text:
⭐Elinkaarimallien kansainväliset kehityssuunnat
 Download "Elinkaarimallien kansainväliset kehityssuunnat"
 1 Elinkaarimallien kansainväliset kehityssuunnat Julkaisuja 27/20102 Liikenne- ja viestintäministeriön toiminta-ajatus Liikenne- ja viestintäministeriö edistää yhteiskunnan toimivuutta ja väestön hyvinvointia huolehtimalla siitä, että kansalaisten ja elinkeinoelämän käytössä on laadukkaat, turvalliset ja edulliset liikenne- ja viestintäyhteydet sekä alan yrityksillä kilpailukykyiset toimintamahdollisuudet. visio Suomi on eturivin maa liikenteen ja viestinnän laadussa, tehokkuudessa ja kansainvälisessä osaamisessa. arvot Rohkeus Oikeudenmukaisuus Yhteistyö3 Julkaisun päivämäärä Julkaisun nimi Elinkaarimallien kansainväliset kehityssuunnat Tekijät Kai Rintala, Marja Rosenberg, Jukka Teikari KPMG Oy Toimeksiantaja ja asettamispäivämäärä Liikenne- ja viestintäministeriö Julkaisusarjan nimi ja numero Liikenne- ja viestintäministeriön julkaisuja 27/2010 Asiasanat Elinkaarimallit, infran rahoitus, kansainvälinen vertailu Yhteyshenkilöt Tuomo Suvanto ISSN (verkkojulkaisu) ISBN (verkkojulkaisu) HARE-numero Tiivistelmä Julkaisussa on tarkasteltu infrahankkeiden elinkaarimalleissa tapahtunutta viimeaikaista kehitystä kansainvälisestä näkökulmasta. Erityisenä tarkastelun kohteena on ollut kehitys Euroopassa, Australiassa ja Yhdysvalloissa. Tarkastelu kattaa elinkaarihankkeiden hankintaprosessin, rahoituksen ja sopimusten kehityssuunnat. Elinkaarimalleilla toteutetuissa infrahankkeissa julkisen sektorin tarpeisiin tehtäviin investointihankkeisiin sisältyy suunnittelu, rakentaminen, rahoitus ja ylläpito koko hankkeen elinkaaren ajalta. Kansainvälisissä kehityssuunnissa merkille pantavaa on kilpailullisen neuvottelumenettelyn yleistyminen Euroopassa. Se on koettu menettelyksi, joka vaatii sekä tilaajalta että tarjoajilta enemman resursseja ja vie enemmän aikaa kuin aikaisemmin. Kilpailullisen neuvottelumenettelyn haasteet on tunnistettu ja ne on ratkaistavissa ennakkoon hyvin suunnitellulla ja systemaattisesti toteutettavalla hankintaprosessilla. Sopimusten osalta kansainvälinen kehityssuunta on käyttäjämaksujen sisällyttäminen elinkaarimalleilla toteutettaviin hankkeisiin. Kiristyvässä taloustilanteessa käyttäjämaksut ovat keino rahoittaa infrahankkeita verojen ohella. Elinkaarihankkeet eivät enää myöskään täysin rajoitu pelkän infrastruktuurin tai tilapalvelun hankkeisiin, vaan samassa hankintamenettelyssä voi olla mukana myös varsinaista julkisen palvelun tuotantoa kuten joukkoliikenteen operointia tai sairaalapalveluja. Yksityisen sektorin rahan hinnan nousu on vaikuttanut siihen, että elinkaarihankkeissa on yksityisen rahoituksen rinnalle otettu käyttöön myös budjettirahoitusta. Viime vuosien talouskriisi on vaikuttanut myös elinkaarihankkeiden rahoituksen vaikeutumiseen. Joukkovelkakirjalainamarkkinoiden toimintahäiriö on ollut erityinen haaste elinkaarihankkeiden toteutuksessa. Rahamarkkinat ovat reagoineet eri tavoin lieventääkseen talouskriisin vaikutuksia. Merkittävämpiä muutoksia ovat Euroopan Investointipankin entistä aktiivisempi rooli hankkeiden rahoittajana sekä Iso-Britannian valtion perustama yksikkö, joka rahoittaa projekteja rahamarkkinoiden kilpailutetulla hinnalla. Useat eri tahot etsivät ratkaisua siihen, että eläkerahastot voisivat jälleen sijoittaa elinkaarihankkeisiin.4 Publikationsdatum Publikation De internationella utvecklingsriktningarna för Offentlig-Privat Samverkan Författare Kai Rintala, Marja Rosenberg, Jukka Teikari KPMG Oy Ab Tillsatt av och datum Kommunikationsministeriet Publikationsseriens namn och nummer Kommunikationsministeriets publikationer 27/2010 Ämnesord OPS, infrastrukturens finansiering, internationell jämförelse ISSN (webbpublikation) ISBN (webbpublikation) HARE-nummer Kontaktpersoner Tuomo Suvanto Övriga uppgifter Rapporten är på finska. Sammandrag I publikationen är de senaste utvecklingarna inom infrastrukturernas Offentlig-Privat Samverkan (OPS) modellerna granskade ur en internationell synvinkel. Speciellt har utvecklingen i Central Europa, Australien och USA granskats. Granskningen omfattar OPS-projektens inköpsprocess, finansiering och kontraktets utvecklingsriktning. I infraprojekt som förverkligas enligt OPS-modell i investeringsprojekt gjorda för offentliga sektorns behov, ingår det i investeringen planering, uppbyggnad, finansiering och upprätthållande under hela projektets livscykel. I internationella sammanhang är det värt att notera att konkurrensmässiga förhandlingsförfaranden blivit vanligare i Europa. Det är beprövats att vara ett komplicerat förfarande som kräver mer resurser och tid av anbudstagare och anbudsgivaren än tidigare. Problemen med konkurrensmässiga förhandlingsförfaranden är identifierade och de kan lösas på förhand genom en välplanerad och systematiskt genomförd projektprocess. En av de nya lösningarna för avtalen är användaravgifterna för de projekt som förverkligas enligt OPS-modell. I skärpta ekonomiska situationer är användaravgifterna mer acceptabelt sätt att finansiera infraprojektet i jämförelse med införandet av nya skatter. OPS-projekten är inte längre till fullo begränsade av endast infrastruktur eller utrymmestjänste projekt, utan i samma inköpsförfarande kan det också ingå offentlig tjänsteproduktion som kollektivtrafikens förfarande eller sjukhustjänster. Den privata sektorns prishöjning har bidragit till att man i OPS-projekten vidtagit budgetfinansiering till sidan av den privata finansieringen. Den nyliga ekonomiska krisen har också inverkat på OPS-projektens finansiering. Särskilt stängandet av massobligationslånemarknaden har varit en utmaning. Finansieringsmarknaderna har reagerat på olika sätt för att lindra den ekonomiska krisens effekt. De mest betydande förändringarna i finansieringsmarknaden inkluderar Europen Investment Banks aktiva roll i finansieringen av OPS-projekt och den nya enheten grundad av Storbritannien för att tillhandahålla konkurrensmässig finansiering av projekt. Ett flertal partier har också fokuserat på att förbättra systemen för att göra det möjligt att pensionsfonders investering skulle bli OPS-projekt igen.5 Date 30 June 2010 Title of publication International trends in Public Private Partnerships Author(s) Kai Rintala, Marja Rosenberg, Jukka Teikari KPMG Oy Ab Commissioned by, date Ministry of Transport and Communications Publication series and number Publications of the Ministry of Transport and Communications 27/2010 ISSN (online) ISBN (online) Reference number Keywords PPP models, infrastructure finance, international comparisons Contact persons Mr Tuomo Suvanto Other information The report is in Finnish Abstract This publication examines recent international developments in infrastructure PPP models. The review focuses particularly on the developments in Europe, Australia and the United States. The publication covers the developments in PPP procurement process, finance and contractual terms. The infrastructure projects procured through PPP, in order to meet public sector needs, involve designing, building financing and operating the project over its life cycle. A notable international trend is the emergence of