type: other

text:
1 P O L G Á R I T Ö R V É N Y K Ö N Y V JAVASLAT NORMASZÖVEG Budapest, december 31.
 2 2 I. KÖNYV: BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1:1. [A törvény célja] Ez a törvény a polgárok és jogalanyisággal rendelkező szervezeteik, továbbá más, jogi személyiséggel rendelkező szervezetek vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza a mellérendeltség és egyenjogúság elve szerint. 1:2. [Értelmezési alapelv] A törvény rendelkezéseit a Magyar Köztársaság gazdasági és társadalmi rendjével összhangban kell értelmezni. A polgári jogi viszonyokat szabályozó más jogszabályokat a törvénnyel összhangban kell értelmezni. 1:3. [A jóhiszeműség és tisztesség alapelve] A jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megfelelően kötelesek eljárni. 1:4. [Az elvárható magatartás elve] Ha a törvény eltérő követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. 1:5. [A felróható magatartás és az önhiba értékelése] (1) Saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat. (2) Aki maga sem úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a másik fél felróható magatartására hivatkozhat. 1:6. [Joggal való visszaélés tilalma] (1) A törvény tiltja a joggal való visszaélést. (2) Ha a joggal való visszaélés jogszabály által megkívánt nyilatkozat megtagadásában áll, és ez a magatartás nyomós közérdeket vagy különös méltánylást érdemlő magánérdeket sért, a bíróság a nyilatkozatot kivételesen ítéletével pótolhatja, feltéve, hogy az érdeksérelem másképpen nem hárítható el. 1:7. [Bírósági út] A törvényben biztosított jogok érvényesítése ha törvény eltérően nem rendelkezik bírósági útra tartozik.
 3 3 II. KÖNYV: A SZEMÉLYEK ELSŐ RÉSZ AZ EMBER MINT JOGALANY I. Cím A jogképesség I. Fejezet Általános szabályok 2:1. [Jogképesség] (1) Minden ember jogképes: jogai és kötelezettségei lehetnek. (2) A jogképességet korlátozó jognyilatkozat semmis. 2:2. [A jogképesség kezdete] (1) A jogképesség az embert, ha élve születik, fogamzásának időpontjától illeti meg. (2) A fogamzás időpontjának a születéstől visszafelé számított háromszázadik napot kell tekinteni; bizonyítani lehet azonban, hogy a fogamzás korábbi vagy későbbi időpontban történt. A születés napja beleszámít a határidőbe. 2:3. [A méhmagzat gyámja] (1) A gyámhatóság gyámot rendel a méhmagzat részére, ha ez a méhmagzat jogainak megóvása érdekében szükséges. (2) A gyám kirendelését a méhmagzat bármelyik szülője, nagyszülője, az ügyész és az anya lakóhelye szerint illetékes jegyző kérheti. Gyám rendelésének hivatalból is helye van. 2:4. [A jogképesség megszűnése] A jogképesség a halállal szűnik meg. II. Fejezet Holtnak nyilvánítás 2:5. [Holtnak nyilvánítás] (1) Az eltűnt embert bírósági határozattal holtnak lehet nyilvánítani, ha eltűnésétől öt év eltelt anélkül, hogy életben létére utaló bármilyen adat ismeretes volna. (2) A holtnak nyilvánított személyt az ellenkező bizonyításáig halottnak kell tekinteni.
 4 4 (3) A holtnak nyilvánítást az eltűnt egyenesági rokona, házastársa, az ügyész, a gyámhatóság és az kérheti, akinek az eltűnt holtnak nyilvánításához jogi érdeke fűződik. 2:6. [A halál időpontjának megállapítása] (1) A bíróság a halál időpontját a körülmények mérlegelése alapján állapítja meg. (2) Ha a körülmények mérlegelése nem vezet más eredményre, a halál időpontja az eltűnést követő hónap tizenötödik napja. 2:7. [Változás a holtnak nyilvánítás körülményeiben] (1) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett időpontnál korábbi vagy későbbi időpontban tűnt el, de a holtnak nyilvánítás feltételei egyébként fennállnak, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot megfelelően módosítja. A jogkövetkezmények a módosított határozat szerint alakulnak. (2) Ha bebizonyosodik, hogy a holtnak nyilvánított a határozatban alapul vett időpontnál később tűnt el, és ezért a holtnak nyilvánító határozat feltételei nem állnak fenn, a bíróság a holtnak nyilvánító határozatot hatályon kívül helyezi. A holtnak nyilvánító határozat alapján beállott jogkövetkezmények ha a törvény eltérően nem rendelkezik semmisek. (3) Ha a holtnak nyilvánított előkerül, a bíróság megállapítja a holtnak nyilvánító határozat hatálytalanságát. A holtnak nyilvánító határozat alapján beállott jogkövetkezmények ha a törvény eltérően nem rendelkezik semmisek. II. Cím A cselekvőképesség I. Fejezet A cselekvőképesség 2:8. [Cselekvőképesség] (1) Cselekvőképes az, akinek cselekvőképességét a törvény vagy bíróság gondnokság alá helyezést elrendelő ítélete nem korlátozza vagy nem zárja ki. (2) Aki cselekvőképes, saját cselekményeivel jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat. (3) A cselekvőképességet korlátozó vagy kizáró jognyilatkozat semmis. (4) Aki cselekvőképességét illetően a másik felet megtéveszti, ezért felelősséggel tartozik, és ennek alapján a szerződés teljesítésére is kötelezhető.
