type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 25.4.2016
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 145/32
 Жалба, подадена на 26 февруари 2016 г. от Nicole Clarke, Sigrid Dickmanns и Elisavet Papathanasiou срещу решението постановено на 15 декември 2015 г. от Съда на публичната служба по съединени дела F-101/14, F-102/14 и F-103/14, Clarke и др./EUIPO
 (Дело T-89/16 P)
 (2016/C 145/39)
 Език на производството: немски
 Страни
 Жалбоподатели: Nicole Clarke (Аликанте, Испания), Sigrid Dickmanns (Gran Alacant, Испания) и Elisavet Papathanasiou (Аликанте) (представител: H. Tettenborn, Rechtsanwalt)
 Друга страна в производството: Служба на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO)
 Искания на жалбоподателя
 Жалбоподателят иска от Общия съд:
 —
 да отмени в неговата цялост решението на Съда на публичната служба на Европейския съюз (трети състав), постановено на 15 декември 2015 г. по съединени дела F-101/14, F-102/14 и F-103/14;
 —
 да постанови решение в съответствие с исканията на жалбоподателите, направени в производството по посочените дела;
 —
 да осъди EUIPO да заплати съдебните разноски в цялото производство — тоест в производството пред Съда на публичната служба на ЕС и в производството по обжалване пред Общия съд на ЕС.
 Основания и основни доводи
 Жалбоподателят излага четири основания в подкрепа на жалбата си.
 1.
 Първо основание: неправилно прилагане на предвидената в договорите на срочно наетите служители клауза за прекратяване на договора, както и на подписания от EUIPO и жалбоподателите „протокол за повторно назначаване“, тъй настоящата процедура по подбор не е „следващата“ процедура по подбор по смисъла на клаузата за прекратяване на договорите.
 2.
 Второ основание: неправилно прилагане на предвидената в договорите на срочно наетите служители клауза за прекратяване на договора, тъй настоящата процедура по подбор не е в областта на посочената в тази клауза специализирана област „индустриална собственост“, поради което клаузата за прекратяване не може да породи действие.
 В рамките на първото и второто основания жалбоподателите повдигат оплакването, че в обжалваното съдебно решение Съдът на публичната служба (наричан по-нататък: „СПСл“) не преценил правилно текста, смисъла и целта и времевото измерение на клаузата за прекратяването на договорите, както и нейната приложимост във времето.
 3.
 Трето основание: неправилно прилагане на член 8, параграф 1 от Условия за работа на другите служители на Европейския съюз (наричани по-нататък: „УРДС“)
 Във връзка с това жалбоподателите посочват, че в обжалваното съдебно решение СПСл не преценил правилно обстоятелството, че, тъй като представлявал договорно споразумение, подписаният от EUIPO и жалбоподателите „протокол за повторно назначаване“ се явявал съответно най-малкото второ по ред продължение на срока на договорите с жалбоподателите в качеството им на срочно наети служители, което съгласно член 8, параграф 1 от УРДС има за последица обстоятелството, че тези договори следвало да се разглеждат като договори, сключени за неопределен срок.
 4.
 Четвърто основание: неправилно прилагане на задължението за полагане на грижа и на принципа за защита на обоснованите правни очаквания
 Във връзка с това жалбоподателите упрекват СПСл, че при преценката на въпросите дали EUIPO е изпълнила задължението си за полагане на грижа или дали е нарушила принципа за защита на обоснованите правни очаквания, доколкото едва 9 години след подписването на клаузата за прекратяването на договорите EUIPO провела процедура по подбор, в която следвало да се реши професионалното бъдеще на жалбоподателите, СПСл се позовал на датата на повторното назначаване, а не на датата на подписването на клаузата за прекратяването на договорите.


text:
 8.9.2007
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 211/27
 Valitus, jonka 3F, aiemmin Specialarbejderforbundet i Danmark (SID), on tehnyt 11.7.2007 yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (laajennettu toinen jaosto) asiassa T-30/03, Specialarbejderforbundet i Danmark (SID) v. Euroopan yhteisöjen komissio, 23.4.2007 antamasta määräyksestä
 (Asia C-319/07 P)
 (2007/C 211/49)
 Oikeudenkäyntikieli: englanti
 Asianosaiset
 Valittaja: 3F, aiemmin Specialarbejderforbundet i Danmark (SID) (edustajat: barrister A. Bentley ja advokat A. Worsøe)
 Muut osapuolet: Euroopan yhteisöjen komissio, Tanskan kuningaskunta, Norjan kuningaskunta
 Vaatimukset
 Valittaja vaatii, että yhteisöjen tuomioistuin
 —
 kumoaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-30/03, Specialarbejderforbundet i Danmark vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, 23.4.2007 antaman määräyksen ja
 —
 ottaa tutkittavaksi valittajan kanteen asiassa T-30/03 ja
 —
 velvoittaa joka tapauksessa komission korvaamaan valittajalle tämän valituksen tekemisestä aiheutuneet kulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Valittaja väittää, että riidanalainen määräys on kumottava seuraavista syistä:
 1.
 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen tukeutumalla asiassa C-67/96, Albany, annettuun tuomioon katsoakseen, että valittaja ei voinut tukeutua omaan kilpailuasemaansa työehtosopimusneuvotteluissa osoittaakseen, että asia koski sitä erikseen.
 2.
 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen, kun se katsoi, että valittaja ei voinut tukeutua sosiaalisiin näkökohtiin osoittaakseen, että asia koski sitä erikseen.
 3.
 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin sovelsi virheellisesti Plaumann ja ARE -oikeuskäytäntöä katsomalla, että asian ei voida katsoa koskevan valittajaa erikseen yksinomaan siksi, että asianomainen tuki siirretään tuensaajille tuloveron vapautukseen oikeutettujen merimiesten palkkavaatimuksia alentamalla.
 4.
 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin sovelsi virheellisesti Van der Kooy ja CIRFS -oikeuskäytäntöä katsomalla, että verotukselliset toimenpiteet eivät vaikuttaneet valittajan omaan etuun neuvottelijana.


text:
 21.11.2009
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 282/60
 Tožba, vložena 28. septembra 2009 – Fuller & Thaler Asset Management proti UUNT (BEHAVIOURAL INDEX)
 (Zadeva T-383/09)
 2009/C 282/112
 Jezik postopka: angleščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Fuller & Thaler Asset Management, Inc. (San Mateo, Združene države) (zastopnik: S. Malynicz, barrister)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
 Predloga tožeče stranke
 —
 Odločba prvega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) z dne 11. junija 2009 v zadevi R 138/2009-1 naj se razveljavi; in
 —
 toženi stranki naj se naloži plačilo lastnih stroškov in stroškov tožeče stranke.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Zadevna znamka Skupnosti: besedna znamka „BEHAVIOURAL INDEX“ za proizvode in storitve iz razredov 9 in 36
 Odločba preizkuševalca: zavrnitev prijave znamke Skupnosti
 Odločba odbora za pritožbe: zavrnitev pritožbe
 Navajani tožbeni razlogi: kršitev člena 7(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti, ker je odbor za pritožbe, prvič, napačno presodil pomen in skladnjo znamke ter njeno primernost za uporabo kot najbližji in neposreden opisni izraz za zadevno blago in storitve, drugič, ni na lastno pobudo navedel dejstev, iz katerih bi bilo razvidno, da je zadevna znamka Skupnosti za upoštevno javnost opisna, čeprav je pravilno ugotovil, da je zadevna javnost specializirana, in tretjič, ni upošteval javnega interesa, na katerem temelji ta razlog za zavrnitev, in glede na dokaze ni ugotovil, da na upoštevnem specializiranem področju obstaja precejšnja verjetnost, da bodo drugi gospodarski subjekti s tega področja hoteli uporabiti zadevno znamko Skupnosti v prihodnosti.


type: wikipedia

text:
Ranua on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan eteläosassa Simojoen ylä- ja keskijuoksulla Rovaniemen eteläpuolella. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km2.
 Ranuan naapurikunnat ovat Ii lounaassa, Simo ja Tervola lännessä, Rovaniemi pohjoisessa, Posio idässä ja Pudasjärvi etelässä. Ranua rajautuu etelässä Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan.
 Historia
 Ensimmäiset ihmiset saapuivat Ranuan seudulle jo kivikaudella. Alueen ensimmäiset asukit olivat saamelaisia, jotka 1600-luvulle tultaessa joutuivat vetäytymään etelästä saapuneiden suomalaisten eränkävijöiden tieltä. Ranuan eteläisiä, Siuruanjoen vesistöalueen erämaita pitivät hallussaan iiläiset, ja kemiläiset ja simolaiset hallitsivat Simojoen ympäristöä. Alueiden rajat olivat pitkään eränkävijöiden keskisten kiistojen kohteina.
 Eränkäynti antoi sysäyksen pysyvän asutuksen syntymiselle. Asutuksen eteneminen oli kuitenkin hidasta – 1600-luvulla Ranuan ainoa asutettu alue oli luultavimmin Kuhan kylän seutu Ranuanjärven itäpuolella. Vasta 1800-luvulla asukasluku alkoi kasvaa toden teolla. Vuonna 1910 Ranualla asui noin 1 700 asukasta. Alueen asukkaiden toimeentulo perustui 1900-luvun alkuun asti maanviljelyyn ja karjatalouteen sekä metsästykseen ja kalastukseen.
 Ranuan alue jakautui seurakunnallisesti kolmeen kuntaan: Pudasjärveen, Simoon ja Rovaniemeen. Pitkät kirkkomatkat saivat asukkaat kannattamaan täysin oman seurakunnan perustamista. Hanke eteni kuitenkin nihkeästi, sillä epäselvyyksiä oli mm. kirkon paikan ja seurakunnan alueellisen laajuuden määrittämisessä. Ranuan seurakunta perustettiin vihdoin vuonna 1899, Ranuan kirkko rakennettiin vuosina 1911–1914.
 Ranuan kunta perustettiin vuonna 1917. Ranuaan liitettiin alueita suurimmaksi osaksi Pudasjärvestä, mutta myös Simosta ja Rovaniemestä. Kunnan itsenäistymisen jälkeisinä vuosina metsien hakkuut ja uitot tarjosivat runsaasti töitä, ja kunnan väkiluku kasvoi nopeasti. Vuonna 1920 asukasluku oli miltei 2 900.
 Tiukan taloudellisen tilanteen vuoksi koululaitoksen kehittyminen oli hidasta. Simon kunta perusti Ranuan ensimmäisen kansakoulun Saukkojärven kylään vuonna 1894. Kaksi vuotta myöhemmin Pudasjärven kunta perusti oman koulunsa Ranuan kirkonkylään. Ensimmäinen Ranuan kunnan perustama kansakoulu aloitti Ylimaan kylässä vuonna 1930.
 Vuosina 1944–1945 Lapin sota aiheutti Ranualla mittavat vahingot, kun alueella käytiin kiivaita taisteluja suomalaisten ja saksalaisten kesken. Väestöä jouduttiin lähettämään evakkoon. Sodan tuhojen jäljiltä Ranualla jouduttiin aloittamaan laaja jälleenrakennus.
 Sodan jälkeen Ranuan väkiluku kasvoi tasaisesti. Vuonna 1947 väkiluku lähenteli jo 4 800 asukasta; 20 vuotta myöhemmin vuonna 1967 ylitettiin jo 7 000 asukkaan raja. Tämän jälkeen asukasluku kääntyi laskuun, kun elinkeinorakenteen muutoksen aiheuttama kaupungistuminen alkoi.
 Luonto
 Pinnanmuodot
 Ranuan maisema on yleispiirteiltään melko tasaista tai loivasti kumpuilevaa. Noin 80 prosenttia kunnan pinta-alasta on alankoa (alle 200 m merenpinnan yläpuolella). Maasto nousee loivasti lounaasta koilliseen. Etelä- ja länsiosat ovat alavia ja tasaisia, ja maasto levittäytyy siellä monin paikoin mahtaviksi suolakeuksiksi. Itä- ja pohjoisosia luonnehtivat suuremmat korkeuserot ja vaihtelevammat pinnanmuodot – Simojärven itäpuolella kohoaa vaarajonojen alue merkkinä muinaisista vuoristoista, jotka ovat kuluneet satojen miljoonien vuosien aikana puolitasangoksi, peneplaaniksi. Korkein kohta Palovaara (277 m merenpinnasta) sijaitsee tällä vaara-alueella lähellä Posion rajaa. Muita mainittavia Simojärven itäpuolisia kohoumia ovat Petäikkö-Mustakumpu, Paasonvaara, Haisukummut, Pajuvaara ja Muljuvaara. Omat ylänköalueensa lännempänä muodostavat Palovaaran kohouma Portimojärven luoteispuolella, Kuoppelikko Näskäjärven eteläpuolella ja Hervanvaara Luiminkajoen itäpuolella.