the competitive dialogue procedure in Europe. The use of the procedure has been a challenge in terms of resources and time. The issues associated with competitive dialogues are now well understood and they can be resolved through well planed and carefully executed procurement process. The use of user charging in PPPs is becoming more common. In the current economic environment it provides a source of revenue alongside taxes for funding infrastructure. Some PPP contracts have expanded beyond infrastructure and include the provision of core public services, such as public transport operations and medical services. The increased cost of private finance has led to more frequent use of public sector capital contributions in funding PPP project. The recent economic crisis has had an adverse affect the financing PPP projects. The inability to access capital markets has been a particular challenge. The most significant market responses include the European Investment Bank adopting a more proactive role and the UK establishing a Treasury Infrastructure Funding Unit (TIFU) to finance PPP projects at equal market terms with the market.6 ESIPUHE Liikenne- ja viestintäministeriö on viime vuosina teettänyt useita selvityksiä liikenneinfrastruktuurihankkeiden rahoitusmalleista. Yksi maailmalla yleisessä käytössä oleva infrastruktuurihankkeiden toteuttamistapa on elinkaarimalli. Tässä selvityksessä kuvataan kansainvälisestä näkökulmasta katsoen käytössä olevia elinkaarimalleja ja niissä viime vuosina tapahtunutta kehitystä ja kehityssuuntia. Selvityksen on laatinut KPMG Oy, jossa työstä ovat vastanneet Kai Rintala, Marja Rosenberg sekä Jukka Teikari. Helsingissä kesäkuussa 2010 liikenneneuvos Tuomo Suvanto7 3 SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ JOHDANTO PERUSLÄHTÖKOHDAT HANKINTAPROSESSI Hankintamenettelyn ja PPP:n hyödyt ja haitat Kilpailullinen neuvottelumenettely Hankintamenettelyn kehittämistarpeet ELINKAARIHANKKEIDEN SOPIMUKSIIN LIITTYVIÄ ERITYISKYSYMYKSIÄ Julkisen sektorin takaukset yksityiselle sektorille Laina-aikojen lyheneminen ja ns. mini-perm lainaehtojen yleistyminen Rakentamisesta palvelujen hankintaan Valtion tai kuntien rakennusaikainen budjettirahoitus ELINKAARIHANKKEIDEN RAHOITUKSEEN LIITTYVIÄ ERITYISKYSYMYKSIÄ Rahoitusmarkkinan muutokset talouskriisin seurauksena Rahoitusmarkkinan kapasiteettia rajoittavia tekijöitä Rahoitusmarkkinoiden nykyinen tilanne Nykyiset rahoitusrakenteet LOPPUPÄÄTELMÄT...31 LÄHTEET...328 4 TIIVISTELMÄ Elinkaarimallilla tarkoitetaan julkisten investointien hankintaa, jossa yhdellä hankkeen elinkaarenaikaisella sopimuksella sovitaan julkisen sektorin tilaajan ja yksityisen sektorin palveluyrityksen kanssa hankkeen suunnittelusta, rakentamisesta, rahoituksesta sekä ylläpidosta. Suomessa on toteutettu kaksi tiehanketta elinkaarimallilla ja tarjousvaiheessa on yksi rata- ja yksi tiehanke. Elinkaarimallien suurin hyöty on hankkeiden elinkaarenaikaisen suunnittelun, rakentamisen ja ylläpidon tehokkuus. Hankkeet valmistuvat sovitussa aikataulussa ja niiden kustannukset optimoidaan koko elinkaaren ajalle sopimusta solmittaessa vuodeksi. Tässä raportissa tarkastellaan elinkaarimallin kansainvälisiä kehityssuuntia hankintaprosessin, rahoituksen sekä sopimusten näkökulmasta. Hankintaprosessissa merkittävin viimeaikainen muutos Euroopassa on kilpailullisen neuvottelumenettelyn yleistyminen. Se on koettu menettelyksi, joka vaatii sekä tilaajalta että tarjoajilta aiempaa enemmän resursseja ja vie enemmän aikaa kuin aikaisemmin. Toisaalta myös viime vuosien talouskriisi on tuonut sopimus neuvotteluihin noin puolen vuoden viipeen. Kilpailullisen neuvottelumenettelyn haasteet on tunnistettu ja ne on ratkaistavissa ennakkoon hyvin suunnitellulla ja systemaattisesti toteutettavalla hankintaprosessilla. Sopimusten osalta kansainvälinen kehityssuunta on käyttäjämaksujen sisällyttäminen elinkaarimalleilla toteutettaviin hankkeisiin. Kiristyvässä taloudellisessa tilanteessa käyttäjämaksut ovat keino rahoittaa infrahankkeita verovarojen ohella. Elinkaarihankkeet eivät enää myoskään täysin rajoitu pelkän infrastruktuurin tai tilapalvelun hankkeisiin, vaan samassa hankintamenettelyssä voi olla mukana myös varsinaista julkisen palvelun tuotantoa kuten joukkoliikenteen operointia tai sairaalapalveluja. Yksityisen sektorin rahan hinnan nousu on vaikuttanut siihen, että elinkaarihankkeissa on yksityisen rahoituksen rinnalle otettu käyttöön myös budjettirahoitusta. Viime vuosien talouskriisi on vaikuttanut myös elinkaarihankkeiden rahoituksen vaikeutumiseen. Joukkovelkakirjalainamarkkinoiden toimintahäiriö on ollut erityinen haaste elinkaarihankkeiden toteutuksessa. Rahamarkkinat ovat reagoineet eri tavoin lieventääkseen talouskriisin vaikutuksia. Merkittävämpiä muutoksia ovat Euroopan Investointipankin entistä aktiivisempi rooli hankkeiden rahoittajana sekä Iso-Britannian valtion perustama TIFU- yksikkö, joka rahoittaa projekteja rahamarkkinoiden kilpailutetulla hinnalla. Useissa eri maissa pohditaan ratkaisuja, joilla eläkesijoittajien olisi jälleen mahdollista sijoittaa elinkaarihankkeisiin laajassa mittakaavassa.9 5 1 JOHDANTO Liikenneinfran investoinnit on perinteisesti toteutettu julkisella budjettirahoituksella. Viime vuosikymmenellä myös Suomessa on selvitetty uusia toteutusmalleja, joissa liikenneinfran rahoitukseen ja toteuttamiseen osallistuu yksityiset rahoittajat. Näitä malleja kutsutaan elinkaarimalleiksi, koska niissä julkisen sektorin tarpeisiin tehtäviin investointihankkeisiin sisältyy hankeinvestoinnin suunnittelu, rakentaminen, rahoitus ja ylläpito koko hankkeen elinkaaren ajalta. Rakennusteollisuus RT ry ja RAKLI ry ovat julkaisseet raportin kansallisesta elinkaarimallista Sen jälkeen liikenne- ja viestintäministeriö on selvittänyt tie- ja liikennerahastojen soveltuvuutta Suomeen. Tästä on julkaistu selvitysmiehen raportti liikenne- ja viestintäministeriön julkaisusarjassa Tie- ja liikenneinvestointien rahoitukseen lisää joustavuutta: Soveltuisivatko tie- ja liikennerahastot Suomeen? (Lvm 47/2009). Suomessa on toteutettu kaksi tiehanketta elinkaarihankkeina (PPP-malli). Ensimmäinen oli Järvenpää-Lahti moottoritie, joka toteutettiin vuosina Tieyhtiö Nelostie Oy:n elinkaarivastuu päättyy Toinen tiehanke on vuonna 2009 valmistunut E 18 Lohja-Muurla moottoritie, jonka elinkaarisopimus ulottuu vuoteen Vuonna 2010 alkaa Suomessa ensimmäinen rautateiden elinkaarihanke Kokkola Ylivieska kaksoisraide PPP projekti. Valtion talousarviossa 2010 on myös uusi PPP-hankkeena toteutettava tiehanke E 18 Koskenkylä Kotka moottoritien rakentaminen. Myös E 18 tieosuus Hamina Vaalimaa on suunniteltu toteutettavaksi PPP-hankkeena. Kansainvälisillä inframarkkinoilla elinkaarihankkeet ovat yleistyneet paitsi liikennehankkeissa, myös opetus- ja terveystoimen rakentamishankkeissa ja niiden ennustetaan lisääntyvän tulevaisuudessa johtuen mm. julkisen sektorin heikkenevästä taloustilanteesta sekä elinkaarimallien tuomista hyödyistä mm. toteutuksen aikataulussa ja elinkaarenaikaisessa toiminnan kokonaistehokkuudessa. Tässä raportissa on tarkoitus kuvata elinkaarimalleissa viime vuosina tapahtunutta kehitystä kansainvälisesti, erityisesti