 5 5 II. Fejezet Korlátozott cselekvőképesség 2:9. [Korlátozottan cselekvőképes kiskorú] (1) Korlátozottan cselekvőképes az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét betöltötte és nem cselekvőképtelen. (2) Kiskorú az, aki a tizennyolcadik életévét nem töltötte be, kivéve, ha házasságot kötött. (3) A házasságkötéssel megszerzett nagykorúságot a házasság érvénytelenségének megállapítása vagy a házasság felbontása nem érinti. A házasságkötés nem jár a nagykorúság megszerzésével, ha a házasságot a bíróság a cselekvőképesség hiánya vagy a kiskorúság miatt szükséges gyámhatósági engedély hiánya miatt nyilvánította érvénytelennek. 2:10. [Korlátozottan cselekvőképes nagykorú] (1) Korlátozottan cselekvőképes az a nagykorú, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett. (2) Cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá a bíróság azt a nagykorút helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége pszichés állapota, szellemi fogyatkozása vagy szenvedélybetegsége miatt általános jelleggel vagy ügyek meghatározott körére vonatkozóan, tartósan vagy időszakonként visszatérően, nagymértékben csökkent. 2:11. [Részlegesen korlátozott cselekvőképesség] (1) A bíróság a nagykorú cselekvőképességét részlegesen is korlátozhatja. (2) A cselekvőképességében részlegesen korlátozottat mindazon ügyeiben cselekvőképesnek kell tekinteni, amelyek tekintetében a bíróság a cselekvőképességét nem korlátozta. 2:12. [A korlátozottan cselekvőképes jognyilatkozatának általános szabályai] (1) A korlátozottan cselekvőképes jognyilatkozatának érvényességéhez törvényes képviselőjének hozzájárulása szükséges. (2) A törvényes képviselő a korlátozottan cselekvőképes nevében ha a törvény eltérően nem rendelkezik maga is tehet jognyilatkozatot. (3) A korlátozottan cselekvőképes a törvényes képviselője közreműködése nélkül is a) tehet olyan személyes jellegű jognyilatkozatot, amelyre törvény feljogosítja; b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentőségű szerződéseket;
 6 6 c) megköthet olyan szerződéseket, amelyekkel kizárólag előnyt szerez. (4) Ha a korlátozottan cselekvőképes személy cselekvőképessé válik, maga dönt függő jognyilatkozatának érvényessége felől. 2:13. [A gyámhatóság jóváhagyásához kötött jognyilatkozatok] (1) A korlátozottan cselekvőképes és törvényes képviselője jognyilatkozatainak érvényességéhez ha a bíróság a cselekvőképességet a korlátozottan cselekvőképes vagyonával való rendelkezés tekintetében korlátozta a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a) a korlátozottan cselekvőképes tartására; b) a korlátozottan cselekvőképest öröklési jogviszony alapján őt megillető jogra vagy kötelezettségre; c) a korlátozottan cselekvőképes gyámhatóságnak átadott vagyonára; d) a korlátozottan cselekvőképes vagyonának mértékétől függően törvényben vagy a gondnokot rendelő határozatban meghatározott összeget meghaladó értékű egyéb vagyonára; e) a korlátozottan cselekvőképes ingatlantulajdonának átruházására vagy megterhelésére vonatkozik. (2) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a korlátozottan cselekvőképes kiskorú ingatlantulajdonának megterhelésére a) az ingatlan fenntartása vagy állagának megóvása érdekében kerül sor, b) az ingatlan megszerzésével egyidejűleg kerül sor haszonélvezet alapítására a szülő javára. (3) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban bírálják el. 2:14. [A kiskorúság miatt korlátozottan cselekvőképes jognyilatkozata] (1) A korlátozottan cselekvőképes kiskorú a törvényes képviselőjének hozzájárulása nélkül rendelkezhet munkával szerzett keresményével és adhat szokásos mértékű ajándékot. (2) A gyermek vagy nevében törvényes képviselője a gyermek vagyonára vonatkozóan a (3) bekezdésben foglalt kivétellel a gyámhatóság jóváhagyásával sem tehet érvényesen olyan jognyilatkozatot, amellyel a szokásos mértéket meghaladóan ajándékoz, idegen kötelezettségért megfelelő ellenérték nélkül felelősséget vállal vagy jogokról ellenérték nélkül lemond.