 Ranuan maisemassa näkyy monia jääkauden merkkejä. Moreenista syntyneitä, pitkittäisiä pohjois–etelä-suuntaisia kohoumia, drumliineja, on etenkin etelässä Ranuanjoen ympäristössä. Luoteessa maisemaa rikkovat soiden keskellä kohoavat kumpumoreenit. Kunnan pohjoisosassa sijaitsee laaja kumpumoreenikenttä. Alueen huomattavin harju halkoo kuntaa kaakosta Kelankylästä Kuukasjärven kautta kirkonkylään. Pieniä harjuja on myös idässä Penämönjärven eteläpuolella sekä lännessä Ruonajoen varrella ja Näätäaavan suolakeudella.
 Kallioperä
 Ranuan kallioperä on muun Suomen tavoin ikivanhaa prekambrista (yli 570 miljoonaa vuotta vanhaa) kallioperää eli peruskalliota. Se muodostuu pääosin muuttuneista kivilajeista, graniittigneisseistä, jotka ovat jäänteitä muinaisista vuorenpoimutuksista. Idässä Simojärven ympäristössä esiintyy graniitin ja gneissin seoskivilajeja, järven koillispuolella taas pelkästään graniittia. Paikoin tavataan emäksisiä kivilajeja. Kunnan lounaisosassa Käärmevaaran tienoilla sekä kirkonkylän koillispuolella Simojoen ja Luiminkajoen varsilla vallitsevia kivilajeja ovat amfiboliitti ja metabasaltti. Kunnan luoteisessa osassa Palovaaran itäpuolella on pieni esiintymä tummaa syväkiveä, gabroa.
 Maaperä
 Ranuan yleisimmät maalajit ovat moreeni ja turve (soiden osuus pinta-alasta on huomattava). Turve on eloperäinen maalaji, jota syntyy kosteissa ja hapettomissa oloissa nimenomaan soilla sekä kosteikoilla. Moreeni on jäätikön synnyttämä maalaji, jossa on sekaisin raekooltaan erilaisia maalajeja, kuten savea, hiekkaa ja soraa. Etenkin kunnan pohjois- ja itäosien maaperä on moreenia, kun taas lännempänä alavilla suoalueilla kallioperää peittää paksu turvekerros. Lajittuneita maalajeja on niukasti, lähinnä harjualueilla kunnan kaakkoisosissa sekä Simojärven itäpuolisella vaara-alueella. Simojoella tulvavedet ovat kasanneet rannoille hienojakoista hiekkaa sekä viljavaa silttiä. Siellä onkin parhaat edellytykset maanviljelyn harjoittamiselle.
 Vesistöt
 Sisävedet peittävät Ranuan kokonaispinta-alasta 241 km2 eli noin 6,5 prosenttia. Pääosa Ranuasta kuuluu Simojoen vesistöalueeseen, mutta myös Iijoen, Kuivajoen ja Kemijoen vesistöalueet ylettyvät kunnan alueelle.
 193 kilometriä pitkä Simojoki on Ranuan huomattavin joki. Se saa alkunsa kunnan itäosassa sijaitsevasta Simojärvestä, ja sen ylä- ja keskijuoksu mutkittelee Ranuan alueen halki länteen. Simojoki laskee Perämereen naapurikunta Simon puolella. Simojoki on Tornionjoen ja Kiiminkijoen ohella Suomen ainoita jokivesistöjä, johon Itämeren lohi nousee vielä luontaisesti kutemaan. Simojoessa on varsin paljon koskia, vaikka suuria putouksia ei olekaan. Simojoen sivujokia Ranuan puolella ovat muun muassa Kelukkajoki, Kämäjoki, Majavajoki, Ylijoki ja Ruonajoki.
 Simojoen lisäksi muita mainittavia jokivesistöjä Ranualla ovat kunnan eteläosassa virtaavat Ranuanjoki, Luiminkajoki ja Siuruanjoki, jotka ovat Iijoen sivuhaaroja. Pohjois-Ranualla virtaavat Paattinkijoki ja Piittisjoki kuuluvat Kemijoen vesistöalueeseen. Lounaassa laajojen suoalueiden halki virtaa Kuivajokeen laskeva Kivijoki, jonka pieniä sivuhaaroja ovat Nuupasjoki ja Heinijoki.
 Ranuan suurin järvi on lähes 90 km2 laaja ja 30 kilometriä pitkä Simojärvi kunnan itäosassa, johon laskevat muun muassa Näskänjoki, Vohonjoki, Paasonjoki, Korvajoki, Penämönjoki ja Impiönjoki. Muita Ranualla sijaitsevia mainittavia järviä ovat Näskäjärvi, Penämönjärvi, Impiönjärvi ja Ranuanjärvi sekä puoliksi Rovaniemen puolella sijaitseva Paattinkijärvi. Näskäjärvi ja Ranuan pohjoisimpien osien muut järvet (esim. Paattinkijärvi ja Piittisjärvi) laskevat Kemijokeen; Penämönjärvi, Impiönjärvi sekä muut itäisen Ranuan pienet järvet puolestaan Simojärveen. Simojoen keskijuoksulla Ranuan kirkonkylältä pohjoiseen sijaitsee joukko pieniä järviä, kuten Toljanjärvi, Kuopasjärvi, Saukkojärvi ja Portimojärvi. Ranuan kirkonkylältä kaakkoon sijaitsee jono pitkänomaisia pikkujärviä. Niitä ovat esimerkiksi Kuhajärvi, Luiminkajärvi, Petäjäjärvi ja Kuukasjärvet. Nämä järvet ja kunnan eteläosien vesistöt – Ranuanjärvi mukaan lukien – laskevat Siuruan-, Luiminka- ja Ranuanjokien kautta etelään Iijokeen. Kunnan lounaisosien järvet, kuten Kivijärvi, Nuupasjärvi ja Käärmejärvi, laskevat Kuivajokea pitkin Perämereen.
 Ranuan pintavesien tilaa arvioi Suomen ympäristökeskus. Vuonna 2013 suoritettujen mittausten mukaan vedenlaadultaan erinomaisessa kunnossa ovat Ranualla Simojoki kokonaisuudessaan, Kaitajärvi ja Sääskijärvi Simojoen keskijuoksulla sekä Simojärven eteläosa. Simojoen sivujoet ja Simojärven Näskänselkä, Pajuselkä ja Välttämönselkä ovat hyvässä kunnossa. Hyvässä kunnossa ovat myös muun muassa Kivijoki, Kemijoen vesistöön kuuluvat pohjoiset järvet, Toljanjärvi ja Portimojärvi Simojoen varressa sekä Penämönjärvi ja muut Simojärven läheisyydessä sijaitsevat pienet järvet. Tyydyttävässä kunnossa puolestaan ovat Ranuanjärvi, Luiminkajärvi ja muut Iijokeen laskevat vesistöt Ranuan eteläisissä osissa, lukuun ottamatta Kuukasjärviä ja Kuhan Takajärveä, jotka ovat hyvässä kunnossa.
 Suurimmat pohjavesialueet sijaitsevat Simojärven itäpuolella ja kunnan kaakkoisosan harjualueilla. Ranuan pohjavesivarat ovat kuitenkin melko vaatimattomat verrattuna esimerkiksi naapurikuntien, Posion ja Pudasjärven, pohjavesivarantoihin.
 Ilmasto
 Ranua kuuluu lauhkean havumetsäilmaston vyöhykkeeseen, kuten suurin osa muutakin Suomea. Talvet ovat kylmiä ja kesät lauhkean lämpimiä. Etelälappilaisen Ranuan ilmastoon vaikuttaa suuresti sijainti pohjoisessa ja ns. väli-ilmastossa meri- ja mannerilmaston välissä. Atlantin lämpimällä merivirralla, Golfvirralla on huomattava lämmittävä vaikutus Ranualla, Suomessa ja koko Pohjois-Euroopassa, sillä samoilla leveysasteilla esim. Grönlannissa on ikijäätä.
 Vuotuinen sademäärä on Ranualla noin 600 millimetriä; sateisin kuukausi on yleensä elokuu, vähäsateisin huhtikuu. Vuoden keskilämpötila on Ranualla tavallisesti 0–1 °C, joskin vuotuista vaihtelua tietenkin on. Kylmintä on tavallisesti tammikuussa (keskilämpötila −12 °C), lämpimintä heinäkuussa (keskilämpötila +15 °C). Terminen talvi, jossa vuorokauden keskilämpötila on pakkasen puolella, kestää lokakuun lopusta huhtikuun alkuun (170–180 vuorokautta). Ranuan pakkasennätys −44 °C mitattiin 5. helmikuuta 1953. Terminen kesä, jossa vuorokauden keskilämpötila pysyy +10 °C:n yläpuolella, alkaa touko–kesäkuun vaihteessa ja kestää syyskuun alkuun (80–90 vuorokautta). Ranuan lämpöennätys, 32 °C, mitattiin 29. heinäkuuta 2010. Yhden kesän aikana Ranualla on tavallisesti 6–8 hellepäivää. Lapin kesälle tyypillinen yötön yö, jolloin aurinko paistaa keskiyölläkin, kestää Ranualla kolmisen viikkoa, alkaen hieman ennen kesäkuun puoliväliä ja kestäen kesäkuun loppuun saakka. Yöttömän yön vastakohtaa, talvista kaamosta, ei Etelä-Lapissa eikä siis myöskään Ranualla koeta.
 Ranua on talvisin muun pohjoisen Suomen tavoin hyvin runsaslumista aluetta. Keskimääräinen lumensyvyys maaliskuussa saattaa monin paikoin etenkin kunnan itäosissa olla yli 70 senttimetriä. Paksut lumikerrokset ja tykkylumi saattavat aiheuttaa pahoja tuhoja metsissä. Pysyvä lumipeite sataa Ranualle ja Etelä-Lappiin marraskuun alkupuolella, ja viimeiset lumet sulavat tavallisesti toukokuun alussa.
 Termisen kasvukauden alku ajoittuu normaalisti toukokuun alkuun, ja kasvukausi päättyy syyskuun lopulla. Näin kasvukauden pituus on Ranualla 135–140 vuorokautta.
 Kasvillisuus ja eläimistö
 Ranua kuuluu pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen eli taigaan. Ranuan metsät ovat kunnan etelä- ja länsiosissa keskiboreaalisia ja toisaalta pohjois- ja itäosissa pohjoisboreaalisia, suurimmalta osin vähäravinteisia kuivahkoja kangasmetsiä. Lehtomaisia metsiä on hyvin vähän. Tuoreita kangasmetsiä on eniten lännessä Simojoen seudulla sekä toisaalta aivan kunnan pohjois- ja koilliskolkassa Piittisjärven ja Teerivaaran ylävillä alueilla. Karuimmat metsät löytyvät kunnan lounais- ja keskiosien suovaltaisilta alueilta.
 Mänty on valtapuu; noin 83 % metsistä on mäntyvaltaisia. Vallitsevat metsätyypit ovat puolukka- ja variksenmarja−puolukkatyypin männiköt sekä mustikkatyypin kuusikot. Kuusimetsien osuus metsäpinta-alasta on noin 12 %, ja niitä on eniten pohjoisessa Portimojärven ja Piittisjärven ympäristössä sekä lännessä Simojoen seudulla. Ranualla tavataan sekä eteläistä tuuheakasvuista euroopankuusta että pohjoista kapeaoksaista siperiankuusta. Lehtimetsien osuus on 4,5 %, ja niitä on eniten Simojoen seudulla.
 Metsien kasvu on hidasta ilmaston ja maaperän vuoksi. Laajimmat metsäalueet sijaitsevat kunnan itä- ja pohjoisosissa, joissa hyvin vanhoista metsistä on tehty luonnonsuojelualueita. Peltojen osuus on vähäinen, eniten niitä on raivattu Simojoen varteen hedelmällisille kasvupaikoille.