Euroopassa, USA:ssa ja Australiassa.10 6 2 PERUSLÄHTÖKOHDAT Elinkaarimallin toiminta perustuu riskien siirrolle julkiselta sektorilta osittain yksityiselle sektorille. Julkinen sektori vastaa hankkeen tarveperusteluista ja yhteiskuntataloudellisesta kannattavuudesta. Palvelun tuottaja vastaa hankkeen suunnittelusta, toteuttamisesta ja elinkaaren aikaisesta ylläpidosta sekä rahoituksesta ja pääsääntöisesti omistuksesta elinkaarisopimuksen aikana. Hankintamallissa tilaajan ja palveluntuottajan välillä on sitoutunut kumppanuus, joka määritellään kannusteperusteisissa sopimuksissa. Tilaaja pystyy perinteistä urakkamallia paremmin ennakoimaan ja varautumaan hankkeen koko elinkaaren aikaisiin kustannuksiin, koska ne muodostuvat vuosittaisista tuotetun palvelun käyttöön ja laatuun sidotuista palvelumaksuista. Palvelun tuottaja saa pitkäaikaisella sopimuksella vakaan tulovirran, mutta ottaa vastatakseen hankkeen toteutus- ja rahoitusriskit, jotka se jakaa toimitusketjun alihankkijoille. Hyöty vs. kustannus Optimaalinen riskin siirto Riski Tilaaja Valvonta Sijoittaja Palvelun tuottaja Riskin siirto Rahoittaja Toimitusketju Alihankkijat Kuvio 1. Elinkaarimallin toimintaperiaate. Lähde: KPMG Kuviossa 1 on esitetty elinkaarimallin toimintaperiaate, joka osoittaa miten julkista sektoria edustava tilaaja hakee optimaalista riskinsiirtoa palveluntuottajan hallinnoimaan elinkaaren aikaiseen toimitusketjuun. Riskit pyritään siirtämään yksityisen sektorin toimijoille, mikäli heillä on parempi kyky hallita tai vähentää riskiä. Rahoittaja (tavallisesti pankki) ja sijoittaja (tavallisesti rakennuksesta ja ylläpidosta vastaavat yritykset sekä mahdollisesti erillinen pääomasijoittaja) määrittelevät osana tarjouskilpailua millä hinnalla he olisivat valmiit ottamaan vastatakseen hankkeen riskejä. Tilaajan tavoitteena on solmia elinkaarisopimus niin, että tavoitetaan maksimaaliset tehokkuus- ja laatuhyödyt suhteessa sopimuksen hintaan. Tilaaja solmii sopimuksen palveluntuottajan (tavallisesti erillinen sijoittajien omistama projektityhtiö) kanssa, joka sopii hankkeen rahoituksesta sijoittajien ja pankkien tai muiden rahoittajien kanssa sekä hankkii palveluita kuten suunnittelun, rakentamisen ja ylläpidon alihankintasopimuksilla muilta yrityksiltä (tavallisesti rakennuksesta ja ylläpidosta vastaavat yritykset). Rahoittajilla on tärkea rooli elinkaarihankkeissa. Heidän valvontansa varmistaa että tilaajan ja palveluntuottajan välisen sopimuksen sisältämät riskit ja niiden vastuullinen hallinnointi on käyty tarkasti läpi jo sopimuksen solmimisajankohtana. Suuren osan elinkaarihankkeiden hyödystä uskotaan syntyvän tämän prosessin ansiosta.11 7 3 HANKINTAPROSESSI 3.1 Hankintamenettelyn ja PPP:n hyödyt ja haitat Suomessa PPP-hankkeet eivät ole yleistyneet yhtä nopeasti kuin osassa Eurooppaa ja esimerkiksi Australiassa. Meillä PPP-hankkeita on vierastettu mm. siitä syystä, että niissä infrainvestoinnin rahoituskustannukset ovat korkeammat kuin perinteisessä hankintamallissa. Tämä johtuu siitä, että PPP-mallissa palveluntuottajan rakennuskustannus rahoitetaan yksityisellä pääomalla ja pankkilainalla, joiden kustannukset usein on huomattavasti julkisen sektorin rahoituskuluja korkeampia. Julkinen sektori saa lainaa edullisimmilla ehdoilla kuin yksityinen palveluntarjoaja. Tämä johtuu siitä, että julkinen sektori lainaa rahaa valtion tase vakuutena kun taas elinkaarihankkeissa yksityinen sektorin lainarahan vakuutena ovat projektin tulevat kassavirrat. Kuitenkin hyöty elinkaarimalleissa on mitattavissa nopeutuneena toteutusaikatauluna, elinkaarenaikaisina laadullisina tekijöinä sekä toiminnan tehokkuutena. Näiden oletetaan olevan suuremmat kuin yksityisen rahan korkeammasta hinnasta aiheutuvat kustannukset. Euroopassa julkinen sektori on pääosin hyväksynyt PPP-mallit, joilla yksityinen sektori saadaan mukaan julkisten palvelujen integroituun tuotantoon ja rahoitukseen, vaikka perinteinen urakointi on edelleen vallitseva hankintamuoto. Australiassa PPP-malli on käytetyin hankintamalli infrastruktuurihankkeissa. USA:ssa PPP-hankkeet ovat yleistymässä erityisesti tiehankkeissa. Tilaajatahoilla on niistä pääsääntöisesti hyviä kokemuksia. Seuraavassa taulukossa on esitetty julkisen sektorin näkökulmasta elinkaarimallien tunnustetut hyvät puolet sekä haasteet verrattuna perinteiseen budjettirahoituksella tapahtuvaan urakointiin. Taulukko 1. Elinkaarimallien hyödyt ja haasteet tilaajan näkökulmasta. Hyödyt Parempi ylläpidon laatu koko hankkeen elinkaaren ajan Rakentamisaikataulussa ja -kustannuksessa pysyminen ja toteutumisen nopeutuminen Rakennuskustannuksen ja ylläpitokustannusten ennustettavuus Innovatiiviset ratkaisut ja niiden tuoma taloudellinen tehokkuus Haasteet Rahan kallis hinta Sopimusaikaisten muutosten toteutukseen liittyvät menettelyt Raskas hankintaprosessi ja kattavat sopimusasiakirjat Hyödyt Avainasiat elinkaarihankkeilla saavutetuista hyödyistä ovat rakentamisaikataulun ja kustannusten pysyminen kurissa sekä yksityisen sektorin innovaatioiden mahdollistamat tehokkuushyödyt sekä rakennusaikana että hankkeen ylläpidossa koko elinkaaren ajan. Koko elinkaarelle ulottuva sopimus mahdollistaa laatuvaatimuksiin liittyvien kannusteiden ja sanktioiden suunnittelun ja kirjaamisen maksumekanismiin siten, että lopputulos tuottaa hyvän ja tasaisen laadun hankkeen jokaisessa vaiheessa ja elinkaaren aikana. Perinteisissä budjettirahoitteisella toteutetuissa hankkeissa valmistumisen jälkeinen ylläpito ja kunnossapito vaativat rahaa erillisestä budjetista. Julkisen sektorin laajassa infrakokonaisuudessa yksittäisten hankkeiden jatkuva laadun ylläpito on huomattavasti vaikeampaa kuin elinkaarihankkeissa, joissa se on vastuutettu palveluntuottajalle sopimuksilla, jonka maksumekanismeihin sisältyy kriteerit tavoitellulle palvelutasolle ja laadulle. Palveluntuottajan saama palvelumaksu, johon tilaaja12 8 on sitoutunut koko sopimusajaksi, on riippuvainen esimerkiksi tien käytettävyydestä, joka heikkenee ja maksu alenee, jos infra ei täytä asetettuja laatuvaatimuksia. Elinkaarihankkeet ovat yleisesti toteutuneet suunniteltua aikataulua nopeammin eikä myöhästymisiä synny, koska tilaajan maksut alkavat vasta, kun rakennettava hanke voidaan ottaa käyttöön. Palveluntuottaja on käyttänyt markkinaehtoista rahoitusta hankkeen rakentamiseen ja rahoituskustannukset kannustuvat sitä täten mahdollisimman lyhyeen rakennusaikaan. Luonnollisesti rahoittajat pyrkivät minimoimaan valmistumisen myöhästymisriskin, jotta heidän antamien lainojen takaisinmaksu ei vaarannu. Elinkaarimallilla toteutettujen hankkeiden kustannusten jakautuminen pitkällä aikajaksolle auttaa julkisen sektorin talouden suunnittelua, kun hankkeisiin sidotut julkisen sektorin rahat on tiedossa etukäteen koko sopimuskaudelle. Elinkaarimallien yhtenä tavoitteena on ollut innovatiivisten ratkaisujen etsiminen tavoitteena kustannussäästöt tehokkaampien toimintatapojen kautta. Kansainvälisten kokemusten perusteella tähän on päästy sekä hankkeiden suunnittelun ja rakentamisen sekä itse PPP-mallien kehittämisen kautta. Esimerkiksi Itävallassa PPP-hankkeena toteutetussa Wienin sisääntuloteiden ja Tsekkien rajalle vievän