 7 7 (3) A szülő a gyermeknek ígért vagy adott ajándékot a gyámhatóság jóváhagyásával visszautasíthatja. (4) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban bírálják el 2:15. [Gondnokság alá helyezés miatt korlátozottan cselekvőképes jognyilatkozata] (1) A gondnokság alá helyezés miatt korlátozottan cselekvőképes hozzájárulás hiányában is érvényesen rendelkezik munkaviszonyból, munkaviszony jellegű jogviszonyból, társadalombiztosítási, szociális és munkanélküli ellátásból származó jövedelmének a bíróság által meghatározott részével. (2) A bíróság eltérő rendelkezése hiányában a korlátozottan cselekvőképes (1) bekezdés szerinti rendelkezési joga jövedelmének ötven százalékára terjed ki. (3) A korlátozottan cselekvőképes jognyilatkozatának érvényességéhez szükséges gondnoki hozzájárulás tárgyában a korlátozottan cselekvőképes és gondnoka közötti vita esetén a gyámhatóság dönt. 2:16. [A gyámhatóság jóváhagyása a gondnokság alá helyezett jognyilatkozatához] (1) A gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat a korlátozott cselekvőképes gondnokolt és a gondnok közös kérelmére a) a gondnokság alá helyezett leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához vagy más létfontosságú cél eléréséhez a gondnokság alatt álló vagyonának terhére; a támogatás mértéke a leszármazó a hozzájárulás időpontjában fennálló állapot és érték szerinti törvényes örökrészének felét nem haladhatja meg; b) a gondnokolt által történő az a) pontban foglaltak alá nem tartozó ajándékozáshoz, jogokról ellenérték nélkül való lemondáshoz vagy közcélra történő felajánláshoz, feltéve, hogy a jogügylet a gondnokolt megélhetését nem veszélyezteti. (2) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban bírálják el. 2:17. [Relatív semmisség] A korlátozott cselekvőképességen alapuló semmisségre csak annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvőképessége korlátozott.
 8 8 III. Fejezet Cselekvőképtelenség 2:18. [Cselekvőképtelenség] (1) Cselekvőképtelen az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét nem töltötte be. (2) Cselekvőképtelen az a tizennegyedik életévét betöltött személy is, akit a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett. Ha a bíróság kiskorút helyez cselekvőképességet kizáró gondnokság alá, a gondnokság alá helyezés hatálya a nagykorúság elérésével áll be, de a kiskorú már a határozat jogerőre emelkedésével cselekvőképtelenné válik. (3) Gondnokság alá helyezés nélkül is cselekvőképtelen az, aki olyan állapotban van, hogy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége a jognyilatkozat megtételekor teljesen hiányzik. 2:19. [A cselekvőképesség kizárása gondnokság alá helyezéssel] A cselekvőképességet kizáró gondnokság alá a bíróság azt a személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége pszichés állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt tartósan és teljes mértékben hiányzik. 2:20. [A cselekvőképtelen jognyilatkozata] (1) A cselekvőképtelen jognyilatkozata semmis. (2) A cselekvőképtelen nevében jognyilatkozatot törvényes képviselője tehet. (3) Cselekvőképesség hiánya miatt nem lehet semmisnek tekinteni a cselekvőképtelen által tett kisebb jelentőségű, a mindennapi életben szokásos, különösebb megfontolást nem igénylő jognyilatkozatot és a már teljesített szerződést. (4) A gondnokság alá helyezés nélkül is cselekvőképtelen jognyilatkozatát a végintézkedés kivételével cselekvőképtelenség miatt nem lehet semmisnek tekinteni, ha tartalmából és körülményeiből arra lehet következtetni, hogy a jognyilatkozatát cselekvőképessége esetében is megtette volna. 2:21. [A gyámhatóság jóváhagyása a cselekvőképtelen törvényes képviselőjének jognyilatkozatához] (1) A cselekvőképtelen törvényes képviselője jognyilatkozatainak érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges, ha a jognyilatkozat a) a cselekvőképtelen tartására; b) a cselekvőképtelen öröklési jogviszony alapján őt megillető jogra vagy kötelezettségre;
 9 9 c) a cselekvőképtelen gyámhatóságnak átadott vagyonára; d) a cselekvőképtelen vagyonának mértékétől függően törvényben vagy a gondnokot rendelő határozatban meghatározott összeget meghaladó értékű egyéb vagyonára; e) a cselekvőképtelen ingatlantulajdonának átruházására vagy megterhelésére vonatkozik. (2) A gyámhatóság kivételesen indokolt esetben hozzájárulhat a cselekvőképtelen törvényes képviselőjének kérelmére a cselekvőképtelen leszármazója önálló háztartásának alapításához, fenntartásához, illetve más létfontosságú cél eléréséhez a cselekvőképtelen vagyonának terhére; a támogatás mértéke a leszármazó a hozzájárulás időpontjában fennálló állapot és érték szerinti törvényes örökrészének felét nem haladhatja meg. (3) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a cselekvőképtelen kiskorú ingatlantulajdonának megterhelésére a) az ingatlan fenntartása vagy állagának megóvása érdekében kerül sor, b) az ingatlan megszerzésével egyidejűleg kerül sor haszonélvezet alapítására a szülő javára. (4) Nincs szükség a gyámhatóság jóváhagyására, ha a jognyilatkozat érvényességét bírósági vagy közjegyzői eljárásban bírálják el. 2:22. [Relatív semmisség] A cselekvőképtelenségen alapuló semmisségre csak annak érdekében lehet hivatkozni, akinek cselekvőképessége hiányzik. IV. Fejezet A cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezésre vonatkozó közös szabályok 2:23. [Gondnokság alá helyezés kezdeményezése] A gondnokság alá helyezést az érintett személy házastársa, egyenesági rokona, testvére, a gyámhatóság és az ügyész kérheti a bíróságtól. 