 Soiden osuus maapinta-alasta on suuri, yli 60 prosenttia – tähän on vaikuttanut mm. haihduntaa suurempi sademäärä, ilmaston viileys ja alueen tasaisuus. Suot kuuluvat yleisesti suoyhdistymätyypiltään Pohjanmaan aapasoihin; ne ovat pääasiassa kituliasta mäntyä kasvavia rämeitä tai vetisiä nevoja. Suurimmat suoalueet sijaitsevat lounaassa. Soiden vuoksi vesistöt ovat usein runsashumuksisia. Suurin osa soista on ojitettu metsien kasvun parantamiseksi, pientä osaa soista hyödynnetään turvetuotannossa. Luonnonarvoiltaan merkittäviä suoalueita on lisäksi rauhoitettu luonnonsuojelualueiksi, kuten kunnan lounaisosassa sijaitseva Litokaira, joka ulottuu etelämpänä myös Iin ja Pudasjärven puolelle. Ranuan laajat suot tuottavat vuosittain runsaasti heleän oranssia marjaa, lakkaa eli hillaa. Hilla onkin valittu kunnan nimikkokasviksi.
 Alueen metsistä ja soilta toisinaan tavattavia suurpetoja ovat mm. karhu, ilves ja ahma. Nämä aiheuttavat usein taloudellisia vahinkoja poronhoidolle. Hirvikanta on runsas. Suot ja järvet ovat arvokkaita elinympäristöjä monipuoliselle lintu- ja kalalajistolle. Simojoki on Suomen harvoja luontaisia lohijokia.
 Väestö
 Väestön määrä, väentiheys ja ikärakenne
 Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
 Ranuan asukasluku on . Asukastiheys on as./km2, joten kunta on hyvin harvaan asuttu. Kunta on pinta-alaltaan laaja, joten asutustiheys vaihtelee suuresti eri alueilla. Tiheimmin asutut alueet ovat kunnan keskustaajama ja vesistöjen läheiset alueet. Kunnan reuna-alueilla asutus on kaikkein harvinta, ja laajat alueet ovat täysin asumattomia erämaita (esim. lounaisosan suoalueet ja pohjoisosien laajat metsät). Ranualla vapaa-ajan asuntojen määrä on ollut jatkuvassa kasvussa, ja vuoden 2013 lopulla kunnan alueella oli 1 497 kesämökkiä. Kesäaikaan kunnan asukasluku saattaa jopa kaksinkertaistua.
 Noin puolet kunnan väestöstä on keskittynyt Ranuanjärven rannalle Ranuan kirkonkylään, joka on kunnan keskus ja ainoa taajama. Taajama-aste, eli taajamissa asuvan väestön osuus oli 48,2 prosenttia vuonna 2012. Kirkonkylän lisäksi mainittavia väestökeskittymiä ovat Rovastinahon, Raiskion, Portimon, Saukkojärven ja Toljan kylät Simojoen varressa; Pohjaslahden ja Piittisjärven kylät pohjoisessa; Impiön ja Sääskenperän kylät idässä Simojärven tuntumassa; Kuhan ja Kelankylän kylät kaakossa sekä Asmuntin kylä aivan kunnan eteläosassa lähellä Pudasjärven rajaa.
 Vuonna 2013 kunnan ikärakenne oli melko edullinen verrattuna muihin Lapin maakunnan kuntiin ja koko Suomeen siinä suhteessa, että lasten ja nuorten (0–14-vuotiaiden) osuus väestöstä on 19,5 prosenttia eli noin viidennes. 15–64-vuotiaita on väestöstä 58,8 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 21,8 prosenttia. Lapsia ja nuoria, mutta myös vanhuksia, on siis suhteellisesti enemmän kuin muualla Suomessa keskimäärin. Tulevaisuuden ennusteet näyttävät kuitenkin synkemmiltä: lasten ja nuorten osuus väestöstä pienenee ja vanhusten kasvaa. Väestön ikääntyminen on ongelma koko Suomessa.
 Taajamat
 Vuoden 2017 lopussa Ranualla oli 3 972 asukasta, joista 1 969 asui taajamassa, 1 974 haja-asutusalueilla ja 29:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Ranuan taajama-aste on 49,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Ranuan kirkonkylä.
 Muuttoliike ja luonnollinen väestönkasvu
 Kunta on ollut pitkään muuttotappioinen. Väkiluku laski 1970-luvulla, mutta kääntyi uudelleen nousuun 1980- ja 1990-luvuilla. 2000-luvulle tultaessa väestö on alkanut taas vähentyä. Tulo- ja paluumuuttoa on ollut, mutta se ei ole korvannut lähtömuuttoa. Väkiluku on parissakymmenessä vuodessa vähentynyt melkein 25 prosentilla. Viime vuosina poismuutto on kääntynyt hivenen laskuun. Vuosina 2012–2013 väkiluvun muutos oli −1,7 %. Muuttoliike Ranualta kohdistuu ylivoimaisesti eniten Rovaniemelle ja Ouluun; myös tulomuutto Ranualle on suurimmaksi osaksi lähtöisin näistä kaupungeista.
 Kunnan korkea syntyvyys on jo pitkään tasannut muuttoliikkeen aiheuttamaa väkiluvun laskua. Syntyvyys on Ranualla huomattavasti suurempaa kuin useimmissa muissa Lapin kunnissa. Viime vuosina syntyvyys on kuitenkin kääntynyt laskuun ja kuolleisuus on viime vuosina noussut syntyvyyttä suuremmaksi. Mikäli muuttoliike ja luonnollinen väestönkasvu ovat tulevina vuosina edelleen negatiivisia, kunnan väkiluku jatkaa laskuaan. Vuonna 2040 Ranuan väkiluvun ennustetaan olevan 3 300 asukkaan paikkeilla.
 Seurakunnat
 Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ranualla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Ranuan seurakunta
 Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ranuan alueella toimii Lapin ortodoksinen seurakunta.
 Elinkeinot ja luonnonvarat
 Työllisyys ja elintaso
 Ranuan työttömyysaste on suhteellisen korkea, kesäkuussa 2015 se oli 17,4 prosenttia (Työ- ja elinkeinoministeriö, 2015). Vajaat 80 prosenttia työssäkäyvistä käy töissä oman kunnan alueella. Ulkopaikkakunnille kohdistuva työssäkäynti kohdistuu pääasiassa Lapin maakuntakeskukseen Rovaniemelle, jonka vaikutusalueeseen Ranua vahvasti kuuluu.
 Suomi on rikas teollisuusmaa, ja joka puolella maata nautitaan hyvästä elämisen tasosta – näin myös ranualaisten elintaso sekä koulutustaso on korkea. Vuonna 2011 ranualaisen tulonsaajan veronalaiset tulot olivat keskimäärin 19 832 euroa, mikä on jonkin verran matalampi kuin muualla Suomessa. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus 15 vuotta täyttäneistä on 15,3 %. Taloudellinen huoltosuhde, eli montako työtöntä tai työvoiman ulkopuolella olevaa on yhtä työllistä kohti, oli vuoden 2012 lopussa 2,09.
 Alkutuotanto
 Ranualla alkutuotannon eli primaarituotannon osuus elinkeinojakaumasta on 20,6 prosenttia eli hyvin suuri verrattuna muuhun maahan (3,4 %). Alkutuotantoon luetaan kuuluviksi maatalous, metsätalous ja kalastus sekä kaivannaistoiminta ja louhinta.
 Ranuan ilmaston ja maaperän vuoksi maanviljelyn edellytykset ovat huonot, ja parhaat mahdollisuudet siihen ovat Simojoen silttialueilla. Yleinen viljalaji on ohra. Koska maanviljelyn mahdollisuudet ovat Ranualla rajalliset, on karjatalouden harjoittaminen alueella kannattavampaa. Kunnan alueella sijaitsee lukuisia suuria lypsy- ja lihakarjatiloja. Ranualla etenkin maidon tuotanto on suurta. Karjatalouden lisäksi Ranualla harjoitetaan poronhoitoa. Kunnan alueelle ulottuu useita paliskuntia, kuten Kuukkaan paliskunta.
 Metsätalous on merkittävässä asemassa. Vaikka metsät kasvavat hitaammin kuin eteläisessä Suomessa, on kunta pinta-alaltaan laaja ja metsävarat ovat suuret. Ranuan metsävarat ovat Metlan arvion mukaan noin 15,5 miljoonaa kuutiometriä eli 57,5 m3 hehtaarilla. Ranualla ja Suomessa yleensä metsien vuosittainen kasvu on tehokkaan metsänhoidon ansiosta suurempaa kuin niiden hakkuupoistuma. Metsävarojen lisäksi myös Ranuan turvevarat ovat huomattavat. Alueen soista on tehty monin paikoin turvetuotantoalueita, joista suurin lienee Näätäaavan turvetuotantoalue lännessä. Turpeennostossa suon ekosysteemi tuhoutuu, ja noston loputtua se istutetaan tavallisesti kasvamaan metsää.
 Kalastus on vähäistä, koska kunta ei sijaitse meren rannalla. Simojärvellä on kalastettu ammattimaisesti jo vuosikymmeniä, tosin pienimuotoisesti.
 Kaivostoimintaa Ranualla ei vielä toistaiseksi ole, vaikka geologisia luonnonvaroja on löydetty. Suhangon alueelta Ranuan luoteisosasta on löydetty mittava palladiumesiintymä, ja kaivosyhtiö Gold Fields Arctic Platinumilla on vireillä hanke kaivoksen rakentamiseksi. Koeporausten perusteella malmivarat ovat osoittautuneet runsaiksi. Suhangosta on löydetty palladiumin lisäksi mm. platinaa, nikkeliä ja kultaa.
 Jalostus
 Jalostuksen eli sekundäärituotannon työpaikkojen osuus Ranualla on 11,1 prosenttia. Siihen luetaan kuuluviksi teollisuus ja rakentaminen. Suuria teollisuus- ja rakennusyrityksiä kunnassa ei ole, ja jalostuksen työpaikat sijoittuvat pienyrityksiin. Kunnassa jalostetaan pääasiassa paikallisesta alkutuotannosta saatuja raaka-aineita, kuten puuta.
 Palvelut
 Ranuan elinkeinorakennetta tutkittaessa palvelusektorin eli tertiäärituotannon työpaikkojen osuus on 65,6 prosenttia. Se on siis ylivoimaisesti suurin tuotantosektori Ranualla, tosin sen osuus on pienempi kuin koko Suomeen verrattaessa (73,8 %).
 Ranuan kuntakeskuksessa toimii mm. päivittäistavarakauppoja, myynnin pienyrityksiä, pankkeja, hotelleja, ravintoloita, terveyskeskus, apteekki, posti, poliisi- ja paloasema, linja-autoasema, kirjasto, peruskoulu ja lukio sekä kansanopisto. Lisäksi Lapin ammattiopiston muutamia koulutuslinjoja toimii Ranualla. Ranuan eläinpuisto on kunnalle tärkeä matkailun vetonaula, joka tuo alueelle turisteja ulkomailta asti. Ranuan leirintäalue sijaitsee lähellä kuntakeskusta Ranuanjärven rannalla. Niin ikään kuntakeskuksen tuntumassa sijaitsevat urheilukenttä ja jäähalli sekä Oravivaaran ulkoilualue, jossa on talvella kunnan ylläpitämät hiihtoladut. Ranuan kunnantalo ja vuonna 1914 valmistunut Ranuan kirkko sijaitsevat kirkonkylässä Ranuansalmen itäpuolella.
 Ranualaisten asiointi erityispalvelujen, kuten hypermarkettien, keskussairaalan ja yliopistokoulutuksen perässä kohdistuu Rovaniemelle.
 Tieverkko ja yhteydet
 Pinta-alaltaan laajan Ranuan tieverkko on melko harva. Kunnan halki kulkee etelästä luoteeseen kantatie 78, joka toimii Kajaanin ja Rovaniemen välisenä liikenneväylänä. Se on kunnan tärkein ja vilkkaimmin liikennöity tieosuus. Muita suurempia tieväyliä ovat seututiet 858, 924, 941 ja 942. Seututie 941 kulkee Ranuan kuntakeskuksesta itään Posiolle. Seututie 858 halkoo Ranuan kaakkoisosia tullen Pudasjärven Syötteeltä Ranuan Kuhan kylään, jossa se yhtyy Posiontiehen eli seututie 941:een. Seututie 924 tulee lännestä Simosta ja yhtyy kantatie 78:aan Nuuppaan kylän kohdalla Ranuan pohjoispuolella. Seututie 942 lähtee Ranuan kuntakeskuksesta koilliseen ja kulkee Simojärven länsirantaa viistäen Rovaniemen kaupungin puolelle Juotasniemen kylään.