moottoritieverkon (Ostregion Motorway Programme) käsittävässä projektissa tieviranomainen arvioi säästäneensä 15 % kustannusten nettonykyarvosta. Säästöön vaikutti kansainvälinen kilpailu ja innovatiivinen maksumekanismi, mikä on yhdistelmä käytettävyysmaksuista ja varjotulleista, joka on tieviranomaisen maksu palveluntuottajalle. Maksu perustuu tietä käyttävien ajoneuvojen määrään ja kokoon. Siirtymä elinkaarihankkeissa rakentamisesta palvelutuotantoon on myös lisännyt innovaatioita ja kilpailua, millä on saavutettu elinkaarikustannusten minimointia. Tähän liittyy kansainvälisen kilpailun lisääntyminen ja hyvien käytäntöjen siirto maasta toiseen tutuksi tulleen PPP-toimintamallin avulla. Esimerkiksi julkisten kiinteistöjen ja niissä toimivien palvelujen hankkiminen samanaikaisesti elinkaarimalleilla, tehostaa koko palvelun tuotantoa ja parantaa samalla palvelun laatua. Taloudellisesta kriisistä ja/tai kansainvälisten kirjanpitosääntöjen kehityksestä johtuen erilaiset riskin siirrot ovat vaikuttaneet elinkaarihankkeiden tasekirjauksiin. Elinkaarihankkeet eivät esimerkiksi Eurostatin suositusten mukaan tarvitse näkyä valtioiden taseissa mikäli merkittävät riskit ovat yksityisen sektorin vastuulla. Tämä parantaa valtion luottoluokitusta mikä voi tehdä elinkaarimallin houkuttelevaksi. Taseen ulkopuolinen kirjaus ei sinänsä ole elinkaarimallin hyöty, koska julkisen sektorin on maksettava hankkeiden kustannukset tasekirjauksesta huolimatta. Elinkaarimallin varsinainen hyöty on sen parempi kustannustehokkuus. Haasteet Nykyisessä tilanteessa Euroopan PPP-hankkeissa ja niiden toteuttamisessa on havaittu seuraavia puutteita ja ongelmia: Julkinen sektori pitää yksityisen sektorin rahan hintaa kalliina verrattuna siihen millä hinnalla se itse saa lainaa rahoitusmarkkinoilta. Johtuen valtion korkeasta luottoluokituksista ja toisaalta yksityisen sektorin vaatimista rahoituskustannuksissa, julkisen sektorin lainanotto suoraan rahoitusmarkkinoilta on edullisempaa. Yksityisen sektorin rahan hinta heijastaa projektin riskejä kun taas julkisen sektorin rahan hinta on sidoksissa kyseisen valtion velanmaksukykyyn liittyviin riskeihin (Kaupallisten pankkien rahapulasta ja pääomamarkkinoiden sulkeutumisesta johtuvia haasteita, jotka ovat erillisiä elinkaarimallin rakenteellista haasteista toteutusmuotona, on kuvattu tarkemmin luvussa 4.) Sopimusten muutoksiin liittyvät menettelyt ovat merkittävä haaste, sillä sekä tilaajan että palveluntuottajan tilanteessa voi tapahtua monenlaisia ennakoimattomia muutoksia, mutta elinkaarisopimus sitoo molempia osapuolia niistä lähtökohdista ja lainsäädännöstä lähtien kun sopimus13 9 solmittiin. Pitkän aikavälin kumppanuuksien pitäisi mahdollistaa se, että yksityinen sektori voisi vastata julkisen sektorin odotuksiin ja vaatimuksiin muutostilanteissa. Nykyisin muutoksia on vaikea tehdä, koska sopimusosapuolilla on erilaiset intressit. Erityisesti rahoittajat eivät halua, että heidän rahoittamiensa projektien riskiprofiilit muuttuvat, vaikka se onkin välttämätöntä optimaalisten julkisten palveluiden tarjoamiseksi. Elinkaarimallien hankintaprosessi on raskas menettely ja vaatii erityisosaamista niin tilaajilta kuin tarjoajiltakin. Hankintaprosessit ovat ajallisesti usein 1,5-2 vuoden pituisia. Hankintaprosessiin sisältyy useita neuvotteluvaiheita tai tarjousvaiheeseen liittyviä lisätietotarpeiden aiheuttamia vaiheita. Varsinaiset sopimusneuvottelut saadaan kevyemmiksi, mikäli hankintaprosessin aikaisemmissa vaiheissa sopimuksen ehdot on määritelty yksiselitteisesti ja hyväksyttävällä tavalla. Sopimusasiakirjat ovat etenkin Iso-Britanniassa varsin laajat ja yksityiskohtaiset, mikä johtuu lainsäädännöstä. Elinkaarihankkeessa ostetaan palveluratkaisu vuodeksi perinteisen lyhytaikaisen rakennusurakan sijasta ja vältetään ylläpitoon ja perusparannukseen liittyvät useat erilliset hankinnat tältä ajalta. 3.2 Kilpailullinen neuvottelumenettely PPP-projekteissa on vaiheittain vuodesta 2006 alkaen eri EU maissa ollut uutena hankintamallina käytössä kilpailullinen neuvottelumenettely. Se on tuonut hankintaan mahdollisuuden neuvotella useiden tarjoajien kanssa lähes sopimuksen solmimisajankohtaan saakka. Menettelyn tavoitteena on säilyttää kilpailuasetelma eri tarjoajien välillä osana hankintaprosessia mahdollisimman pitkään. Muissa hankintamenettelyissä tällainen neuvottelumenettely ei ole mahdollista. Neuvottelumahdollisuudesta on hyötyä erityisesti projekteissa, joissa on vaikea etukäteen arvioida esimerkiksi miten riskit kohdennetaan, mitkä ovat edullisimmat ratkaisut, miten vastuut jaetaan alihankkijoiden kesken jne. Kilpailullisen neuvottelumenettelyn tavoitteena on löytää julkisen sektorin ja eri tarjoajien välisissä neuvotteluissa parhaiten hankkeeseen soveltuvat innovatiiviset ratkaisut, joilla hankittava palvelu voidaan tuottaa taloudellisesti tehokkaalla tavalla. Kilpailullinen neuvottelumenettelyn ominaispiirteitä ovat: Tilaaja saa neuvotella hankintaprosessiin valittujen useampien tarjoajien kanssa ja etsiä parhaat ratkaisut ja vaatimukset varsinaista tarjouspyyntöä varten Neuvotteluissa edetään vaiheittain, jotta neuvoteltavien asioiden lukumäärää voidaan pienentää Neuvottelut voidaan käydä perättäisinä vaiheina ja pudottaa osa tarjoajista pois jokaisessa vaiheessa Sopimus tehdään vain kokonaistaloudellisesti edullisemman tarjouksen tekijän kanssa Tarjousten jätön jälkeen käytäville neuvotteluille on selkeät säännöt, jotta tarjoajien kohtelu olisi tasapuolista ja läpinäkyvää. Seuraavassa kuviossa 2 on esitetty kilpailullisen neuvottelumenettelyn vaiheet. Ennen kuin varsinaiseen hankintamenettelyyn voidaan ryhtyä, tilaajan on pitänyt valmistella tarvittavat asiakirjat elinkaarimallihankkeelle, perustaa oma projektiorganisaationsa, varata henkilöresurssit ja varmistaa elinkaarihankkeen rahoitusraamit sekä suunnitella hankkeen viestintästrategia. Virallinen hankintamenettely alkaa hankintailmoituksella ja osallistumisilmoituksilla kuten neuvottelumenettelyssäkin. Neuvotteluvaiheessa pyritään löytämään vaiheittain paras ratkaisu ja ne tarjoajat, jotka pystyvät valitun ratkaisun tarjoamaan. Kun neuvotteluissa on päästy vaiheeseen, jossa paras ratkaisu on löytynyt, pyydetään tarjoajilta lopulliset tarjoukset, jotka arvioidaan kokonaistaloudellista edullisuutta arvioivin etukäteen ilmoitetuin kriteerein. Kaikki vaiheet dokumentoidaan hyvin. Kun voittanut tarjous on valittu, sopimuksen yksityiskohtia voidaan vielä täsmentää ja selventää ennen kaupallisen sopimuksen solmimista.14 10 Neuvottelumenettelyssä oli tavallista, että samalla kun voittanut tarjous valittiin, nimettiin myös toiseksi tullut tarjous varalle. Jos kaupalliset neuvottelut epäonnistuivat parhaan tarjouksen jättäneen tarjoajan kanssa, tilaaja pystyi automaattisesti tarjoamaan jatkoneuvottelumahdollisuutta varalle valitun tarjoajan kanssa. Kilpailullisessa neuvottelumenettelyssä lähestymistapa on erilainen eikä tarjoajista voi valita varalle ketään valitun tarjouksen rinnalle. Tilaajan on oltava vakuuttunut neuvotteluvaiheen päättyessä, että kaikki hankinnan yksityiskohdat ovat selvillä lopullisen tarjouksen jättämistä varten. Siten jälkineuvotteluissa sovitaan lopullisista