lasat o portiță frumoasă. ICCJ ar trebui să retrimita întrebări de lămurire (dar nu în temeiul legal pe care îl indicați dvs) Pentru portiță, a se vedea paragr. 39)
 08.11.2013 la 11:40
 Pe rolul CJUE mai sunt si alte cauze. Dar in aceasta cauza CJUE a neglijat aspectul cel mai important cel al persoanei impozabile, ASUMAND ca el ar fi corect pentru perioada supusa inspectiei. CJUE nu a solicitat lamuriri cu privire la incadrarea ca persoana impozabila in Romania, lucru vadit incorect.
 Voi reveni cu un articol pe acest punct de vedere. Pana in 2010 ANAF nu putea reincadra o persoana pentru ca nu avea legislatie secundara.
 12.11.2013 la 09:35
 Nu înțeleg. Ce este vădit incorect? Nesolicitarea CJUE? De ce afirmați asta?
 Apoi, care sunt acele alte cauze. V-am citit și articolele apărute în ultimele zile și nu am reușit să le identific.
 Mulțumesc frumos și anticipat,
 12.11.2013 la 12:27
 Mai trebuie sa apara un articol care explica faptul ca in Romania inainte de 2009 (aparitia Ordinului 1415/2009) nu exista decizie de impunere si raport de inspectie fiscal cu privire la TVA la persoana fizica si inainte de 2010 ANAF nu avea cadrul legal de declarare din oficiu (ordinal 1786/2010). Mai mult alinierea la directiva s-a facut cu HG 1620/2009 si OUG 109/2009. Pana atunci legea a fost incomplete si neclara. Daca legea a fost neclara si nu se putea face incadrarea unei personae impozabile mi se pare ca prezumtia CJUE de persoana impozabila este incorecta. Legea si Hotararile nu se pot baza pe supozitii ci pe fapte reale. In Romania legea era neclara. Prin Hotararea CJUE se va crea un haos in sensul ca toate actele notariale ale unor persoane care nu au fost incadrate legal ca persoane impozabile dpdv al TVA vor trebui recalculate, in sensul ca la TVA care a fost inclus in pret trebuie sa se recalculeze impozitul pe venit fara portiunea de TVA, taxa de CF fara portiune de TVA din pret, comisionul notarului fara portiunea de TVA din pret. Notarul a calculate pentru tranzactiile civile toate acstea la pretul declarant de parti fara sa stie ca pretul include TVA si fara sa cunoasca sau sa informeze partile cu privire la TVA si declararea ca platitor de TVA. Ma indoiesc ca TOTI notarii nu au stiu legea.
 O sa ma interesez care avocati mai au intrebari la CJUE si o sa revin. Oricum intrebarile care nu au fost premise de ICCJ au fost cele la neclaritatea legii, cele la deductibilitatea TVA si cele la legislatia secundara.
 Stiu ca la Cluj si laAlba Iulia sunt niste cauze. Mai vedeti:
 https://www.juridice.ro/287988/cui-ii-este-frica-de-curtea-de-justitie-a-uniunii-europene.html
 12.11.2013 la 12:53
 Pai da, acel articol il citisem. Eu va intrebam ce cauze sunt pendinte in fata CJUE cu privire la aceasta probleme. Cu privire la acele cauze s-ar fi putut aplica articolul din Statutul Curtii pe care il invocati dvs in concluzii. Acum insa am inteles, din raspuns, ca nu mai exista nicio cauza pendinte la CJUE cu privire la aceste aspecte. Deci articolul 101 alin. 1 este inaplicabil.
 12.11.2013 la 13:24
 Urasc cand mi se modifica cuvintele de catre editorul in limba engleza. Scuze pentru textul de mai sus.
 14.11.2013 la 02:24
 Este vorba de cauza Ienciu Catalin de la CA Alba Iulia dosar 1447/85/2011 Av. Elena Teodorescu
 15.11.2013 la 08:17
 Eu nu am gasit aceasta cauza la CJUE, chiar daca a fost trimisa din 12.10.2012. Ma poate ajuta cineva cu mai multe detalii?