2:24. [A gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata] (1) A bíróságnak a gondnokság alá helyezést elrendelő, azt fenntartó vagy módosító ítéletében rendelkeznie kell a gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata iránti eljárásnak az ítélet jogerőre emelkedésétől számított öt éven belüli megindításának időpontjáról. (2) Nincs helye kötelező felülvizsgálatnak, ha a cselekvőképtelen személy belátási képességének hiánya az igazságügyi orvosszakértő véleménye szerint végleges.
 10 10 (3) A gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata iránti pert a gyámhatóságnak kell megindítania. A gyámhatóság keresete a gondnokság alá helyezés megszüntetésére, módosítására vagy fenntartására irányulhat. 2:25. [A gondnokság alá helyezés felülvizsgálatának egyéb esetei] (1) A gondnokság alá helyezés megszüntetéséről, módosításáról vagy fenntartásáról a bíróság a gondnokolt, házastársa, egyenesági rokona, testvére, a gondnok, a gyámhatóság vagy az ügyész kérelme alapján dönt. (2) A gondnokság alá helyezés megszüntetésére, módosítására vagy fenntartására irányuló per megindításának a kötelező felülvizsgálat időpontja előtt is helye van. (3) A gondnokság alá helyezés módosítására irányuló perben az (1) bekezdésben felsoroltak kérhetik a) a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezés esetén az ügyek azon csoportjának módosítását, amelyek vonatkozásában a bíróság a gondnokolt cselekvőképességét korlátozta; b) a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezés cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezésre módosítását; c) a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezés cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezésre módosítását. V. Fejezet A gondnokság 2:26. [Gondnokrendelés] (1) A bíróság által gondnokság alá helyezett személy részére gondnokot a gyámhatóság rendel. Gondnok lehet minden cselekvőképes személy, aki a gondnoki tisztséget vállalja. (2) Nem lehet gondnokul rendelni azt, aki ellen a gondnokság alá helyezett kifejezetten tiltakozik. (3) Gondnokul ha ez az érdekeivel nem ellentétes a gondnokság alá helyezett által még cselekvőképes állapotában közokiratban megjelölt vagy a gondnokság alá helyezés során megnevezett személyt, ha ez nem lehetséges, akkor elsősorban a gondnokolttal együtt élő házastársat kell rendelni. Ha ilyen nincs vagy a házastárs gondnokul rendelése veszélyeztetné a gondnokság alatt álló érdekeit, a gyámhatóság gondnokul olyan személyt
 11 11 rendel, aki a gondnokság ellátására az összes körülmény figyelembevételével alkalmasnak mutatkozik. (4) A gondnok rendelésénél az arra alkalmas személyek közül előnyben kell részesíteni a szülőket vagy a szülők által a haláluk esetére közokiratban vagy végrendeletben megnevezett személyt, ilyenek hiányában azokat a hozzátartozókat, akik szükség esetén a személyes gondoskodást is el tudják látni. (5) Ha gondnok az (1)-(4) bekezdésben foglaltak alapján nem rendelhető, a gondnokolt számára hivatásos gondnokot kell rendelni. Hivatásos gondnok csak olyan büntetlen előéletű személy lehet, aki a törvényben meghatározott képesítési előírásoknak megfelel. 2:27. [Többes és helyettes gondnokrendelés] (1) A gondnokolt részére kivételesen több gondnok is rendelhető. Többes gondnokrendelésre kerülhet sor különösen, ha a) a gondnokság alá helyezett személy mindkét szülője vagy két közeli hozzátartozója közösen, azonos jogkörrel vállalja a gondnokságot; vagy b) a gondnokolt vagyonának kezelése, illetve egyes más ügyeinek intézése külön szakértelmet igényel. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a gyámhatóság a gondnokok együttes kérelmére meghatározhatja feladatkörük pontos megosztását. (3) A távollevő vagy más okból akadályozott gondnok mellé a gyámhatóság a gondnokolt részére szükség szerint helyettes gondnokot is rendelhet. A helyettes gondnok csak azonnali intézkedést igénylő ügyekben járhat el. 2:28. [A gondnok tevékenysége] (1) A gondnok általános jelleggel vagy a cselekvőképesség részleges korlátozása esetén az ügyek bíróság által meghatározott körére a gondnokság alá helyezett személy vagyonának kezelője és törvényes képviselője. (2) A gondnok indokolt esetben vállalása esetén a gondnokság alá helyezett gondozását is ellátja. 2:29. [A gondnok tevékenységének felügyelete] (1) A gondnok tevékenységét a gyámhatóság felügyeli. (2) A gondnok a működéséről és a gondnokolt állapotáról a gyámhatóság felhívására bármikor, egyébként az éves számadással együtt köteles beszámolni a gyámhatóságnak.