kaupallisen sopimuksen yksityiskohdista, jotka eivät saa enää muuttaa lopullisten tarjousten pohjana ollutta ratkaisua. On harvinaista, että tässä vaiheessa enää syntyisi ongelmia sopimuksen solmimiseksi, mutta kilpailullisessa neuvottelumenettelyssäkin on tälle vaihtoehdolle määritelty Iso-Britanniassa vararatkaisu. Siinä tapauksessa hankintamenettely on keskeytettävä vähintään 10 päiväksi, jos tarjoaja vaihdetaan. Lopulliseen tarjousvaiheeseen päässeet, mutta hävinneet, voivat halutessaan pitää neuvottelemansa rahoitusratkaisut voimassa siihen asti, kun lopullinen sopimus allekirjoitetaan. Jälkineuvottelut ovat yleensä kestäneet korkeintaan kolme kuukautta. Neuvotteluvaihe Lopulliset tarjoukset Osallistumisilmoitukset Jälkineuvottelut Sopimukset Esivalinta - Ammatillinen pätevyys - Taloudellinen ja rahoituksellinen asema - Tekniset vaatimukset - Esim. 3-4 tarjoajaa - Vuoropuhelu tarjoajien kanssa - Ratkaisujen arviointi ja neuvottelut vaiheittain - Vähintään 3 tarjoajaa neuvotteluvai heen sulkeutuessa (short list) - Lopulliset tarjoukset neuvottelujen tuloksena syntyneistä valituista ratkaisuista - Arviointi ja kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen valinta - Ratkaisun ja palvelusopimuksen selvennykset, täsmennykset ja viimeistely - Lopullinen sopimuksen sisältö Kuvio 2. Kilpailullisen neuvottelumenettelyn vaiheet. Lähde: KPMG Kokemukset kilpailullisen menettelyn toimivuudesta ovat vielä vähäiset ja ehkä vääristyneetkin epäedullisten taloussuhdanteiden takia. Useat tällä hankintamenettelyllä valmistellut elinkaarihankkeet ovat pitkittyneet talouskriisin takia. Iso-Britanniassa on todettu, että kilpailullinen neuvottelumenettely on keskimäärin noin 3-4 kuukautta pidempi kuin neuvottelumenettely eikä vastaavaa aikasäästöä synny varsinaisten sopimusneuvottelujen aikana. Erityisesti rahoittajat ovat alkaneet suhtautua varauksellisesti elinkaarihankkeita kohtaan laajenevan kilpailullisen neuvottelumenettelyn takia, koska niiden mukanaolo hankkeen alusta asti useiden tarjousyhteenliittymien rahoittajina vie resursseja hankintaprosessin monessa vaiheessa ilman varmuutta siitä, että tuleeko konsortio valituksi sovituilla ehdoilla. Myös osa luotonantajista jättäytyy pois kilpailullisesta neuvottelumenettelystä uskoen, että muut tahot neuvottelevat sopimusrakenteen ja he voivat osallistua vain transaktioon myöhemmässä vaiheessa rahoittajana. Toisaalta kilpailulliseen neuvottelumenettelyyn osallistuvat luotonantajat voivat joissain tapauksissa vaatia palkkiota osallistumisestaan lisäämällä sen rahoittajien tarjouskustannuksiin. Kun tunnistetaan kilpailullisen neuvottelumenettelyn haasteet, sitä voidaan parantaa ja käyttää hankintamenettelynä ongelmitta niin, että se tuo hyötyjä sekä julkisen sektorin tilaajalle että yksityiselle tarjoajaosapuolille. Tämä vaatii tilaajaorganisaatiolta selkeää määrittelyä siitä, mitä asioita neuvotteluissa halutaan tarjoajien kanssa täsmentää ja millä aikataululla. Myös tiedon kulkuun tilaajalta tarjoajille erilaisten tarjouksiin vaikuttavien yksityiskohtien osalta tulee kiinnittää huomiota. Hankintamenettelyn taloudellinen tehokkuus on myös riippuvainen siitä, miten neuvottelumenette-15 11 ly osataan aikatauluttaa. Talouskriisi on aiheuttanut useiden projektien hankintamenettelyssä viivytystä jopa puoli vuotta neuvottelukumppanin valinnan jälkeen, kun rahoitusta ei ole järjestynyt tarjotuilla ehdoilla. Kun rahoitusmarkkinat elpyvät, tämä hankintavaiheen viive on todennäköisesti kurottavissa umpeen. 3.3 Hankintamenettelyn kehittämistarpeet Euroopassa, Australiassa ja Yhdysvalloissa joissain osavaltioissa julkinen sektori on työskennellyt johdonmukaisesti hankintamenettelyjen kehittämiseksi ja elinkaarimallien parantamiseksi. Julkinen ja yksityinen sektori ovat yhdessä kehittäneet joissakin maissa kansallisia PPP ohjeita ja suosituksia. Niiden avulla hankintamenettelyjä on voitu yhtenäistää eurooppalaisella tai kansallisella tasolla, mikä tehostaa hankintamenettelyä niin tilaajan kuin palvelutuottajankin puolella. Yksityinen sektori näkee kuitenkin edelleen menettelyn haittana tarjousmenettelyn vaatimat suuret kustannukset, jotka johtuvat yksityiskohtaisista tarjouksista, joita joudutaan tekemään tai tarkentamaan useassa vaiheessa. Myös neuvottelut rahoittajien kanssa vievät tarjoajien aikaa ja resursseja. Euroopassa PPP-hankkeissa on tähän asti saatu riittävästi tarjouksia ja kansainvälinen kilpailu on toiminut. Elinkaarihankkeiden hankintamenettelyn tehottomuus vaikuttaa sekä tilaajan että tuottajan kustannuksiin. Se näkyy rahoituksessa korkeampana rahan hintana tai palvelun suurempina kustannuksina. Hintaa kohottavia tekijöitä hankintamenettelyissä ovat: Epäjohdonmukaisuudet tarjousprosessin laadussa ja dokumentoinnissa Tilaajan ja lainsäädännön kohtuuttomat vaatimukset informaation määrästä ja dokumentoinnista Viivästynyt informaatio päätöksistä markkinoille ja päätöksentekoprosessien hitaus ja pitkittyminen Näihin tekijöihin voidaan jatkossa vaikuttaa julkishallinnon hankintaprosessien kehittämisellä ja asiantuntijoiden ja organisaatioiden sitouttamisella hankintaprosessiin. Mitä selkeämpi ja yksinkertaisempi hankintaprosessi on, sitä tehokkaampi taloudellisesti projektista tulee.16 12 4 ELINKAARIHANKKEIDEN SOPIMUKSIIN LIITTYVIÄ ERITYISKYSYMYKSIÄ 4.1 Julkisen sektorin takaukset yksityiselle sektorille Valtion antama takaus voi olla tehokas keino parantaa elinkaarihankkeen rahoitettavuutta. Takauksen avulla on mahdollista vähentää yksityisen sektorin rahoitusriskiä merkittävästi ja se voi mahdollistaa pankkien mukaantulon elinkaarihankkeen rahoittamiseen tai rahoituksen saamisen hankkeeseen pääomamarkkinoilta esimerkiksi joukkovelkakirjalainojen avulla. Ennen takauksen myöntämistä on kuitenkin analysoitava huolellisesti sen mahdolliset vaikutukset valtion taseeseen. Takauksen etuja ovat sen joustavuus ja monikäyttöisyys eri rahoitusmuotojen yhteydessä. Lisäksi sen kesto ja laajuus voidaan määritellä tarpeen mukaan. Haasteena takausten käyttämisessä elinkaarihankkeissa on oikean tasapainon löytäminen siihen, miten elinkaarimallin hyödyt voidaan säilyttää huolimatta takauksen vaikutuksesta hankkeen riskien jakoon. Takauksen hinnoittelu on myös esimerkiksi lainarahoitusta haasteellisempaa ja erityistä huomiota on kiinnitettävä markkinaehtoisuuteen valtion takauksen ollessa kysymyksessä. Valtio voi antaa takauksen suoraan esimerkiksi osasta elinkaarihankkeen velkarahoitusta. Suora valtion takaus vaikuttaa rahoittajien riskeihin suhteessa elinkaarihankkeeseen. Esimerkiksi Ranskan valtio on talouskriisin seurauksena mahdollistanut valtion takaukset 80 % osuudelle hankkeiden kokonaisrahoitustarpeesta. Takausjärjestelmä on väliaikainen ja koskee vuoden 2010 loppuun mennessä allekirjoitettavia hankkeita, mutta ne voivat olla uusia tai jälleenrahoitettavia hankkeita. Toisena esimerkkinä valtion takauksesta on Yhdysvallat, jossa elinkaarihankkeet voivat saada takauksen The Transportation Infrastructure Finance and Innovation Act (TIFIA):lta. Myös muut valtiot, kuten Portugali, ovat antaneet takauksia elinkaarihankkeiden lainarahoitukselle. Valtion takaus voi olla myös epäsuora. Eräs tyypillinen takausmuoto