 Ranuan linja-autoasemalta on päivittäiset bussiyhteydet Rovaniemelle, Ouluun ja Kajaaniin. Linja-autovuoroja on lisäksi mm. Posiolle ja Kemiin. Rautateitä kunnan alueella ei ole. Lähin rautatieasema ja lentoasema sijaitsevat Rovaniemellä, ja lähimmät merisatamat Kemissä ja Oulussa. Kantatie 78:n varressa noin yhdeksän kilometriä Ranuan keskustasta Rovaniemen suuntaan on Ranuan lentokenttä.
 Etäisyyksiä Ranualta eri paikkakunnille:
 Alueellinen kehittäminen ja suunnittelu
 Ranuan alueen kehitys perustuu nykyisin pääasiassa matkailuun ja palveluelinkeinoihin. Ylivoimainen vetonaula on Ranuan eläinpuisto, joka on yksi Suomen kolmesta eläintarhasta (muut eläintarhat ovat Helsingin Korkeasaari sekä Ähtärin eläinpuisto). Näin siitä on kehittynyt valtakunnallisestikin merkittävä matkakohde. Myös Simojärvi ja Simojoki ovat muodostuneet tärkeiksi luontokohteiksi mm. kalastajien, retkeilijöiden ja vapaa-ajan asukkaiden keskuudessa.
 Tulevaisuudessa matkailun lisäksi myös kaivostoiminnalla tulee todennäköisesti olemaan tärkeä rooli alueen kehityksessä. Kunnan toistaiseksi hyödyntämättömät luonnonvarat, kuten palladiummalmiesiintymä Suhangon alueella, tulevat mitä luultavimmin lisäämään työpaikkojen määrää ja alueen merkittävyyttä teollisuudessa.
 Ranuan maankäyttöä ohjataan kunnan alueelle laadituilla kaavoilla, johon kuuluvat mm. Ranuan kirkonkylän asemakaava ja vesistöjen läheisyyteen laaditut rantakaavat. Simojoen ja Simojärven lisäksi rantakaavat on laadittu mm. kaakkoisille Kuhajärville ja Kuukasjärvelle. Kunnan luoteisosaan on laadittu osayleiskaava Suhangon kaivoshanketta varten. Ranuan kaavoitusta ohjaa Lapin maakuntakaava.
 Tapahtumat
 Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Ranualla vuosina 1973 sekä 1989.
 Katso myös
 Luettelo Ranuan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 Aiheesta muualla
 Ranuan kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Ranuan avainluvut
 Ranuan eläinpuisto
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: legislation

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,8.8.2018
 COM(2018) 576 final
 2018/0305(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooniga loodud ELi-CTC ühiskomitees ja 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga loodud ELi-CTC ühiskomitees seoses Ühendkuningriigi kutsumisega ühinema kõnealuste konventsioonidega
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU SISU
 Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooniga loodud ELi-CTC
 11 ühiskomitees, ja 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga loodud ELi-CTC ühiskomitees (edaspidi „ühiskomiteed“) seoses otsuse kavandatava vastuvõtmisega kummaski komitees Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) kutsumise kohta ühinema vastavalt kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooniga ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga (edaspidi „konventsioonid“).
 2.ETTEPANEKU TAUST
 2.1. Konventsioonid
 Konventsioonide eesmärk on hõlbustada kaupade liikumist Euroopa Liidu ja nende riikide vahel, kes on kõnealuste konventsioonide osalised. Need jõustusid 1. jaanuaril 1988.
 Euroopa Liit on nende konventsioonide osaline.
 Riike, mis on konventsioonide osalisriigid, kuid mitte liidu liikmed, nimetatakse konventsioonides ühistransiidiprotseduuri riikideks.
 2.2. Ühiskomiteed
 Ühiskomiteede ülesanne on hallata konventsioone ja tagada nende nõuetekohane rakendamine. Ühiskomiteed kutsuvad otsuste abil kolmandaid riike ühinema nimetatud konventsioonidega.
 Ühiskomiteede otsused võetakse vastu konventsiooni osaliste vastastikusel kokkuleppel.
 2.3. •Ühiskomiteede kavandatavad aktid
 •Vahendi valik
 Euroopa Komisjoni 2001. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule (milles käsitletakse strateegiat, millega kandidaatriike valmistatakse ette EÜ-EFTA ühistransiidiprotseduuri ja kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamist käsitlevate 1987. aasta konventsioonidega ühinemiseks),
 22 Euroopa Komisjoni 2010. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule (milles käsitletakse strateegiat, millega teatavaid naaberriike valmistatakse ette EÜ-EFTA ühistransiidiprotseduuri ja kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamist käsitlevate 1987. aasta konventsioonidega ühinemiseks)
 33 ja nõukogu poolt eespool nimetatud teatistes kasutatud lähenemisviisi heakskiitmise kohta 14. aprillil 2011 vastuvõetud järeldustes on ette nähtud, et mitmeid riike tuleb nende püüdlustes konventsioonidega ühineda toetada.
 Ühendkuningriik, olles Euroopa Liidu liikmesriik, on kohaldanud konventsioone alates nende jõustumisest 1988. aastal. Seega on tal piisavad kogemused konventsioonide sätete kohaldamisel ja ta vastab liidu liikmesriigina 2001. ja 2010. aasta teatistes esitatud tehnilistele kriteeriumidele.
 Kui Ühendkuningriik astub Euroopa Liidust välja, kaotavad konventsioonid automaatselt kehtivuse Ühendkuningriigi suhtes, sest konventsiooni osaline on liit ja mitte selle liikmesriigid. Ühendkuningriigi ühinemine konventsioonidega iseseisva osalisena võimaldab oluliselt lihtsustada kaupade liikumist liidu, Ühendkuningriigi ja muude ühistransiidiprotseduuri riikide vahel.
 Kui ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkijate vahel kokku lepitud üleminekukord peaks jõustuma Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel praegu läbiräägitava väljaastumislepingu raames, siis kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes alates väljaastumise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2020 rahvusvaheliste lepingute (mille osaline liit on), sealhulgas kõnealuste konventsioonide sätteid. Sellises olukorras peaks Ühendkuningriigi ühinemine konventsioonidega jõustuma alles kuupäevast, mil liidu õigust (sealhulgas kõnealuseid konventsioone) Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis enam ei kohaldata.
 Komisjonil palutakse vastu võtta käesolev otsuse eelnõu ja edastada see nõukogule.
 Ühiskomitee otsused, milles kutsutakse Ühendkuningriiki üles konventsioonidega ühinema, muutuvad konventsiooniosalistele siduvaks vastavalt iga kõnealuse otsuse artiklile 2, milles nähakse ette nende jõustumine kõnealuse otsuse vastuvõtmise päeval: „Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval“.
 Vastavalt kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooni artikli 11 lõikele 3 ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artikli 15 lõikele 3 peavad konventsiooniosalised oma õigusaktide kohaselt jõustama otsused, mis käsitlevad kolmandate riikide kutsumist konventsioonidega ühinema.
 3.LIIDU NIMEL VÕETAV SEISUKOHT
 Kavandatav seisukoht on võtta vastu otsus kutsuda Ühendkuningriiki konventsioonidega ühinema, et võimaldada Ühendkuningriigil esitada avaldus niipea, kui Ühendkuningriik liidust välja astub, või kui ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkijate vahel kokku lepitud üleminekukord peaks jõustuma Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel praegu läbiräägitava väljaastumislepingu raames, siis alates kuupäevast, mil Euroopa Liidu õigust (sh kõnealuseid konventsioone) Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis enam ei kohaldata.
 Kavandatava seisukoha eesmärk on lihtsustada kaubavahetust liidu, Ühendkuningriigi ja praeguste ühistransiidiprotseduuri riikide vahel. Ühendkuningriigi ühinemine konventsioonidega toob eeldatavasti kaasa olulist ja käegakatsutavat kasu kauplejatele ning tolliametitele, lihtsustades transiidiformaalsusi ja kaupade liikumist.
 Kavandatav seisukoht on kooskõlas ühise kaubanduspoliitikaga.
 4.ÕIGUSLIK ALUS
 4.1.Menetlusõiguslikud aspektid
 4.1.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.
 Kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooni artikli 11 lõikes 3 ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artikli 15 lõikes 3 on sätestatud, et ühiskomiteed kutsuvad konventsioonidega ühinema kolmandaid riike vastavalt artikli 1 lõike 2 ja artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses.
 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Ühiskomiteed on organid, mis on loodud lepinguga, täpsemalt kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooniga (artikkel 10) ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga (artikkel 14).
 Otsused, mille ühiskomiteed peavad vastu võtma, on õigusliku toimega aktid. Kõnealused otsused on rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad vastavalt kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni artiklile 15 ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artiklile 20.
 Kuigi Ühendkuningriik ei ole kolmas riik, kui ühiskomiteed kutse üle otsustavad, on aga liidu huvides, et ta ühineb konventsioonidega eraldi konventsiooniosalisena alates kuupäevast, mil liidu õigust (sealhulgas kõnealused konventsioonid) Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis enam ei kohaldata. Seetõttu on vaja ette valmistada ühiskomiteede poolt vastuvõtmiseks nende konventsioonidega ühinemise kutse, et kui Ühendkuningriik kord muutub kolmandaks riigiks, saab temast viivitamata eraldi konventsiooniosaline.
 Kavandatavate aktidega ei täiendata ega muudeta konventsioonide institutsioonilist raamistikku.
 Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Materiaalõiguslik alus
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kaht eesmärki või reguleeritakse kaht valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
 Lihtsustused, mis tulenevad Ühendkuningriigi kutsumisest konventsioonidega ühinema, on seotud tõhusate piiriületamismenetlustega. Kavandatud õigusaktide peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga.
 Seega on esildatud otsuste menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.
 4.3.Järeldused
 Kavandatavate otsuste õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artikkel 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9.
 2018/0305 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooniga loodud ELi-CTC ühiskomitees ja 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga loodud ELi-CTC ühiskomitees seoses Ühendkuningriigi kutsumisega ühinema kõnealuste konventsioonidega
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsioon
 4
 4 ja 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsioon
 5
 5 (edaspidi „konventsioonid“) sõlmiti Euroopa Majandusühenduse, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 20. mail 1987 ning need jõustusid 1. jaanuaril 1988.
 (2)Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) on avaldanud soovi konventsioonidega ühineda eraldi konventsiooniosalisena alates kuupäevast, mil konventsioonid Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis enam ei kehti.
 (3)Kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooni artikli 11 lõike 3 kohaselt võib kõnealuse konventsiooni alusel loodud ühiskomitee võtta otsusega vastu kutsed kolmandatele riikidele konventsiooniga ühinemiseks.
 (4)Ühistransiidiprotseduuri konventsiooni artikli 15 lõike 3 kohaselt võib kõnealuse konventsiooni alusel loodud ühiskomitee võtta otsusega vastu kutsed kolmandatele riikidele konventsiooniga ühinemiseks.
 (5)On asjakohane kehtestada liidu nimel nendes ühiskomiteedes võetav seisukoht, kuna otsus kutsuda Ühendkuningriik konventsioonidega ühinema on liidu jaoks siduv.
 (6)Kõnealuste konventsioonidega tagatakse tõhus piiriületuskord konventsiooniosaliste vahelises kaubanduses.
 (7)Kuigi Ühendkuningriik ei ole kolmas riik, kui ühiskomiteed kutsete üle otsustavad, on aga liidu huvides, et ta ühineb konventsioonidega eraldi konventsiooniosalisena alates kuupäevast, mil liidu õigust (sealhulgas kõnealused konventsioonid) Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis enam ei kohaldata.
 (8)Mõlemas konventsioonis on sätestatud, et kolmas riik, keda kutsutakse konventsiooniosaliseks, esitab ühinemisdokumendi ja ühinemine jõustub ühinemisdokumendi esitamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.
 (9)Pidades silmas kõnealust ajakava ja seda, et Ühendkuningriik saaks viivitamata konventsioonidega ühineda, kui temast saab kolmas riik, on vaja ette valmistada konventsioonidega ühinemise kutse vastuvõtmine ühiskomiteedes.