 12 12 (3) A gondnok köteles a gyámhatóság felhívására átadni a gondnokolt pénzét, értékpapírjait, valamint értéktárgyait, ha azokat jogszabály szerint nem kell készen tartani. A gyámhatóságnak átadott vagyonnal való rendelkezéshez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges. 2:30. [A gondnok vagyonkezelése] (1) A gondnok vagyonkezelésének a gondnokolt érdekeit kell szolgálnia. (2) A gondnok köteles a gondnokolt személyes kívánságait meghallgatni és lehetőség szerint teljesíteni. 2:31. [Számadás] (1) A gondnok a vagyon kezeléséről évente köteles számadást adni a gyámhatóságnak. Ha a gondnok a gondnokolt közeli hozzátartozója, a gyámhatóság a rendes számadási kötelezettség alól felmentést adhat vagy egyszerűsített számadást engedélyezhet. (2) A hivatásos gondnok kivételével a gondnok nem köteles éves számadásra, ha a gondnokoltnak nincs vagyona és a munkaviszonyból származó jövedelmének, nyugdíjának és egyéb járadékának havi összege nem haladja meg a jogszabályban meghatározott mértéket. 2:32. [Vagyonkezelés a cselekvőképesség részleges korlátozása esetén] A 2:28-2:31. rendelkezései a cselekvőképesség részleges korlátozása esetén csak akkor irányadóak, ha a bíróság a gondnokolt cselekvőképességét a vagyonával való rendelkezés tekintetében korlátozta. 2:33. [A gondnoki tisztség megszűnése] (1) A gyámhatóság megállapítja a gondnokság megszűnését, ha a) a gondnokság alá helyezést a bíróság megszüntette; b) a gondnokolt meghalt. (2) A gyámhatóság a gondnokot tisztségéből felmenti, ha a) a gondnok a felmentését kéri; b) utóbb keletkezik olyan kizáró ok, amely a gondnok kirendelésének is akadályát jelentette volna; c) a gondnok a kötelezettségét nem teljesíti vagy olyan cselekményt követ el, olyan magatartást tanúsít, amellyel a gondnokolt érdekeit súlyosan sérti vagy veszélyezteti.
 13 13 2:34. [Ideiglenes gondnokrendelés] (1) Azonnali intézkedést igénylő esetben a gyámhatóság ideiglenes gondnokot rendelhet annak a nagykorú személynek, akinek a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezése iránt a perindítás indokolt, és vagyonának vagy személyének védelme más módon nem biztosítható. (2) Az ideiglenes gondnokra a gondnokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 2:35. [Zárlat elrendelése és zárgondnokrendelés] (1) Ha a cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezés indokolt, és a gondnokság alá helyezendő személy vagyonának védelme sürgős intézkedést igényel, a gyámhatóság a vagyonra zárlatot rendel el és ezzel egyidejűleg zárgondnokot rendel. (2) A zárgondnok a zárolt vagyont a zár feloldásáig vagy a gondnok kirendeléséig kezeli. (3) A zárgondnokra a gondnok vagyonkezelésére irányadó szabályokat kell alkalmazni.