on ns. underpinning, jossa osalla hankkeen velkarahoituksesta on valtion takaus. Takaus voi koskea esimerkiksi hankkeen valmistumisen jälkeisiä maksuja. Takaus parantaa hankkeen riskiprofiilia ja parantaa sen rahoituksen luottoluokitusta takaukseen liittyviltä osilta velkarahoitusta. Esimerkkejä käytetyistä valtion takauksista ovat Ranskan, Saksan ja Alankomaiden takaukset, joissa suurin osa palvelumaksuista on mahdollisten sanktioiden ulkopuolella. Takauksen johdosta yksityinen velkarahoitus hankkeissa on jaettu kahteen osaan, joista toinen on käytännössä valtion takaama ja toinen puolestaan projektiriskille altis. Muita vaihtoehtoja valtion takaukselle ovat muun muassa valtion antama takaus alueellisen tai paikallisen viranomaisen tulevaisuudessa suorittamista palvelumaksuista projektiyhtiölle tai yksityisen sektorin takaajan suorituksen takaaminen valtion taholta. Vastauksena mini-perm lainaehdoille (katso tarkemmin 4.2.) ja niiden mukanaan tuomille jälleenrahoitustarpeille, valtiolla on mahdollisuus antaa takaus elinkaarihankkeen velkarahoituksen jälleenrahoituksesta tulevaisuudessa. Takauksella on mahdollista vaikuttaa palvelumaksujen suuruuteen, sillä muussa tapauksessa yksityinen sektori hinnoittelee jälleenrahoitukseen liittyvät sanktiot tehdessään tarjousta. Jos julkisella sektorilla on mahdollisuus antaa takaus jälleenrahoituksesta, vähentää se suoraan riskejä projektiyhtiön kannalta. Muun muassa Belgian valtiolla on olemassa valtion takauksen elinkaarihankkeiden jälleenrahoituksen mahdollistava järjestely. Euroopan Investointipankki antaa myös lainatakauksia elinkaarihankkeille. Se käynnisti vuonna 2008 uuden takausmallin nimeltä LGTT, joka on tarkoitettu Trans-European Transport Network projekteille. Osana takausta elinkaarihankkeille tarjotaan yksityisten pankkien toimesta luottoli-17 13 miitti hankkeen käynnistysvaihetta varten, jolle LGTT antaa takauksen. Tarkoituksena on lisätä yksityisen sektorin osallistumista liikenneinfrastruktuurin rahoittamiseen tilanteissa, joissa tuloriski on suuri alkuvaiheessa. Takaus kattaa tämän riskin osittain ja siten parantaa hankkeen rahoitettavuutta. Esimerkki viimeaikaisesta hankkeesta, jossa LGTT-takausta todennakoisesti tullaan käyttämään, on Ranskan TGV Tours-Bordeaux volyymiperusteinen luotijunahanke. 4.2 Laina-aikojen lyheneminen ja ns. mini-perm lainaehtojen yleistyminen Talouskriisi johti väliaikaisesti tilanteeseen, jossa laina-aikojen pituus lyheni alle 10 vuoden. Aiemmin elinkaarihankkeiden laina-ajat olivat olleet pitkiä esimerkiksi 25 vuoden mittaisia. Muuttuneet lainaehdot voivat nykyisin sisältää ns. mini-perm lainaehdon (ks. tarkemmin alla), joka joko kannustaa tai pakottaa jälleenrahoittamaan lainat noin seitsemän vuoden jälkeen yleensä rakennusvaiheen päätyttyä ja kunnossapitovaiheen oltua käynnissä vaaditun ajan. Osasyynä tähän muutokseen on pankkien tarve saada laina-ajat vastaamaan paremmin niiden oman varainhankinnan maturiteettia epävarmassa markkinatilanteessa ja siten vähentämään niiden rahoitukseen liittyvää riskiä. Nykyisin pitkä laina-aika ei kuitenkaan ole enää pankeille varsinainen ongelma etenkään pienemmissä noin 50 milj. euron hankkeissa. Tällöin korostuvat kyseisen elinkaarihankkeen ominaisuudet ja riskiprofiili sekä toisaalta lainamarginaalit. Tästä huolimatta erityisesti suuremmissa hankkeissa (yli 250 milj. euron hankkeet) lainaehtoihin todennäköisesti sisältyy mini-perm ehto, Englanninkielinen termi mini-perm on perinteisesti tarkoittanut lyhytaikaista rakennusaikaista velkarahoitusta projektin rakentamista ja käynnistysvaihetta varten. Projektin valmistuttua ja lyhytaikaisen miniperm rahoituksen laina-ajan päätyttyä projektin rahoitus jälleenrahoitetaan rahoituksella, joka vastaa toimivan projektin riskiprofiilia. Ns. mini-perm -lainoja on aiemmin käytetty rahoittamaan projekteja ennen kuin ne alkavat tuottaa kassavirtaa pidempi aikaisen rahoituksen saamiseksi. Mini-perm lainaehdot ovat yleistyneet talouskriisin myötä myös elinkaarihankkeiden rahoituksessa, jotta hankkeen infrastruktuurisijoittajat ja projektiyhtiö jälleenrahoittaisivat hankkeen tietyn ajan, kuten seitsemän vuoden, kuluttua. Markkinoilla on laaja uskomus, että näitä mekanismeja tarvitaan, jotta infrastruktuurisijoittajat ryhtyvät oma-aloitteisesti jälleenrahoittamaan hankkeitaan. Niiden käytön keskeisin syy on pankkien huoli omasta likviditeetistään. Vähittäispankkitalletusten ja muiden talletusten sekä lainojen lisäksi pankit rahoittavat luotonantoaan lyhytaikaisella rahoituksella pankkien välisiltä tukkumarkkinoilta eli interbank-markkinoilta, minkä jälkeen pankki lainaa varoja tietyllä marginaalilla asiakkailleen. Elinkaarihankkeiden ollessa kysymyksessä laina-ajat ovat kuitenkin monikertaisesti pidempiä kuin mitä interbank-markkinalta käytännössä saatavissa olevan rahoituksen maturiteetti on. Nykyisessä markkinatilanteessa pitkä laina-aika on muodostunut usein ongelmalliseksi pankin omaan varainhankinnan kustannukseen liittyvän kohonneen riskin vuoksi. Markkinoiden volatiliteetti luo epävarmuutta pankkien mahdollisuudesta saada jatkuvasti riittävän edullista rahoitusta omalle toiminnalleen voidakseen lainata pitkäaikaista rahoitusta elinkaarihankkeita varten. Mini-perm lainaehdot voivat olla kahdentyyppisiä. Ne voivat olla ns. ankaria mini-perm lainaehtoja ( hard mini-perm ) tai ns. joustavia mini-perm lainaehtoja ( soft mini-perm ). Ankarien mini-perm lainaehtojen tilanteessa pankkilainan laina-aika on infrastruktuurihankkeiden näkökulmasta suhteellisen lyhyt, esimerkiksi viidestä seitsemään vuotta, jonka lopussa suurin osa lainapääomasta on vielä lyhentämättä. Tilanteessa, jossa jälleenrahoitusta ei saada toteutettua, pankeilla on mahdollisuus tulkita tämä lainaehtojen rikkomukseksi, jolloin niillä on periaatteessa oikeus realisoida vakuus ja ottaa kontrolli hakkeen projektiyhtiöstä. Vastaavasti infrastruktuurihankkeen osalta lainojen takaisinmaksu voi vaarantaa tilaajan kanssa tehdyn palvelusopimuksen ja johtaa hankkeen lopettamiseen. Ankarien mini-perm lainaehtojen tarkoitus on siirtää riski jälleenrahoituksesta18 14 projektiyhtiölle. Yleensä tilaaja ei ole halukas ottamaan kannettavakseen sitä suoraan, jolloin riski näkyy epäsuorasti palvelumaksujen tasossa infrastruktuurisijoittajien kantaessa riskin. Tässä tilanteessa valtio tai muu julkisen sektorin taho voi ottaa jälleenrahoitusriskin ja antaa esimerkiksi takauksen jälleenrahoitusta koskien. Toistaiseksi ankarat mini-perm lainaehdot ovat kuitenkin olleet harvinaisia. Niitä sovellettaessa elinkaarihankkeen projektiyhtiön on otettava näkemystä korkojen ja toisaalta velkarakenteen kehittymisestä sekä pystyttävä suojautumaan korkotason muutoksilta esimerkiksi koronvaihtosopimusten avulla. Vaikka suojautuminen olisikin mahdollista, se vaikuttaa merkittävästi elinkaarihankkeen rahoituskustannuksiin, jotka myös näkyvät elinkaarihankkeen hinnassa ja toisaalta monimutkaistavat tilaajan päätöksentekoa. Toisessa vaihtoehdossa, ns. pehmeässä mini-perm rakenteessa puolestaan pankilla on mahdollisuus vaatia 5-7 vuoden jälkeen, että projektiyhtiön kaikki ylimääräinen likviditeetti käytetään lainojen takaisinmaksuun ja lisäksi samassa