 15.11.2013 la 14:03
 Cauza Rosu C-312/13
 Cauza Ienciu C-313/13
 Request for a preliminary ruling – Curtea de Apel Alba Iulia – Interpretation of Articles 73 and 78 of Council Directive 2006/112/EC of 28 November 2006 on the common system of value added tax (OJ 2006 L 347, p. 1) – Taxable amount – Immovable-property transactions carried out by natural persons not subject to VAT – Reclassification, by the national authorities, of those transactions as taxable transactions – Determination of the taxable amount, in the absence of any reference to VAT at the time when the contract was entered into – Deduction of the amount of VAT from the contract price or addition of that amount to the overall price paid by the purchaser


type: contracts

text:
 Важна правна забележка
 |
 22008A0329(01)
 Протокол за изменение на приложения I и II към Споразумението между Европейската общност и Кралство Мароко за някои аспекти на въздухоплавателните услуги
 Официален вестник n° L 087 , 29/03/2008 стр. 0011 - 0011
 Протоколза изменение на приложения I и II към Споразумението между Европейската общност и Кралство Мароко за някои аспекти на въздухоплавателните услугиЕВРОПЕЙСКАТА ОБЩНОСТ,от една страна, иКРАЛСТВО МАРОКО,от друга страна,наричани по-долу "страните",като взеха предвид споразуменията между България и Румъния и Кралство Мароко, подписани съответно на 14 октомври 1966 г. в Рабат и на 6 декември 1971 г. в Букурещ,като взеха предвид споразумението между Европейската общност и Кралство Мароко за някои аспекти на въздухоплавателните услуги, подписано в Брюксел на 12 декември 2006 г. (наричано по-долу "хоризонталното споразумение"),като взеха предвид присъединяването на Република България и на Румъния към Европейския съюз и следователно към Общността на 1 януари 2007 г.,СЕ СПОРАЗУМЯХА ЗА СЛЕДНОТО:Член 1В приложение I, буква a) към хоризонталното споразумение се добавят следните разпоредби:- "— Спогодба между Народна република България и Кралство Мароко за въздушен транспорт, подписана в Рабат на 14 октомври 1966 г. (наричана по-долу "Спогодба Мароко—България");- — Споразумение между правителството на Социалистическа република Румъния и правителството на Кралство Мароко относно гражданския въздушен транспорт, подписано в Букурещ на 6 декември 1971 г. (наричано по-долу "Споразумение Мароко—Румъния"),изменено с Меморандума за разбирателство, подписан в Рабат на 29 февруари 1996 г."Член 2В приложение II към хоризонталното споразумение се добавят следните разпоредби:в буква a) (Назначаване от държава-членка):- "— член 3 от споразумението Мароко—Румъния.";в буква б) (Отказ, отмяна, суспендиране или ограничаване на лицензи или разрешения):- "— член 7 от спогодбата Мароко—България;- — членове 3 и 4 от споразумението Мароко—Румъния.";в буква в) (Регулаторен контрол):- "— член 8 от спогодбата Мароко—България.";в буква г) (Данъчно облагане на авиационното гориво):- "— член 3 от спогодбата Мароко—България;- — член 8 от споразумението Мароко—Румъния.";в буква д) (Тарифи за превоз в рамките на Европейската общност):- "— член 16 от спогодбата Мароко—България;- — член 7 от споразумението Мароко—Румъния."Член 3Настоящият протокол влиза в сила на датата, на която страните са се нотифицирали взаимно, за изпълнението на съответните вътрешни процедури, необходими за неговото влизане в сила.Член 4Настоящият протокол е съставен на английски, български, гръцки, датски, естонски, испански, италиански, латвийски, литовски, малтийски, немски, нидерландски, полски, португалски, румънски, словашки, словенски, унгарски, фински, френски, чешки, шведски и арабски език, като всички текстове са еднакво автентични.--------------------------------------------------