 (10)Ühendkuningriigi ühinemine konventsioonidega peaks kehtima alates kuupäevast, mil Ühendkuningriik ei kuulu enam Euroopa Liidu liikmesriigina konventsioonide kohaldamisalasse, või kui Euroopa Liit ja Ühendkuningriik peaksid kokku leppima üleminekukorras, mille kohaselt kohaldatakse konventsioone Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, alates kuupäevast, mil nimetatud üleminekukord enam ei kehti,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooniga asutatud EL–CTC ühiskomitees seoses Ühendkuningriigi kutsumisega konventsiooniga ühinema, põhineb kõnealuse ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga asutatud EL–CTC ühiskomitees seoses Ühendkuningriigi kutsumisega konventsiooniga ühinema, põhineb kõnealuse ühiskomitee otsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 3
 Kui Ühendkuningriik on täitnud konventsioonidega ühinemise tehnilised tingimused või kui on veendutud, et kõnealused tehnilised tingimused täidetakse õigeaegselt enne konventsiooni kohaldamise tegelikku kuupäeva Ühendkuningriigi kui konventsiooniosalise suhtes, teeb liidu esindaja vastavalt artiklites 1 ja 2 osutatud ühiskomiteedes ettepaneku otsuste kohta kutsuda Ühendkuningriik kõnealuste konventsioonidega ühinema ning hääletada nimetatud otsuste üle kooskõlas käesoleva otsuse artiklitega 1 ja 2.
 Artikkel 4
 Pärast otsuste vastuvõtmist avaldatakse ELi-CTC kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise ühiskomitee otsus ja ELi-CTC ühistransiidi ühiskomitee otsus Euroopa Liidu Teatajas.
 Artikkel 5
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 1 Ühistransiidiprotseduuri riigid
 (2)
 2 COM(2001)289 final
 (3)
 3 COM(2010)668 final
 (4)
 4 EÜT L 134, 22.5.1987, lk 2.
 (5)
 5 EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,8.8.2018
 COM(2018) 576 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooniga loodud ELi-CTC ühiskomitees ja 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga loodud ELi-CTC ühiskomitees seoses Ühendkuningriigi kutsumisega ühinema kõnealuste konventsioonidega
 LISA
 Ettepanek: 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooni alusel loodud ühiskomitee otsus nr.../2018,
 [kuupäev] 2018,
 seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kutsumisega ühinema kõnealuse konventsiooniga
 ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooni
 1
 (edaspidi „konventsioon“), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
 ning arvestades järgmist:
 (1) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) on avaldanud soovi konventsiooniga ühineda eraldi konventsiooniosalisena alates kuupäevast, mil konventsiooni Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis enam ei kohaldata.
 (2) Kaubavahetus Ühendkuningriigiga oleks hõlpsam, kui lihtsustataks Ühendkuningriigi ning Euroopa Liidu, Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Türgi Vabariigi vahelist kaubavahetust mõjutavaid formaalsusi.
 (3) Sellise lihtsustuse saavutamiseks on asjakohane kutsuda Ühendkuningriik konventsiooniga ühinema.
 Ühendkuningriigi ühinemine konventsiooniga peaks kehtima alates kuupäevast, mil Ühendkuningriik ei kuulu enam Euroopa Liidu liikmesriigina konventsiooni kohaldamisalasse, või kui Euroopa Liit ja Ühendkuningriik peaksid kokku leppima üleminekukorras, mille kohaselt kohaldatakse konventsiooni Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, alates kuupäevast, mil nimetatud üleminekukord enam ei kehti.
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Ühendkuningriiki kutsutakse konventsiooniga ühinema vastavalt konventsiooni artiklile 11a alates kuupäevast, mil ta ei ole enam Euroopa Liidu liikmesriik, või alates kuupäevast, mil Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vaheline mis tahes üleminekukord, mille kohaselt konventsiooni kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, enam ei kehti.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Ühiskomitee nimel
 president
 Philip Kermode
 Ettepanek: 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel loodud ühiskomitee otsus nr.../2018,
 [kuupäev] 2018,
 seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kutsumisega ühinema kõnealuse konventsiooniga
 ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni
 2
 (edaspidi „konventsioon“), eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti e,
 ning arvestades järgmist:
 (1) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi „Ühendkuningriik“) on avaldanud soovi konventsiooniga ühineda eraldi konventsiooniosalisena alates kuupäevast, mil konventsiooni Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis enam ei kohaldata.
 (2) Kaubavahetust Ühendkuningriigiga lihtsustataks Ühendkuningriigi ning Euroopa Liidu, Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Türgi Vabariigi vahelise kaubavahetuse suhtes kohaldatav ühistransiidiprotseduur.
 (3) Sellise lihtsustuse saavutamiseks on asjakohane kutsuda Ühendkuningriik konventsiooniga ühinema.
 Ühendkuningriigi ühinemine konventsiooniga peaks kehtima alates kuupäevast, mil Ühendkuningriik ei kuulu enam Euroopa Liidu liikmesriigina konventsiooni kohaldamisalasse, või kui Euroopa Liit ja Ühendkuningriik peaksid kokku leppima üleminekukorras, mille kohaselt kohaldatakse konventsiooni Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, alates kuupäevast, mil nimetatud üleminekukord enam ei kehti.
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Ühendkuningriiki kutsutakse konventsiooniga ühinema vastavalt konventsiooni artiklile 15 a alates kuupäevast, mil ta ei ole enam Euroopa Liidu liikmesriik, või alates kuupäevast, mil Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vaheline mis tahes üleminekukord, mille kohaselt konventsiooni kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, enam ei kehti.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Ühiskomitee nimel
 president
 Philip Kermode
 (1)
 EÜT L 134, 22.5.1987, lk 2.
 (2)
 EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.


text:
 20.7.2021
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 258/14
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/1188 AL CONSILIULUI
 din 19 iulie 2021
 privind punerea în aplicare a articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/138
 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (1), în special articolul 2 alineatul (3),
 având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,
 întrucât:
 (1)
 La 5 februarie 2021, Consiliul a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/138 (2) privind punerea în aplicare a articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001, care stabilește o listă actualizată a persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 (denumită în continuare „lista”).
 (2)
 Consiliul a comunicat, în măsura posibilă, tuturor persoanelor, grupurilor și entităților expuneri de motive care explică de ce au fost incluse pe listă.
 (3)
 Prin intermediul unui aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, Consiliul a informat persoanele, grupurile și entitățile incluse pe listă cu privire la faptul că a decis menținerea lor pe listă. De asemenea, Consiliul a informat persoanele, grupurile și entitățile în cauză cu privire la posibilitatea de a solicita o expunere de motive a Consiliului pentru includerea lor pe listă, în cazul în care nu le fusese deja comunicată o astfel de expunere de motive.
 (4)
 Consiliul a revizuit lista, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001. La efectuarea revizuirii respective, Consiliul a ținut seama de observațiile transmise de cei vizați, precum și de informațiile actualizate primite din partea autorităților naționale competente privind statutul la nivel național al persoanelor și entităților care figurează pe listă.
 (5)
 Consiliul a verificat faptul că autoritățile competente, menționate la articolul 1 alineatul (4) din Poziția comună 2001/931/PESC a Consiliului (3), au adoptat decizii referitoare la toate persoanele, grupurile și entitățile care figurează pe listă ca urmare a implicării acestora în acte de terorism în înțelesul articolului 1 alineatele (2) și (3) din Poziția comună 2001/931/PESC. De asemenea, Consiliul a ajuns la concluzia că persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică articolele 2, 3 și 4 din Poziția comună 2001/931/PESC ar trebui să li se aplice în continuare măsurile restrictive specifice prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2580/2001.
 (6)
 Lista ar trebui să fie actualizată în mod corespunzător, iar Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/138 ar trebui să fie abrogat,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Lista prevăzută la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 figurează în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/138 se abrogă.
 Articolul 3
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 19 iulie 2021.
 Pentru Consiliu
 Președintele
 J. PODGORŠEK
 (1) JO L 344, 28.12.2001, p. 70.
 (2) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/138 al Consiliului din 5 februarie 2021 privind punerea în aplicare a articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/1128 (JO L 43, 8.2.2021, p. 1).
 (3) Poziția comună 2001/931/PESC a Consiliului din 27 decembrie 2001 privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului (JO L 344, 28.12.2001, p. 93).
 ANEXĂ
 Lista persoanelor, grupurilor și entităților menționate la articolul 1
 I. PERSOANE
 1.
 ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), născut la 11.8.1960 în Iran. Numărul pașaportului: D9004878.
 2.
 AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, născut la Al Ihsa (Arabia Saudită), cetățean saudit.
 3.
 AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, născut la 16.10.1966 la Tarut (Arabia Saudită), cetățean saudit.
 4.
 ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), născut la 6.3.1955 sau la 15.3.1955 în Iran. Cetățean iranian și cetățean al SUA; Numărul pașaportului: C2002515 (Iran); Numărul pașaportului: 477845448 (SUA). Numărul cărții de identitate naționale: 07442833, data expirării: 15.3.2016 (permis de conducere eliberat în SUA).
 5.
 ASSADI Assadollah, născut la 22.12.1971 la Teheran (Iran), cetățean iranian. Numărul pașaportului diplomatic iranian: D9016657.
 6.
 BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), născut la 8.3.1978 la Amsterdam (Țările de Jos).
 7.
 EL HAJJ, Hassan Hassan, născut la 22.3.1988 la Zaghdraiya, Sidon, Liban, cetățean canadian. Numărul pașaportului: JX446643 (Canada).
 8.
 HASHEMI MOGHADAM Saeid, născut la 6.8.1962 la Teheran (Iran), cetățean iranian. Numărul pașaportului: D9016290, valabil până la 4.2.2019.
 9.
 IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Liban, născut în 1963 în Liban, cetățean libanez.
 10.
 MELIAD, Farah, născut la 5.11.1980 la Sydney (Australia), cetățean australian. Numărul pașaportului: M2719127 (Australia).
 11.
 MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), născut la 14.4.1965 sau la 1.3.1964 în Pakistan; Numărul pașaportului: 488555.
 12.
 ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), născut la 13.10.1976 la Pülümür (Turcia).
 13.
 SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala’i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla’i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), născut aproximativ în 1957 în Iran. Adrese: 1. Kermanshah, Iran; (2. Baza militară Mehran, provincia Ilam, Iran.
 14.
 SHAKURI Ali Gholam, născut aproximativ în 1965 la Teheran, Iran.
 II. GRUPĂRI ȘI ENTITĂȚI
 1.
 „Abu Nidal Organisation” („Organizația Abu Nidal”) – „ANO” [alias„Fatah Revolutionary Council” („Consiliul Revoluționar Fatah”), alias„Arab Revolutionary Brigades” („Brigăzile Revoluționare Arabe”), alias„Black September” („Septembrie Negru”), alias„Revolutionary Organisation of Socialist Muslims” („Organizația Revoluționară a Musulmanilor Socialiști”)].
 2.
 „Brigada Martirilor Al-Aqsa”.
 3.
 „Al-Aqsa e.V”.
 4.
 „Babbar Khalsa”.
 5.
 „Communist Party of the Philippines” („Partidul Comunist din Filipine”), inclusiv „New People’s Army” („Noua Armată Populară”) – „NAP”, Filipine.
 6.
 Directorate for Internal Security of the Iranian Ministry for Intelligence and Security (Direcția pentru securitate internă a Ministerului iranian pentru Informații și Securitate).
 7.
 „Gama’a al-Islamiyya” (alias„Al-Gama’a al-Islamiyya”) [„Islamic Group” („Grupul Islamic”) – „IG” („GI”)].
 8.
 „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” [„Great Islamic Eastern Warriors Front” („Marele Front de Est Islamic al Războinicilor”)].
 9.
 „Hamas”, inclusiv „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”.
 10.
 „Hizballah Military Wing” („Aripa militară a Hezbollahului”) [alias„Hezbollah Military Wing”, alias„Hizbullah Military Wing”, alias„Hizbollah Military Wing”, alias„Hezballah Military Wing”, alias„Hisbollah Military Wing”, alias„Hizbu’llah Military Wing”, alias„Hizb Allah Military Wing”, alias„Jihad Council” („Consiliul Jihadului”) (și toate unitățile subordonate acesteia, inclusiv Organizația pentru Securitate Externă)].
 11.
 „Hizbul Mujahideen” – „HM”.
 12.
 „Khalistan Zindabad Force” („Forța Khalistan Zindabad”) – „KZF”.
 13.
 „Kurdistan Workers’ Party” („Partidul Muncitoresc din Kurdistan”) „PKK” (alias„KADEK”, alias„KONGRA-GEL”).
 14.
 „Liberation Tigers of Tamil Eelam” („Tigrii Eliberării din Tamil Eelam”) – „LTTE”.