yhteydessä lainamarginaaleja nostetaan merkittävästi. Tämä antaa vahvan kannustimen jälleenrahoitukseen. Joustavien mini-perm lainaehtojen tilanteessa laina-aika säilyy edelleen elinkaarihankkeille tyypillisenä pitkänä periodina. Lainaehtoihin sisältyy kuitenkin kaksitasoinen mekanismi, jolla ennenaikaiseen jälleenrahoittamiseen kannustetaan voimakkaasti. Ensimmäiseksi lainamarginaali nousee portaittain tiettyinä ajankohtina, ellei jälleenrahoitusta toteuteta. Toiseksi, jos jälleenrahoitusta ei ole toteutettu tiettyyn ajankohtaan mennessä, osa tai mahdollisesti portaittain nousevasti kaikki elinkaarihankkeen tuottama ylimääräinen kassavirta käytetään lainapääoman takaisinmaksuun eikä projektiyhtiön omistajilla ole mahdollisuutta esimerkiksi osinkoihin (ns. cash sweep). Nämä tekijät muodostavat projektiyhtiölle vahvan kannustimen jälleenrahoittamiseen, sillä sen omistajilla on riski jäädä pitkän ajan osalta ilman osinkoja ja siten myös niiden kokonaistuotto sijoitukselle voi heikentyä voimakkaasti. Vaikka joustavien mini-perm lainaehtojen vaikutus voi näkyä elinkaarihankkeen hinnassa tilaajalle, palvelee ehtojen olemassaolo itse asiassa myös tilaajan etua. Kyseiset ehdot ovat nimittäin myös tilaajalle tae siitä, ettei nykyisissä olosuhteissa sovittuja korkeita lainamarginaaleja makseta liian pitkään, vaan lainat pyritään jälleenrahoittamaan mahdollisimman nopeasti markkinoiden parantuessa. Osaltaan mini-perm lainaehtojen yleistymiseen vaikuttaa myös luottojen jälleenmyyntimarkkinan heikkous ja pankkien siirtyminen klubirahoitusjärjestelyihin sekä toisaalta myös pankkien yleisen neuvotteluaseman vahvistuminen aktiivisten pankkien määrän vähentyessä. Klubirahoitusjärjestelyissä tarvitaan useita pankkeja, jotta varsinkin suurempia elinkaarihankkeita varten tarvittava rahoitus saadaan koottua. Kaikki klubirahoitusjärjestelyssä mukana olevat pankit tulevat mukaan rahoitukseen samoilla ehdoilla, jolloin vain yksikin pankki voi saada vaatimuksellaan mini-perm lainaehdon sisällytettyä rahoitussopimuksiin.19 15 Esimerkki tavallisesta seniori-pankkilainojen saldon kehittymisestä ja lainan lyhennysten määrästä 300, , , , ,000 50,000 0 Vuosi (20,000) (16,000) (12,000) (8,000) (4,000) 0 Esimerkki seniori-pankkilainojen saldon kehittymisestä ja lainan lyhennysten määrästä, kun lainaehdot sisältävät mini-perm -rakenteen 300, , , , ,000 50,000 0 Vuosi (20,000) (16,000) (12,000) (8,000) (4,000) 0 Kuvio 3. Perinteisen lainarahoituksen ja mini-perm ehtojen mukaisen lainarahoituksen vertailu tilanteessa, jossa mini-perm ehton mukaista cash sweep mekanismia käytetään. Lähde: KPMG Kuviosta 3 yllä käy ilmi mini-perm lainaehtojen vaikutus elinkaarihankkeen lainasuoritusten tasoihin ja ajoitukseen. Ylemmässä osassa kuviota on esitetty esimerkki elinkaarihankkeen perinteinen rahoitusprofiili, jossa laina-aika on 26 vuotta ja sopimuskausi 28 vuotta. Suhteellisen tasaisesti kehittyvän lyhennysohjelman ansiosta lainapääoma lyhenee suunnitellusti. Alemmassa osassa kuviota on puolestaan esitetty joustavien mini-perm lainaehtojen mukainen rahoitusprofiili samalle elinkaarihankkeelle eli vuonna 7 joudutaan tilanteeseen, jossa mini-perm ehtoja käytetään (nouseva korkomarginaali ja cash sweep mekanismi ylimääräisen likviditeetin käyttämisessä lainanlyhennyksiin). Alemassa profiilissa korostuvat cash sweep mekanismin aiheuttamat lisälyhennykset, joiden seurauksena hankkeen lainapääoma lyhenee huomattavasti aggressiivisemmin kuin ylemmässä profiilissa ja on 17 vuotta. Mini-perm lainaehtojen vaikuttavuus riippuu siitä, onko kysymyksessä käytettävyysperusteinen vai volyymiperusteinen hanke. Kaupallista volyymiriskiä sisältävissä hankkeissa lainamäärä on suhteellisesti alhaisempi, jolloin perusennusteskenaario perusteella cash sweep mekanismin näkökulmasta käytettävissä oleva ylimääräinen likviditeetti on korkeampi kuin riskittömämmiksi katsotuissa käytettävyysperusteisissa hankkeissa. Seurauksena volyymiperusteisissa hankkeissa mini-perm lainaehdoilla on dramaattisempi vaikutus lainan lyhennysaikatauluun. Mini-perm lainaehtojen kautta infrastruktuurisijoittaja kantaa jälleenrahoitusriskin suoraan. Miniperm lainaehdot synnyttävät projektiyhtiölle riskin aiempaa korkeammista rahoituskustannuksista ja aikaistavat lainojen lyhennyksiä merkittävästi tilanteessa, jossa jälleenrahoitusta ei voida tai sitä ei kannata toteuttaa. Jälleenrahoituksen mahdollisesta epäonnistumisesta seuraavat lisäkustannukset maksaa projektiyhtiö korkeampina rahoituskustannuksina, mutta kasvanut riski näkyy myös tilaajalle elinkaarihankkeen korkeampina palvelumaksuina. Esimerkiksi Iso-Britanniassa julkinen sektori maksaa mini-perm lainaehtojen synnyttämän lisärahoituskustannuksen korkeampien palvelumaksujen muodossa jo hankkeen alusta asti ja projektiyhtiölle realisoituu riski tilanteessa, jossa jälleenrahoitusta ei voida tai haluta toteuttaa. Korkeammat kustannukset voivat vaikuttaa toteutettavien elinkaarihankkeiden kokoon sekä lisäävät tarvetta julkisen sektorin tarjoamalle rahoitukselle. Tasatakseen kustannusvaikutuksia elinkaarihankkeissa tilaaja kuitenkin tyypillisesti vaatii, että mahdolliset jälleenrahoituksesta koituvat hyödyt annetaan suurimmaksi tai jopa valtaosaltaan julkisen sektorin hyödyksi. Aiemmin jälleenrahoi-20 16 tuksesta koituvat hyödyt jaettiin tyypillisesti puoliksi julkisen sektorin ja infrastruktuurisijoittajien kesken. Nykyisin on hyvin yleistä, että julkinen sektori saa vähintään 70% mahdollisista jälleenrahoitushyödyistä. Mini-perm lainaehdot heikentävät erityisesti puhtaiden finanssisijoittajien asemaa elinkaarihankkeiden omistajina, sillä teolliset sijoittajat voivat laskea kunnossapitopalveluista tulevat tuotot jatkuvasti hyödykseen kassavirtanäkökulmasta eivätkä ne ole ainoastaan osinkotulojen varassa. Ennen talouskriisiä rahoitusmarkkinoilla nähtiin hyvin pitkiä laina-aikoja, kuten esimerkiksi 25 vuoden mittaisia lainoja. Kuitenkin myös silloin lähtökohtana oli yleensä rahoituksen jälleenrahoittaminen tietyn normaalina pidetyn ajan jälkeen, kuten seitsemän vuoden kuluttua. Käytännössä silloisessa vallitsevassa markkinatilanteessa rahoituskustannukset olivat laskevat, jolloin oli yleistä, että hankkeet onnistuttiin jälleenrahoittamaan hyvin lyhyenkin ajan jälkeen alle aiemman tason. Nykyisin hankkeiden valmistumista ja kahdesta kolmeen vuotta kestänyttä stabiilia operointivaihetta pidetään perusvaatimuksena ennen kuin rahoitusmarkkinoilla on riittävä luottamus hankkeen riskiprofiiliin ja jälleenrahoitus on siten mahdollinen. Elinkaarihankkeiden riskiprofiilin katsotaan muuttuvan niiden valmistumisen jälkeen, ja kun kunnossapitovaiheessa on edetty riittävästi, jolloin myös lainarahoituksen marginaalit ovat vastaavasti alhaisemmat. Jos lainamarginaalit laskevat tulevaisuudessa eikä yleisen korkotason nousu ylitä marginaalien positiivista vaikutusta, hankkeiden jälleenrahoituksen toteutuminen on todennäköistä. Nykyisessä tilanteessa jälleenrahoituksesta mahdollisesti syntyvät kustannus- ja rakenteelliset hyödyt ovat luultavasti kuitenkin alhaisempia kuin aiemmin kireämmän rahoitusmarkkinatilanteen vuoksi. 