 14 14 MÁSODIK RÉSZ A JOGI SZEMÉLYEK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI I. Cím Alapvető szabályok I. Fejezet A jogi személyek jogképessége 2:36. [A jogi személy jogképessége] (1) A jogi személy jogképes: jogai és kötelezettségei lehetnek. (2) A jogi személy jogképessége kiterjed mindazokra a jogokra és kötelezettségekre, amelyek jellegüknél fogva nem csupán az emberhez fűződhetnek. 2:37. [A jogi személy típusok zártkörűsége] (1) A jogi személyek típusait törvény határozza meg. (2) Törvényben meghatározott típusú jogi személy létesítéséről a jogalanyok a jogi személyt létesítő okiratban szabadon rendelkezhetnek. A létesítő okiratban meg kell határozniuk a jogi személy nevét, továbbá rendelkezniük kell a jogi személy vagyonáról, valamint a jogi személynek a tagoktól (részvényesektől), illetve az alapítóktól elkülönült szervezetéről. (3) Jogi személy létrehozását törvény is elrendelheti. Ilyen esetben a létesítő okiratot törvény vagy külön okirat tartalmazza. 2:38. [Az állam jogképessége] Az állam jogi személy. 2:39. [A jogi személy nyilvántartásba vétele] (1) A jogi személy a jogi személyek nyilvántartásába (a továbbiakban: nyilvántartás) való bejegyzéssel, a jövőre nézve jön létre. (2) A jogi személynek a nyilvántartásba való bejegyzését a nyilvántartó bíróság megtagadja, ha a létesítés jogszabályt sértene.
 15 15 II. Fejezet A jogi személy neve 2:40. [Névkizárólagosság] (1) A jogi személy nevének oly mértékben kell különböznie az ország területén korábban nyilvántartásba vett más jogi személy elnevezésétől, hogy azzal ne legyen összetéveszthető. (2) Ha több jogi személy nyilvántartásba vételét kérik azonos vagy összetéveszthető név alatt, a név viselésének joga azt illeti meg, aki kérelmét elsőként nyújtotta be. 2:41. [Névvalódiság] (1) A jogi személy neve nem kelthet a valósággal ellentétes látszatot. (2) A jogi személy típusára vonatkozó elnevezést a jogi személy nevében a valóságnak megfelelően fel kell tüntetni. 2:42. [Névszabatosság] (1) A jogi személy nevében ha törvény eltérően nem rendelkezik a jogi személy típusát, ha pedig a név a jogi személy tevékenységét is tartalmazza, akkor a tevékenységet is magyar nyelven kell feltüntetni, és a névnek e tekintetben meg kell felelnie a magyar helyesírás követelményeinek. (2) A történelem kiemelkedő személyiségeinek nevét a Magyar Tudományos Akadémia engedélyével lehet a jogi személy nevébe felvenni. III. Fejezet A jogi személy vagyona 2:43. [A jogi személy létesítéséhez szükséges vagyon] (1) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a jogi személy alapítója vagy tagja (részvényese) köteles a jogi személy részére vagyoni hozzájárulást teljesíteni. (2) Ha törvény kizárja a vagyoni hozzájárulás szolgáltatásának kötelezettségét, a jogi személy tartozásaiért a jogi személy tagja (részvényese), tagság nélküli jogi személy esetén pedig az alapítói jogok gyakorlója korlátlanul köteles helytállni. Ha a helytállási kötelezettség több személyt terhel, kötelezettségük egyetemleges. (3) Az alapító által a jogi személy rendelkezésére bocsátott vagyon pénzből és nem pénzbeli hozzájárulásból állhat.
 16 16 2:44. [Felelősség a nem pénzbeli hozzájárulás értékéért] A jogi személy nem pénzbeli hozzájárulást szolgáltató alapítója vagy tagja (részvényese) a hozzájárulás átruházásától számított öt éven át helytállni tartozik a jogi személlyel szemben azért, hogy a létesítő okiratban megjelölt érték nem haladja meg a nem pénzbeli hozzájárulásának az átruházás idején fennálló értékét. II. Cím A jogi személy létesítése I. Fejezet A létesítő okirat 2:45. [Létesítő okirat] A létesítő okirat az egyes jogi személy típusokra vonatkozó szabályok szerint a szerződés, az alapító okirat és az alapszabály. 2:46. [A létesítő okirat tartalma] (1) A jogi személyt létesítő okiratban fel kell tüntetni a) a jogi személy nevét; b) a jogi személy székhelyét; c) a jogi személy célját vagy fő tevékenységét; d) mindazt, amit törvény előír. (2) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a létesítő okiratban fel kell tüntetni a) a jogi személyt létesítő személyt vagy személyeket, valamint azok székhelyét, illetve lakhelyét; b) a jogi személy vagyonát, annak értékét, továbbá a vagyon rendelkezésre bocsátásának módját és idejét; c) a jogi személy első vezető tisztségviselőit vagy ügyvezető szervének első tagjait. (3) A jogi személyt létesítő személyek a létesítő okiratban egyéb kérdésekről is rendelkezhetnek, s a létesítő okirat tartalmát a törvények keretei között szabadon határozhatják meg.