 15.
 „Ejército de Liberación Nacional” („Armata de Eliberare Națională”).
 16.
 „Palestinian Islamic Jihad” („Jihadul Islamic Palestinian”) – „PIJ”.
 17.
 „Popular Front for the Liberation of Palestine” („Frontul Popular pentru Eliberarea Palestinei”) – „PFLP”.
 18.
 „Popular Front for the Liberation of Palestine” – „General Command” („Frontul Popular pentru Eliberarea Palestinei – Comandamentul General”) [alias„PFLP” – „General Command” („FPEP” – „Comandamentul General”)].
 19.
 „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP-C” [alias„Devrimci Sol” („Stânga Revoluționară”), alias„Dev Sol”] („Armata/Frontul/Partidul de Eliberare Revoluționară Populară”).
 20.
 „Sendero Luminoso” („Calea Luminoasă”) – „SL”.
 21.
 „Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” [alias„Kurdistan Freedom Falcons” („Șoimii Eliberării din Kurdistan”), alias„Kurdistan Freedom Hawks” („Vulturii Eliberării din Kurdistan”)].


text:
 ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ
 Κ0Μ(92) 55 τελικό - ΣΥΝ 396-397
 Βρυξέλλες, 21 Φεβρουαρίου 1992
 Πρόταση
 ΣΥΝ 396
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΟΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 για την πρώτη τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1601/91 του
 Συμβουλίου για τη θέσπιση TUV γενικών κανόνων σχετικά με τον ορισμό, το
 χαρακτηρισμό και την παρουσίαση TUV αρωματισμένων οίνων, των αρωματισμένων
 ποτών με βάση τον οίνο και των αρωματισμένων κοκτέιλ αμπελοοινικών προϊόντων
 Πρόταση
 ΣΥΝ 397
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΟΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 για την πρώτη τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1576/89 του
 Συμβουλίου για τη θέσπιση των γενικών κανόνων σχετικά με τον ορισμό, το
 χαρακτηρισμό και την παρουσίαση των αλκοολούχων ποτών
 (υποβληθείσες από την Επιτροπή)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ^
 ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ
 1. Οι παρούσες προχάσεις αποσκοπούν αφενός μεν για χα αλκοολούχα ποχά χα ι
 αφεχέρου για χους αρωμαχισμένους οίνους, χα αρωμαχισμένα ποχά με βάση χον
 οίνο και χα αρωμαχισμένα cocktails αμπελοοινικών προϊόνχων να απαγορεύσουν
 από χην 1η Ιανουαρίου 1993 χη χρησιμοποίηση μέσων κλεισίμαχος με βάση χο
 μόλυβδο, για να αποφευχθούν κίνδυνοι μολύνσεως και ρυπάνσεως χου
 περιβάλλονχος. Μεχαβαχικώς, επιχρέπουν χη θέση σε πώληση και εμπορία χων εν
 λόγω προϊόνχων που εμφιαλώνονχαι και καλύπχονχαι με καψύλια με βάση χο
 μόλυβδο πριν από χην 1η Ιανουαρίου 1993.
 Λαμβανομένων υπόψη χων σχόχων που υπενθυμίζονχαι ανωχέρω, οι προχάσεις αυχές
 βασίζονχαι νομικώς επί χων άρθρων 43 και 100Α χης συνθήκης, όπως εξάλλου και
 οι κανονισμοί χους οποίους αποσκοπούν να χροποποιήσουν. Πρέπει συνεπώς να
 ακολουθηθεί η διαδικασία συνεργασίας με χο Κοινοβούλιο. Προς υπενθύμιση, ένα
 παρόμοιο μέχρο ελήφθη για χους αφρώδεις οίνους (COM (91) 532 χελικό χης 13ης
 Δεκεμβρίου 1991).
 2. Οι προχάσεις αυχές ανχικαθισχούν χις προηγούμενες προχάσεις COM (91) 422
 χελικό και 423 χελικό χης 31ης Οκχωβρίου 1991, για να ενσωμαχωθεί η
 μεχαβαχική διάχαξη που επιχρέπει χην εζάνχληση χων αποθεμάχων χων προϊόνχων
 που είναι σύμφωνα με χην παρούσα νομοθεσία.
 ---pagebreak--- Πρόταση
 SYN 396
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΟΚ) αριθ. ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 της
 για την πρώτη τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1601/91 του
 Συμβουλίου για τη θέσπιση των γενικών κανόνων σχετικά με τον ορισμό, το
 χαρακτηρισμό και την παρουσίαση των αρωματισμένων οίνων, των αρωματισμένων
 ποχών με βάση τον οίνο και των αρωματισμένων κοκχέιλ αμπελοοινικών προϊόνχων
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ,
 Εχονχας υπόψη :
 χη συνθήκη για χην ίδρυση χης Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινόχηχας, και ιδίως χα
 άρθρα 43 και 100Α,
 χην πρόχαση χης Επιχροπής,
 σε συνεργασία με χο Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο,
 Εχονχας υπόψη χη γνώμη χης Οικονομικής και Κοινωνικής Επιχροπής,
 Εκχιμώνχας :
 όχι πρέπει να απαγορευθεί η χρησιμοποίηση καψυλίων ή φύλλων που παρασκευάζονχαι
 με βάση χο μόλυβδο για χην επικάλυψη χων μέσων κλεισίμαχος χων δοχείων σχα οποία
 οι αρωμαχισμένοι οίνοι, χα αρωμαχισμένα ποχά με βάση χον οίνο και χα αρωμαχισμένα
 κοκχέιλ αμπελοοινικών προϊόνχων διαχίθενχαι σχο εμπόριο, για να αποφευχθεί αφενός
 ο κίνδυνος μολύνσεως, ιδίως με χυχαία επαφή με χα προϊόνχα αυχά και αφεχέρου ο
 κίνδυνος μολύνσεως χου περιβάλλονχος από χα απορρίμαχα που περιέχουν μόλυβδο που
 προέρχονχαι από χα προαναφερθένχα καψύλια ή φύλλα· όχι πρέπει ενχούχοις να
 προβλεφθεί περίοδος προσαρμογής για χους παρασκευασχές και χους χρησιμοποιηχές
 αυχών χων καψυλίων και χων φύλλων και, για χο σκοπό αυχό, να εφαρμοσθεί η εν λόγω
 απαγόρευση από χην 1η Ιανουαρίου 1993· όχι πρέπει ενχούχοις να επιχραπεί η
 διάθεση μέχρις εξανχλήσεως χων αποθεμάχων, προϊόνχων εμφιαλωμένων σε φιάλες που
 φέρουν καψύλιο ή φύλλο που έχουν παρασκευασθεί με βάση χο μόλυβδο πριν από χην
 ημερομηνία αυχή·
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ :
 ---pagebreak--- Αρθρο 1
 Σχο άρθρο 8 χου κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1601/91, προσχίθεχαι χο εξής σημείο :
 "4α Από 1ης Ιανουαρίου 1993, χα εμφιαλωμένα προϊόνχα που αναφέρονχαι από χον
 παρόνχα κανονισμό μπορούν να καχέχονχαι με σκοπό χην πώληση ή χη θέση σε
 κυκλοφορία σε δοχεία που είναι κλεισμένα με μέσο κλεισίμαχος που δεν
 καλύπχεχαι με καψύλιο ή φύλλο παρασκευασμένο με βάση χο μόλυβδο.
 Ενχούχοις, χα προϊόνχα που είναι εμφιαλωμένα σε φιάλες που καλύπχονχαι με
 καψύλιο ή φύλλο παρασκευασμένο με βάση χο μόλυβδο, πριν από χην
 ημερομηνία αυχή, επιχρέπεχαι να διαχεθούν μέχρις εξανχλήσεως χων
 αποθεμάχων."
 Αρθρο 2
 Ο παρών κανονισμός εφαρμόζεχαι από χην χρίχη ημέρα από χη δημοσίευση χου σχην
 Επίσημη Εφημερίδα χων Ευρωπαϊκών Κοινοχήχων.
 Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευχικός ως προς όλα χα μέρη χου και ισχύει άμεσα σε
 κάθε κράχος μέλος.
 Βρυξέλλες, Για χο Συμβούλιο
 ---pagebreak--- C"'
 ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΟ ΔΕΛΤΙΟ
 ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ
 ΚΟΝΔΥΛΙ : 16 ΠΙΣΤΩΣΕΙΣ 1.581 εκαχ. ECU
 ΟΝΟΜΑΣΙΑ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ :
 Πρόχαση κανονισμού χου Συμβουλίου για πρώχη χροποποίηση χου κανονισμού (ΕΟΚ)
 αριθ. 1601/91 χου Συμβουλίου για χη θέσπιση χων γενικών κανόνων σχεχικά με
 χον ορισμό, χο χαρακχηρισμό και χην παρουσίαση χων αρωμαχισμένων οίνων, χων
 αρωμαχισμένων ποχών με βάση χον οίνο και χων αρωμαχισμένων κοκχέιλ
 αμπελοοινικών προϊόνχων.
 3. ΝΟΜΙΚΗ ΒΑΣΗ : Αρθρα 43 και 100 Α χης Συνθήκης
 4. ΣΤΟΧΟΙ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ :
 Να απαγορευθεί η χρήση χου μολύβδου για χο κλείσιμο χων δοχείων που περιέχουν
 αρωμαχισμένα ποχά με βάση αμπελοοινικά προϊόνχα.
 ΠΕΡΙΟΔΟΣ ΤΡΕΧΟΝ ΟΙΚΟΝΟ ΕΠΟΜΕΝΟ ΟΙΚΟΝΟ
 ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΕΣ ΕΠΙΠΤΩΣΕΙΣ 12 ΜΗΝΩΝ ΜΙΚΟ ΕΤΟΣ (91) ΜΙΚΟ ΕΤΟΣ (92)
 εκαχ. ECU εκαχ. ECU εκαχ. ECU
 5.0 ΔΑΠΑΝΕΣ ΠΟΥ ΒΑΡΥΝΟΥΝ
 - ΤΟΝ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟ ΤΩΝ Ε Κ
 (ΕΠΙΣΤΡΟΦΕΣ / ΠΑΡΕΜΒΑΣΕΙΣ)
 - ΤΟΥΣ ΕΘΝΙΚΟΎΣ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΎΣ
 - ΑΛΛΟΥΣ ΤΟΜΕΙΣ
 5.1 ΕΣΟΔΑ
 - ΙΔΙΟΙ ΠΟΡΟΙ ΤΩΝ ΕΚ
 (ΕΙΣΦΟΡΕΣ / ΔΑΣΜΟΙ)
 - ΣΤΟ ΕΘΝΙΚΟ ΕΠΙΠΕΔΟ
 1993 1994 1995 1996
 5.0.1 ΠΡΟΒΛΕΨΕΙΣ ΔΑΠΑΝΩΝ
 5.1.1 ΠΡΟΒΛΕΨΕΙΣ ΕΣΟΔΩΝ
 5.2 ΤΡΟΠΟΣ ΥΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ
 6.0 ΔΥΝΑΤΗ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΗ ΔΙΑ ΠΙΣΤΩΣΕΩΝ ΕΓΓΕΓΡΑΜΜΕΝΩΝ ΣΤΟ ΣΧΕΤΙΚΟ
 ΚΕΦΑΛΑΙΟ ΤΟΥ ΥΠΟ ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ ΝΑΙ
 6.1 ΔΥΝΑΤΗ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΗ ΔΙΑ ΜΕΤΑΦΟΡΑΣ METASY ΚΕΦΑΛΑΙΩΝ ΤΟΥ
 ΥΠΟ ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ ΝΑΙ
 6.2 ΑΝΑΓΚΗ ΣΥΜΠΛΗΡΩΜΑΤΙΚΟΥ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ ΟΧΙ
 6.3 ΠΙΣΤΩΣΕΙΣ ΠΟΥ ΠΡΕΠΕΙ ΝΑ ΕΓΓΡΑΦΟΥΝ ΣΤΟΥΣ ΜΕΛΛΟΝΤΙΚΟΥΣ
 ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΎΣ ΟΧΙ
 ΠΑΡΑΤΗΡΗΣΕΙΣ :
 ---pagebreak--- 6
 SYN 397
 Πρόταση
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΟΚ) αριθ. ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 της
 για την πρώχη χροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1576/89 του
 Συμβουλίου για τη θέσπιση των γενικών κανόνων σχετικά με τον ορισμό, το
 χαρακτηρισμό και την παρουσίαση των αλκοολούχων ποτών
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ,
 Εχοντας υπόψη :
 χη συνθήκη για χην ίδρυση χης Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινόχηχας, και ιδίως χα
 άρθρα 43 και 100Α,
 χην πρόχαση χης Επιχροπής,
 σε συνεργασία με χο Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο,
 Εχονχας υπόψη χη γνώμη χης Οικονομικής και Koιvwvικής Επιχροπής,
 Εκχιμώνχας :
 όχι πρέπει να απαγορευθεί η χρησιμοποίηση καψυλiwv ή φύλλwv που παρασκευάζονχαι
 με βάση χο μόλυβδο για χην επικάλυψη xwv μέσwv κλεισίμαχος xwv δοχείων σχα οποία
 διαχίθενχαι χα αλκοολούχα ποχά σχο εμπόριο, για να αποφευχθεί αφενός ο κίνδυνος
 μολύνσεως, ιδίως με χυχαία επαφή με χα προϊόνχα αυχά και αφεχέρου ο κίνδυνος
 μολύνσεως χου περιβάλλονχος από χα απορρίμαχα που περιέχουν μόλυβδο που
 προέρχονχαι από χα προαναφερθένχα καψύλια ή φύλλα· όχι πρέπει ενχούχοις να
 προβλεφθεί περίοδος προσαρμογής για χους παρασκευασχές και χους χρησιμοποιηχές
 αυχών χων καψυλίων και χων φύλλων και, για χο σκοπό αυχό, να εφαρμοσθεί η εν λόγω
 απαγόρευση από χην 1η Ιανουαρίου 1993· όχι πρέπει ενχούχοις να επιχραπεί η
 διάθεση μέχρις εζανχλήσεως χων αποθεμάχων, αλκοολούχων ποχών σε φιάλες που φέρουν
 καψύλιο ή φύλλο που έχουν παρασκευασθεί με βάση χο μύλυβδο πριν από χην
 ημερομηνία αυχή·
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ :
 ---pagebreak--- 9-
 Αρθρο 1
 Σχο άρθρο 7 παράγραφος 2 χου κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1576/89, προσχίθεχαι χο εξής
 σημε ίο :
 "ε) Από 1ης Ιανουαρίου 1993, χα εμφιαλwμέvα αλκοολούχα ποχά που αναφέρονχαι από
 χον παρόνχα κανονισμό μπορούν να καχέχονχαι με σκοπό χην πώληση ή χη θέση σε
 κυκλοφορία σε δοχεία που είναι κλεισμένα με μέσο κλεισίμαχος που δεν
 καλύπχεχαι με καψύλιο ή φύλλο παρασκευασμένο με βάση χο μόλυβδο. Ενχούχοις,
 χα αλκοολούχα ποχά που είναι εμφιαλωμένα σε φιάλες που καλύπχονχαι με καψύλιο
 ή φύλλο παρασκευασμένο με βάση χο μόλυβδο επιχρέπεχαι να διαχεθούν μέχρις
 εξανχλήσεως χων αποθεμάχων".