 17 17 II. Fejezet A jogi személy nyilvántartása 2:47. [Nyilvántartásba vétel] (1) A létesítendő jogi személynek a nyilvántartásba való bejegyzését és a bejegyzés közzétételét a jogi személy képviseletére kijelölt személy a törvényben megjelölt határidőn belül írásban kéri a nyilvántartó bíróságtól. A kérelem benyújtásának elmulasztásából vagy késedelméből, illetve a hiányos vagy hibás bejelentésből eredő károkért a képviselő az alapítókkal szemben korlátlanul felel. Ha a kérelem benyújtására a jogi személy több képviselője jogosult, a képviselők felelőssége egyetemleges. (2) A jogi személyek nyilvántartásába a jogi személyre vonatkozó, jogszabályban meghatározott jogot, adatot és tényt kell bejegyezni. (3) A nyilvántartásba különösen az alábbiakat kell bejegyezni: a) a jogi személy nevét és székhelyét; b) a jogi személy képviselőjének nevét és lakóhelyét, a képviselet módját; c) a jogi személy célját vagy tevékenységi körét; d) ha törvény eltérően nem rendelkezik, a jogi személynek az alapítók, illetve a tagok (részvényesek) által rendelkezésre bocsátani vállalt vagyonát (jegyzett tőkéjét). 2:48. [Bejegyzés a nyilvántartásba] A nyilvántartásba jogot, tényt vagy adatot bejegyezni csak jogszabályban meghatározott okirat vagy hatósági határozat alapján lehet. 2:49. [Közhitelesség] (1) A nyilvántartás a nyilvántartásba bejegyzett jogok, tények és adatok (a továbbiakban együtt: nyilvántartott adat) fennállását hitelesen tanúsítja. A nyilvántartott adatokról vélelmezni kell, hogy azok fennállnak. (2) Senki sem hivatkozhat arra, hogy közzétett nyilvántartott adatról nem tudott. A jogi személy jóhiszemű személyekkel szemben nem hivatkozhat arra, hogy valamely általa bejelentett nyilvántartott adat nem felel meg a valóságnak. (3) Az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell annak jóhiszeműségét, aki a nyilvántartásban bízva ellenérték fejében szerez jogot. (4) A nyilvántartott adattal szemben a bizonyítás azt terheli, aki annak helyességét vitatja.
 18 18 2:50. [Harmadik személyekkel szembeni hatályosság] A nyilvántartott adat, illetve változásának bejegyzése jóhiszemű harmadik személyekkel szemben akkor hatályos, ha a nyilvántartott adatot, illetve változását törvényben előírt módon közzétették. 2:51. [Nyilvánosság] A nyilvántartásba bárki betekinthet, a nyilvántartott adatról feljegyzést készíthet, valamint hiteles másolatot, illetve kivonatot kérhet. 2:52. [A nyilvántartási adatok változásának nyilvántartásba vétele] E Fejezet rendelkezései a nyilvántartott adatok változása esetén is megfelelően alkalmazandóak. 2:53. [A nyilvántartás részletes szabályai] A jogi személyek nyilvántartásának és a nyilvántartott adatok közzétételének részletes szabályait külön törvény határozza meg. III. Fejezet A bejegyzés alatt álló jogi személyek 2:54. [A bejegyzés alatt álló jogi személy] (1) A létesítő okirat eltérő rendelkezése hiányában a létesítendő jogi személy a bejegyzési kérelem benyújtásától a jogi személynek a jogi személyek nyilvántartásába való bejegyzéséig bejegyzés alatt álló jogi személyként jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat. (2) A jogi személy képviselőjeként kijelölt személy a bejegyzés alatt álló jogi személy képviseletében eljárhat. (3) A bejegyzés alatt álló jogi személy a jogi személy nevét bejegyzés alatt toldattal vagy e toldat b. a. rövidítésével kiegészítve használhatja. 2:55. [A bejegyzés alatt álló jogi személy jogai és kötelezettségei] A bejegyzés alatt álló jogi személy jogai és kötelezettségei megegyeznek a létesítendő jogi személyével, azzal az eltéréssel, hogy a) a létesítő okirat nem módosítható, kivéve, ha ezzel a nyilvántartó bíróság hiánypótlásra történő felhívását teljesítik; b) a jogi személy megszűnése nem határozható el;
 19 19 c) hatósági engedélyhez kötött tevékenység nem végezhető. 2:56. [A nyilvántartásba vétel meghiúsulása] (1) Ha a jogi személy bejegyzési kérelmét a nyilvántartó bíróság elutasítja, a bejegyzés alatt álló jogi személy további jogokat nem szerezhet, kötelezettségeket nem vállalhat. (2) A bejegyzés alatt álló jogi személy által vállalt kötelezettségeket a jogi személy megszűnésére vonatkozó szabályok alkalmazásával a bejegyzés alatt álló jogi személy rendelkezésére bocsátott vagyonból kell teljesíteni. A ki nem egyenlített követelésekért az alapító korlátlanul köteles helytállni. Több alapító esetén az alapítók helytállási kötelezettsége egyetemleges. (3) Ha a létesítő okirat kizárta a bejegyzés alatt álló jogi személyként való működés lehetőségét, a jogi személy nevében a jogi személyek nyilvántartásába való bejegyzés előtt vállalt kötelezettségekért a kötelezettségvállalás körében eljáró képviselő köteles helytállni. A képviselő helytállási kötelezettségének teljesítéséért az alapító kezesként felel. (4) A követelések kiegyenlítése után fennmaradó vagyon az azt szolgáltató alapítókat vagy tagokat (részvényeseket) illeti a vagyon rendelkezésre bocsátásának arányában. IV. Fejezet A jogi személy létesítésének érvénytelensége 2:57. [A jogi személy létesítésének érvénytelensége] (1) A jogi személy létesítő okiratának érvénytelenségére a jogi személynek a nyilvántartásba való bejegyzéséig a törvény eltérő rendelkezése hiányában a szerződések érvénytelenségének szabályait kell megfelelően alkalmazni. (2) A jogi személy nyilvántartásba való bejegyzését követően a jogi személy létesítő okiratának érvénytelenségére nem lehet hivatkozni. 2:58. [A jogi személy létesítésének érvénytelenségére vonatkozó rendelkezések alkalmazása a jogi személy létesítő okiratának módosítására] E Fejezet rendelkezéseit a létesítő okirat módosítására is megfelelően alkalmazni kell.