 Αρθρο 2
 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει χην χρίχη ημέρα από χη δημοσίευση χου σχην
 Επίσημη Εφημερίδα χων Ευρωπαϊκών Κοινοχήχων.
 Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευχικός ως προς όλα χα μέρη χου και ισχύει άμεσα σε
 κάθε κράχος μέλος.
 Βρυξέλλες, Για χο Συμβούλιο
 ---pagebreak--- ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΟ ΔΕΛΤΙΟ
 ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ
 1. ΚΟΝΔΥΛΙ 16 ΠΙΣΤΩΣΕΙΣ : 1.581 εκαχ. ECU
 ΟΝΟΜΑΣΙΑ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ :
 Πρόχαση κανονισμού χου Συμρουλίου για πρώχη χροποποίηση χου κανονισμού (ΕΟΚ)
 αριθ. 1576/89 χου Συμρουλίου για χη θέσπιση xwv γενικών κανόνων σχεχικά με
 χον ορισμό και χην παρουσίαση χων αλκοολούχων ποχών.
 3. ΝΟΜΙΚΗ ΒΑΣΗ : Άρθρα 43 και 100 Α χης Συνθήκης
 4. ΣΤΟΧΟΙ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ :
 Να απαγορευθεί η χρήση χου μολύρδου για χο κλείσιμο χων δοχείων που περιέχουν
 αλκοολούχα ποχά.
 ΠΕΡΙΟΔΟΣ ΤΡΕΧΟΝ ΟΙΚΟΝΟ ΕΠΟΜΕΝΟ ΟΙΚΟΝΟ
 5. ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΕΣ ΕΠΙΠΤΩΣΕΙΣ 12 ΜΗΝΩΝ ΜΙΚΟ ΕΤΟΣ (91) ΜΙΚΟ ΕΤΟΣ (92)
 εκαχ. ECU εκαχ. ECU εκαχ. ECU
 5.0 Δ Α Π Α Ν Ε Σ Π Ο Υ Β Α Ρ Υ Ν Ο Υ Ν
 - ΤΟΝ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟ ΤΩΝ ΕΚ
 (ΕΠΙΣΤΡΟΦΕΣ / ΠΑΡΕΜΒΑΣΕΙΣ)
 - ΤΟΥΣ ΕΘΝΙΚΟΎΣ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΎΣ
 - ΑΛΛΟΥΣ ΤΟΜΕΙΣ
 5.1 ΕΣΟΔΑ
 - ΙΔΙΟΙ ΠΟΡΟΙ ΤΩΝ ΕΚ
 (ΕΙΣΦΟΡΕΣ / ΔΑΣΜΟΙ)
 - ΣΤΟ ΕΘΝΙΚΟ ΕΠΙΠΕΔΟ
 1993 1994 1995 1996
 5.0.1 ΠΡΟΒΛΕΨΕΙΣ ΔΑΠΑΝΩΝ
 5.1.1 ΠΡΟΒΛΕΨΕΙΣ ΕΣΟΔΩΝ
 5.2 ΤΡΟΠΟΣ ΥΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ
 6.0 ΔΥΝΑΤΗ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΗ ΔΙΑ ΠΙΣΤΩΣΕΩΝ ΕΓΓΕΓΡΑΜΜΕΝΩΝ ΣΤΟ ΣΧΕΤΙΚΟ
 ΚΕΦΑΛΑΙΟ ΤΟΥ ΥΠΟ ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ ΝΑΙ
 6.1 ΔΥΝΑΤΗ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΗ ΔΙΑ ΜΕΤΑΦΟΡΑΣ ΜΕΤΑΞΥ ΚΕΦΑΛΑΙΩΝ ΤΟΥ
 ΥΠΟ ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ ΝΑΙ
 6.2 ΑΝΑΓΚΗ ΣΥΜΠΛΗΡΩΜΑΤΙΚΟΥ ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΥ ΟΧΙ
 6.3 Π Ι Σ Τ Ω Σ Ε Ι Σ Π Ο Υ Π Ρ Ε Π Ε Ι Ν Α Ε Γ Γ Ρ Α Φ Ο Υ Ν Σ Τ Ο Υ Σ ΜΕΛΛΟΝΤΙΚΟΥΣ
 ΠΡΟΫΠΟΛΟΓΙΣΜΟΎΣ ΟΧΙ
 ΠΑΡΑΤΗΡΗΣΕΙΣ
 ---pagebreak--- 9
 ISSN 0254-1483
 COM(92) 55 τελικό
 ΕΓΓΡΑΦΑ
 GR 03
 Αρι«. καταλόγου : CB-CO-92-048-GR-C
 ISBN 92-77-41118-X
 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 Lr2985 Luxembourg


text:
La salle de sport Mansikka-aho (en ) ou arène Jatke (en ) est une salle de sport située à Pikku-Palomäki dans le quartier Käpylä de Kouvola en Finlande.
 Présentation
 La cérémonie d'inauguration a eu lieu le 2 septembre 1973.
 Les clubs de Salibandy et de Kouvola y jouent leurs matchs à domicile.
 Le nom de la salle de sport Mansikka-aho a changé en Jatke arena en 2017, lorsque Kouvot et la société Jatke Oy ont signé un accord de coopération.
 La capacité de la tribune est de 776 + 300 spectateurs.
 Les dimensions de la salle sont elle compte un terrain de floorball.
 En plus des services traditionnels de kiosque, l'arène propose le Sauna Kouvot pour les hôtes de match, l'enceinte Kouvot Sky Lounge, la salle Kouvot VIP, le Pub Kouvot Amarillo et le Kouvot Fan Shop.
 Références
 Liens externes
 Jatke areena
 Carte
 Bâtiment à Kouvola
 Équipement sportif à Kouvola


text:
 |
 52012PC0269
 Propuesta de REGLAMENTO DEL CONSEJO por el que se pone término a la reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinado politereftalato de etileno (PET) originario de la India /* COM/2012/0269 final - 2012/0142 (NLE) */
 EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 1. Contexto de la propuesta
 · Motivación y objetivos de la propuesta
 La presente propuesta se refiere a la
 aplicación del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de
 noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean
 objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea («el
 Reglamento de base»), en el procedimiento relativo a las importaciones de
 politereftalato de etileno (PET) originario, entre otros países, de la India.
 · Contexto general
 La presente propuesta se enmarca en el
 contexto de la aplicación del Reglamento de base y es el resultado de una
 investigación efectuada de conformidad con los requisitos de fondo y de
 procedimiento establecidos en dicho Reglamento.
 · Disposiciones vigentes en el ámbito de la propuesta
 Están en vigor medidas definitivas que se
 establecieron mediante el Reglamento (CE) no 1646/2005 de la Comisión, de
 6 de octubre de 2005, por el que se modifica el Reglamento (CE)
 no 2604/2000 por el que se establece un derecho antidumping definitivo
 sobre las importaciones de determinado politereftalato de etileno (PET)
 originario, entre otros países, de la India.
 · Coherencia con otras políticas y objetivos de la Unión
 No procede.
 2. Consulta con las partes
 interesadas y evaluación de impacto
 · Consulta con las partes interesadas
 Se brindó a las partes interesadas en el
 procedimiento la oportunidad de defender sus intereses durante la
 investigación, tal como establece el Reglamento de base.
 · Obtención y utilización de asesoramiento técnico
 No se ha necesitado asesoramiento externo.
 · Evaluación de impacto
 La presente propuesta es el resultado de la
 aplicación del Reglamento de base.
 El Reglamento de base no contempla una
 evaluación general de impacto, pero contiene una lista exhaustiva de
 condiciones que deben evaluarse.
 3. ASPECTOS JURÍDICOS DE LA
 PROPUESTA
 · Resumen de la acción propuesta
 El 2 de abril de 2011, la Comisión inició una
 reconsideración provisional parcial relativa a las importaciones de determinado
 politereftalato de etileno (PET) originario, entre otros países, de la India.
 La propuesta adjunta de Reglamento del
 Consejo se basa en las conclusiones de la investigación, que se ha limitado al
 examen del dumping en la medida en que atañe al solicitante.
 El solicitante retiró su solicitud de
 reconsideración provisional, y se determinó que una continuación de oficio de
 la investigación no redunda en interés de la Unión.
 Por consiguiente, se propone que el Consejo
 adopte la propuesta de Reglamento adjunta, que debe publicarse a más tardar el
 1 de julio de 2012.
 · Base jurídica
 Reglamento (CE) no 1225/2009 del
 Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las
 importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la
 Comunidad Europea.
 · Principio de subsidiariedad
 La propuesta entra dentro del ámbito de
 competencia exclusiva de la Unión Europea. Por consiguiente, no se aplica el
 principio de subsidiariedad.
 · Principio de proporcionalidad
 La propuesta respeta el principio de
 proporcionalidad por las razones que se exponen a continuación:
 La forma de la medida es la descrita en el
 Reglamento de base y no deja ningún margen para adoptar decisiones nacionales.
 No son aplicables las indicaciones sobre la
 forma de reducir al mínimo y adecuar al objetivo de la propuesta la carga
 administrativa y financiera que soportan la Unión, los gobiernos nacionales,
 las administraciones regionales y locales, los agentes económicos y los
 ciudadanos.
 · Instrumentos elegidos
 Instrumento propuesto: reglamento.
 No resultarían adecuados otros medios porque
 el Reglamento de base no contempla otras opciones.
 4. REPERCUSIONES
 PRESUPUESTARIAS
 La propuesta no tiene incidencia alguna en el
 presupuesto de la Unión.
 2012/0142 (NLE)
 Propuesta de
 REGLAMENTO DEL CONSEJO
 por el que se pone término a la
 reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping aplicables a las
 importaciones de determinado politereftalato de etileno (PET) originario de la
 India
 EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
 Visto el Tratado de Funcionamiento de la
 Unión Europea,
 Visto el Reglamento (CE)
 no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la
 defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países
 no miembros de la Comunidad Europea[1]
 («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 11, apartado 3,
 Vista la propuesta presentada por la
 Comisión Europea («la Comisión»), previa consulta al Comité Consultivo,
 Considerando lo siguiente:
 1. PROCEDIMIENTO
 1.1. Medidas en vigor
 (1) Mediante el Reglamento
 (CE) no 2604/2000[2],
 el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones
 de politereftalato de etileno («PET») originario, entre otros países, de la
 India («la investigación original»). Posteriormente, se llevó a cabo una
 reconsideración con arreglo al artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base
 («reconsideración para un nuevo exportador») con respecto a South Asian
 Petrochem Ltd y sus conclusiones y resultados definitivos se exponen en el
 Reglamento (CE) no 1646/2005 del Consejo[3].
 Tras una reconsideración por expiración, el Consejo estableció, mediante el
 Reglamento (CE) no 192/2007[4],
 un derecho antidumping definitivo por un período adicional de cinco años. Las
 medidas antidumping fueron modificadas por el Reglamento (CE) no 1286/2008
 del Consejo[5],
 tras una reconsideración provisional parcial («la última investigación de
 reconsideración»). Las medidas consisten en derechos antidumping específicos.
 El tipo del derecho oscila entre 87,5 EUR y 200,9 EUR por tonelada
 para determinados productores indios concretos, con un tipo de derecho residual
 del 153,6 EUR por tonelada sobre las importaciones de los demás
 productores («los derechos actuales»).
 (2) A raíz del cambio de
 nombre de una empresa india, South Asian Petrochem Ltd, la Comisión determinó,
 mediante el anuncio (CE) no 2010/C 335/06[6],
 que las conclusiones antidumping con respecto a South Asian Petrochem Ltd son
 aplicables a Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
 (3) Mediante el Reglamento
 (CE) no 2603/2000[7],
 el Consejo estableció un derecho compensatorio definitivo sobre las
 importaciones de PET originario, entre otros países, de la India. Tras una
 reconsideración urgente de conformidad con el artículo 20 del Reglamento (CE)
 no 597/2009 del Consejo, de 11 de junio 2009, sobre la defensa contra las
 importaciones subvencionadas originarias de países no miembros de la Comunidad
 Europea[8]
 («el Reglamento antisubvenciones de base»), las medidas definitivas se han
 modificado con arreglo a lo establecido en el Reglamento (CE) no 1645/2005
 del Consejo[9].
 Tras una reconsideración por expiración, el Consejo estableció, mediante el
 Reglamento (CE) no 193/2007[10],
 un derecho compensatorio definitivo por un periodo adicional de cinco años.
 Tras la última investigación de reconsideración, las medidas compensatorias
 fueron modificadas por el Reglamento (CE) no 1286/2008. Las medidas
 compensatorias consisten en un derecho específico. El tipo del derecho oscila
 entre 0 EUR y 106,5 EUR por tonelada para determinados productores
 indios concretos, con un tipo de derecho residual de 69,4 EUR por tonelada
 sobre las importaciones de los demás productores («las medidas compensatorias
 actuales»).
 (4) A raíz del cambio de
 nombre de una empresa india, South Asian Petrochem Ltd, la Comisión determinó,
 mediante el anuncio (CE) no 2010/C 335/06[11],
 que las conclusiones antisubvenciones con respecto a South Asian Petrochem Ltd
 son aplicables a Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
 (5) Mediante la Decisión
 2005/697/CE[12],
 la Comisión aceptó los compromisos ofrecidos por South Asian Petrochem Ltd con
 la fijación de un precio de importación mínimo (PIM) («el compromiso»). A raíz
 de un cambio de nombre, la Comisión determinó, mediante el anuncio (CE)
 n° 2010/C 335/05[13],
 que el compromiso ofrecido por South Asian Petrochem Ltd es aplicable a
 Dhunseri Petrochem & Tea.
 1.2. Solicitud de
 reconsideración
 (6) Dhunseri Petrochem &
 Tea Ltd, un productor exportador indio de PET («el solicitante»), presentó una
 solicitud de reconsideración provisional parcial de conformidad con el artículo
 11, apartado 3, del Reglamento de base. El alcance de la solicitud se limitaba
 al dumping y al solicitante. Al mismo tiempo, el solicitante pidió una
 reconsideración de las medidas compensatorias actuales. Los derechos
 antidumping y compensatorios son aplicables a las importaciones de productos
 fabricados por el solicitante, y las ventas del solicitante a la Unión se rigen
 por el compromiso.
 (7) El
 solicitante aportó pruebas suficientes de que, para contrarrestar el dumping,
 ya no era necesario mantener el derecho actual al nivel vigente. En particular,
 el solicitante alegó que los costes de producción de la empresa habían cambiado
 significativamente, motivo por el que había disminuido notablemente el margen
 de dumping desde el establecimiento de las medidas actuales. La comparación que
 realizó el solicitante entre sus precios en el mercado nacional y sus precios
 de exportación a la Unión indicaba que el margen de dumping era
 significativamente inferior al nivel de los derechos actuales.
 1.3. Inicio de una reconsideración
 provisional parcial
 (8) Tras determinar, previa
 consulta al Comité Consultivo, que la solicitud contenía pruebas suficientes
 que justificaban el inicio de la reconsideración provisional parcial («la
 reconsideración actual»), la Comisión, mediante un anuncio de inicio[14] publicado el 2 de
 abril de 2011 en el Diario Oficial de la Unión Europea, dio inicio a una
 reconsideración provisional parcial con arreglo al artículo 11,
 apartado 3, del Reglamento de base, cuyo alcance se limitaba al examen del
 dumping con respecto al solicitante («el anuncio de inicio»).
 1.4. Reconsideración
 provisional parcial paralela de las medidas compensatorias
 (9) El 2 de abril de 2011[15], la Comisión
 anunció el inicio de una reconsideración provisional parcial con arreglo al
 artículo 19 del Reglamento antisubvenciones de base, limitada en su alcance a
 la subvención y al solicitante.
 (10) En la reconsideración
 provisional parcial de las medidas compensatorias se constató que los cambios
 no son de naturaleza duradera. Como consecuencia de ello, se dio por concluida
 la investigación de reconsideración sin modificar las medidas en vigor.
 1.5. Partes afectadas
 (11) La Comisión comunicó
 oficialmente al solicitante, a los representantes del país exportador y a la
 asociación de productores de la Unión el inicio de la reconsideración. Se
 ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de
 vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio
 de inicio.
 (12) Se informó a todas las
 partes interesadas de la posibilidad de solicitar ser oídas. Una audiencia fue
 solicitada y concedida.
 (13) Para obtener la
 información necesaria para la investigación, la Comisión envió un cuestionario
 al solicitante, que respondió al mismo en los plazos previstos a tal efecto.
 (14) La Comisión recabó y
 verificó toda la información que consideró necesaria a efectos de determinar el
 dumping. La Comisión llevó a cabo una visita de inspección a las instalaciones
 del solicitante en Kolkata y Haldia, India.
 2. RETIRADA DE LA SOLICITUD
 Y CONCLUSIÓN DEL PROCEDIMIENTO
 (15) Por carta a la Comisión
 de fecha 18 de abril de 2012, el solicitante retiró oficialmente su solicitud
 de reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping aplicables a
 las importaciones de PET originario de la India. La retirada obedece
 principalmente al aumento de la capacidad de producción del solicitante, que
 demuestra que los cambios en relación con el dumping no son de carácter
 duradero debido a una nueva disminución inminente de los costes de producción.
 El solicitante alegó que el continuo proceso de cambio pone en tela de juicio
 el carácter duradero de los cambios constatados durante la investigación. Se
 estableció que, si bien algunos de los cambios constatados durante la
 investigación eran de naturaleza duradera, la empresa está efectivamente en un
 proceso continuo de cambio.
 (16) A la vista de la
 retirada, se consideró si estaba justificado proseguir la investigación de
 reconsideración de oficio. Los servicios de la Comisión no encontraron razones
 convincentes de que la conclusión de la investigación no redundaría en el interés
 de la Unión. Teniendo esto en cuenta, debe darse por concluida la investigación
 de reconsideración.
 (17) Se informó a las partes
 interesadas de la intención de concluir la investigación de reconsideración y
 se les ofreció la oportunidad de presentar sus observaciones al respecto.
 (18) Por tanto, se concluye
 que la reconsideración relativa a las importaciones de PET originario de la
 India debería darse por concluida sin modificar las medidas antidumping en
 vigor,
 HA ADOPTADO EL PRESENTE
 REGLAMENTO:
 Artículo 1
 Se da por concluida la reconsideración
 provisional parcial de las medidas antidumping aplicables a las importaciones
 de determinado politereftalato de etileno originario, entre otros países, de la
 India iniciada con arreglo a lo dispuesto en el artículo 11, apartado 3, del
 Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, sin modificación de las medidas
 antidumping en vigor.
 Artículo 2
 El presente Reglamento entrará en vigor
 el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión
 Europea.
 El
 presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente
 aplicable en cada Estado miembro.
 Hecho en Bruselas, el
 Por
 el Consejo
 El
 Presidente
 [1] DO L 343 de 22.12.2009, p. 51.
 [2] DO L 301 de 30.11.2000, p. 21.
 [3] DO L 266 de 11.10.2005, p. 10.
 [4] DO L 59 de 27.2.2007, p. 1.
 [5] DO L 340 de 19.12.2008, p. 1.
 [6] DO C 335 de 11.12.2010, p. 6.
 [7] DO L 301 de 30.11.2000, p. 1.
 [8] DO L 188 de 18.7.2009, p. 93.
 [9] DO L 266 de 11.10.2005, p. 1.
 [10] DO L 59 de 27.2.2007, p. 34.
 [11] DO C 335 de 11.12.2010, p. 7.
 [12] DO L 226 de 11.10.2005, p. 62.
 [13] DO C 335 de 11.12.2010, p. 5.
 [14] DO C 102 de 2.4.2011, p. 18.
 [15] DO C 102, 2.4.2011, p.15.


type: contracts

text:
 Важна правна забележка
 |
 22004D0016
 Официален вестник n° L 127 , 29/04/2004 стр. 0116 - 0117 специално чешко издание глава 11 том 09 стр. 32 - 33 специално испанско издание глава 11 том 09 стр. 32 - 33 специално унгарско издание глава 11 том 09 стр. 32 - 33 специално литвийско издание глава 11 том 09 стр. 32 - 33 LV.ES глава 11 том 09 стр. 32 - 33 MT.ES глава 11 том 09 стр. 32 - 33 PL.ES глава 11 том 09 стр. 32 - 33 SK.ES глава 11 том 09 стр. 32 - 33 специално словенско издание глава 11 том 09 стр. 32 - 33
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 16/2004от 19 март 2004 годиназа изменение на приложение I (Ветеринарни и фитосанитарни въпроси) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, по-нататък наричано "споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложение I към споразумението беше изменено с Решение No 169/2003 на Съвместния комитет на ЕИП от 5 декември 2003 г. [1].(2) Директива 2003/45/ЕО на Комисията от 28 май 2003 г. за изменение на Директива 2002/57/ЕО на Съвета относно търговската реализация на семена от маслодайни и влакнодайни растения [2] трябва да бъде включена в споразумението,РЕШИ:Член 1Към точка 13 (Директива 2002/57/ЕО) от раздел 1, глава III от приложение I към споразумението се добавя следното тире:- "— 32002 L 0045: Директива 2003/45/ЕО на Комисията от 28 май 2003 г. (ОВ L 138, 5.6.2003 г., стр. 40)."Член 2Текстовете на Директива 2003/45/ЕО на исландски и норвежки език се публикуват в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и са автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на 7 февруари 2004 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП съгласно член 103, параграф 1 от споразумението са направени [***].Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на 19 март 2004 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателP. Westerlund[1] ОВ L 88, 25.3.2003 г., стр. 39.[2] ОВ L 138, 5.6.2003 г., стр. 40.[***] Не са посочени конституционни изисквания.--------------------------------------------------