 20 20 III. Cím A jogi személy szervezete, képviselete és felelőssége I. Fejezet A jogi személy szervezeti egységének jogalanyisága 2:59. [A jogi személy szervezeti egységének jogalanyisága] (1) A jogi személy szerve vagy szervezeti egysége nem rendelkezik önálló jogalanyisággal. (2) Törvény felhatalmazása alapján a létesítő okirat a jogi személy szervezeti egységét jogi személynek nyilváníthatja, ha a szervezeti egység az alapítóktól és a jogi személytől elkülönült szervezettel és önálló vagyonnal rendelkezik. (3) A jogi személy szervezeti egységének jogi személlyé nyilvánítása esetén a jogi személy létesítésének és működésének szabályait megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a szervezeti egység létesítő okiratában meg kell határozni a szervezeti egység ügyvezető szervét és képviselőjét. (4) A jogi személy önálló jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységének a szervezeti egység vagyonából ki nem elégíthető tartozásaiért a jogi személy kezesként felel. II. Fejezet A jogi személy legfőbb szerve 2:60. [A jogi személy legfőbb szerve] (1) Tagsággal rendelkező jogi személy esetén a jogi személy legfőbb szervének a tagok (részvényesek) összességéből vagy a tagok (részvényesek) által választott küldöttekből álló testületet kell tekinteni. (2) Tagsággal nem rendelkező jogi személy esetén ha törvény eltérően nem rendelkezik a jogi személy alapítóját vagy alapítóinak összességét vagy az alapítókból álló testületet kell legfőbb szervnek tekinteni. Alapítónak az alapítói jogok mindenkori gyakorlóját kell tekinteni. 2:61. [A legfőbb szerv kizárólagos hatásköre] (1) A jogi személy legfőbb szervének kizárólagos hatáskörébe tartozik a) a jogi személy megszűnésének, átalakulásának, egyesülésének, szétválásának elhatározása; b) a jogi személy ellenőrző szerve (felügyelő bizottság) tagjainak kinevezése, illetve megválasztása;


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 13.12.2007
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 328/19
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 80/2007,
 6. juuli 2007,
 millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 27. aprilli 2007. aasta otsusega nr 12/2007 (1).
 (2)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. november 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1729/2006, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I ja III lisa seoses firokoksiibi ja triklabendasooliga (2).
 (3)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 7. detsember 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1805/2006, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I lisa seoses tiamfenikooli, fenvaleraadi ja meloksikaamiga (3).
 (4)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 13. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2006, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I lisa seoses doramektiiniga (4),
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu II lisa XIII peatüki punkti 14 (nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90) lisatakse järgmised taanded:
 „—
 32006 R 1729: komisjoni määrus (EÜ) nr 1729/2006, 23. november 2006 (ELT L 325, 24.11.2006, lk 6),
 —
 32006 R 1805: komisjoni määrus (EÜ) nr 1805/2006, 7. detsember 2006 (ELT L 343, 8.12.2006, lk 66),
 —
 32006 R 1831: komisjoni määrus (EÜ) nr 1831/2006, 13. detsember 2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 5).”
 Artikkel 2
 Määruste (EÜ) nr 1729/2006, (EÜ) nr 1805/2006 ja (EÜ) nr 1831/2006 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 7. juulil 2007. aastal tingimusel, et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (5).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 6. juuli 2007
 EMP Ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 (1) ELT L 209, 9.8.2007, lk 20.
 (2) ELT L 325, 24.11.2006, lk 6.
 (3) ELT L 343, 8.12.2006, lk 66.
 (4) ELT L 354, 14.12.2006, lk 5.
 (5) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.