4.3 Rakentamisesta palvelujen hankintaan Elinkaarisopimusten sisältö on laajenemassa infran rakentamisesta myös laajempaan palvelujen hankintaan erityisesti Euroopassa ja käyttäjämaksuihin lähinnä Yhdysvalloissa. Useissa maissa (Eurooppa, USA, Australia) elinkaarimallien kehitys on suuntautunut uusinvestointien hankinnasta myös olemassa olevan infran parantamiseen sekä infran ja siihen liittyvän operoinnin yhteishankintaan. Näistä esimerkkinä on Virginiassa toteutetut ruuhkien vähentämiseen pyrkivät kimppakyytikaistat (HOT Lanes). Julkisten palvelujen sisällyttäminen elinkaarihankintoihin on yleistynyt erityisesti julkisia palveluja tarjoavien sairaaloiden rakentamisessa Portugalissa ja Espanjassa. Liikennesektorilla infran ja operoinnin yhteisestä hankintastrategiasta yksi esimerkki on Dublinin metro. Nämä uudet elinkaarihankinnat ovat joustavia sen suhteen, miten eri palvelun osia sisällytetään niihin. Pidemmät yli 25 vuotta voimassa olevat elinkaaren aikaiset sopimukset koskevat pysyvää infraa, kun taas operointia tai muuttuvia rakenteita koskevat hankinnan osat irrotetaan omaksi lyhytaikaisiksi sopimuksikseen ja voidaan toteuttaa muilla urakointimalleilla. Käyttäjämaksut USA:n Coloradossa, Kaliforniassa, Texasissa ja Minnesotassa on toteutettu kimppakyytikaistat olemassa olevien sisääntuloteiden kapasiteetin lisäämiseksi siten, että esimerkiksi ajoratojen keskelle on lisätty kimppakyytikaistat, joilla bussit ja vähintään 3 matkustajaa kuljettavat ajoneuvot voivat liikennöidä maksutta. Muut ajoneuvot voivat käyttää näitä ruuhkattomia kaistoja maksamalla tietullimaksun tai ilman maksua tavallisilla kaikille ajoneuvoille sallituilla ruuhkautuneimmilla kaistoilla. Tällainen ratkaisu on tarkoitus toteuttaa elinkaarimallilla Virginiassa Capital Beltwaylla Näytä lisää
 Raitiotiehankkeen toteutusmalliesiselvitys Tampereen kaupunki Kaupunginvaltuuston iltakoulu raitiotiehankkeeseen liittyen 24.4.2014 Toteutusmallin valinta Toteutusmallitarkastelu käynnistettiin kesällä Lisätiedot Elinkaarimallien taloudelliset arviointiperusteet ja analyysit
 Elinkaarimallit ja -palvelut tulosseminaari Elinkaarimallien taloudelliset arviointiperusteet ja analyysit Hanna Kaleva KTI Kiinteistötieto Oy 26.9.2006 ELINKAARIMALLIT kehityshanke: KTI:n osaprojekti: Lisätiedot Kansallinen elinkaarimalli
 Kansallinen elinkaarimalli Elinkaarimallin kehityshanke Elron Oy Helsinki 20.04.2009 1 Elinkaarimallin kehityshanke Jatkoa RT:n vuosina 2004-2006 koordinoimalle Elinkaarimallit- selvitykselle Hankkeen Lisätiedot ELINKAARIMALLI vastuullista kokonaispalvelua. ss. 2-3 keskiaukeama ss. 4-5 kansilehti
 vastuullista kokonaispalvelua ss. 2-3 keskiaukeama ss. 4-5 kansilehti vastuullista kokonaispalvelua Elinkaarimallilla toteutettavissa tiehankkeissa Tiehallinto tilaajana ostaa pitkäkestoisia tiepalveluita, Lisätiedot RAHOITUSSUUNNITELMA JA TOTEUTETTAVUUS Tuukka Forsell, Jyrki Harjula, Annikki Niiranen ja Inspira 5/16/2013 1
 RAHOITUSSUUNNITELMA JA TOTEUTETTAVUUS Tuukka Forsell, Jyrki Harjula, Annikki Niiranen ja Inspira 5/16/2013 1 Rahoitus- ja toteutusmallien arviointi 1. Hankeen lähtökohtien määrittely 2. Vaihtoehtoiset Lisätiedot Tiehallinto Parainen - Nauvo yhteysvälin kannattavuus eri vaihtoehdoilla. Raportti 10.12.2008
 Tiehallinto Parainen - Nauvo yhteysvälin kannattavuus eri vaihtoehdoilla Raportti 10.12.2008 Sisällysluettelo 1.Johdanto 2.Yhteenveto 3.Tunnelivaihtoehdon kuvaus 4.Siltavaihtoehdon kuvaus 5.Lauttavaihtoehdon Lisätiedot ESIR:in hyödyntäminen Suomessa
 ESIR:in hyödyntäminen Suomessa Globaali talous- ja finanssikriisi on vähentänyt investointeja Euroopassa: investointitaso on 15 prosenttia matalampi kuin ennen kriisiä. Taloutta uudistavia investointeja Lisätiedot Ei aina se halvin julkisen hankinnan tarjouskilpailun monet vaihtoehdot 11.12.2012. Ilpo Peltonen Asunto-, toimitila- ja rakennuttajaliitto RAKLI ry
 Ei aina se halvin julkisen hankinnan tarjouskilpailun monet vaihtoehdot 11.12.2012 Ilpo Peltonen Asunto-, toimitila- ja rakennuttajaliitto RAKLI ry Infrarakennuttamisen haasteita Infraomaisuuden arvon Lisätiedot Kuntien rahoitusvaihtoehdot katuvalaistuksen uusimisessa. Juha-Pekka Ketola
 Kuntien rahoitusvaihtoehdot katuvalaistuksen uusimisessa Juha-Pekka Ketola Kuntarahoitus lyhyesti Kuntarahoitus tarjoaa rahoituspalveluita kuntasektorin investointeihin ja valtion tukemaan asuntotuotantoon Lisätiedot PPP-mallien sopimusjuridiikan erityispiirteet. Yrityspalvelukeskus Leija, Vantaa 9.11.2004. Asianajaja, osakas Juha Wessman
 PPP-mallien sopimusjuridiikan erityispiirteet Yrityspalvelukeskus Leija, Vantaa 9.11.2004 Asianajaja, osakas Juha Wessman ESITYKSEN RAKENNE: 1 YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA PPP-MALLISTA 2 PPP-MALLIN YLEINEN KUVAUS Lisätiedot KH 09.03.2015 68 Valmistelu ja lisätiedot: ahoitusjohtaja Raija Vaniala, 520 2260, raija.vaniala@porvoo.fi
 Kaupunginhallitus 68 09.03.2015 Kaupunginhallitus 88 16.03.2015 ELINKAARIHANKKEEN RAHOITUSMALLIN VALINTA 22/58/2011 KH 09.03.2015 68 Valmistelu ja lisätiedot: ahoitusjohtaja Raija Vaniala, 520 2260, raija.vaniala@porvoo.fi Lisätiedot move!2040 Miksi pääomasijoittaja kiinnostuisi liikenteestä? Jorma Haapamäki
 move!2040 Miksi pääomasijoittaja kiinnostuisi liikenteestä? Jorma Haapamäki Miksi pääomasijoittaja kiinnostuisi liikenteestä Maailmalla on useita infraan sijoittavia rahastoja ja projektiyhtiöitä Infraan Lisätiedot Tulevaisuuden sairaala OYS 2030 ohjelmakokonaisuuden rahoitus
 POHJOIS-POHJANMAAN SAIRAANHOITOPIIRI Tulevaisuuden sairaala OYS 2030 ohjelmakokonaisuuden rahoitus talousjohtaja Jarkko Raatikainen Strategian mukainen toteutus- ja rahoitusmalli Tulevaisuuden sairaala Lisätiedot Kansallisarkiston digitointihankkeen kilpailutus. Tuomas Riihivaara 29.10.2009
 Kansallisarkiston digitointihankkeen kilpailutus Tuomas Riihivaara 29.10.2009 Laki julkisista hankinnoista (348/2007) Kansallisarkiston on valtion viranomaisena kilpailutettava hankintansa hankintalaissa Lisätiedot Pankki yritysten kumppanina. Kari Kolomainen 31.3.2014
 Pankki yritysten kumppanina Kari Kolomainen 31.3.2014 Nordea haluaa olla mukana tukemassa yritysten kasvua Nordean tavoitteena on olla vahva eurooppalainen pankki. Vahvuus syntyy hyvästä kannattavuudesta, Lisätiedot Puhdistamohankeen rahoituksen lähtökohta 2008 ja kehitys 1/4
 Kaupunginvaltuusto 25.5.20015 Liite 1 56 Puhdistamohankeen rahoituksen lähtökohta 2008 ja kehitys 1/4 - Puhdistamohankkeen rahoituksesta on sovittu seuraavaa 2009. Veden käyttömaksuja korotetaan etukäteen Lisätiedot Innovatiiviset julkiset hankinnat yritysten mahdollisuudet uuteen liiketoimintaan. Tuomas Lehtinen HSY Älykäs Vesi 12.5.2015
 INNOVAATIOT JULKISISSA HANKINNOISSA Rahoitusta hankintojen kehittämiseen teknologia-asiantuntija Sini Uuttu 6.10.2009 TAUSTAA Lähivuosina länsimaissa on merkittävä haaste kehittää julkisia palveluja ja Lisätiedot Kuntarahoitus lyhyesti
 1 Kuntarahoitus lyhyesti Kuntarahoitus on luotettavin, aktiivinen ja innovatiivinen kuntasektorin investointeihin ja valtion tukemaan asuntotuotantoon rahoituspalveluita tarjoava kumppani Kuntarahoitus Lisätiedot Kumppanuuden juridiikkaa
 Kumppanuuden juridiikkaa Kumppanuusseminaari Kuntatalo 14.10.2015 Katariina Huikko Johtava lakimies Kumppanuus, mitä se on? Erilaiset järjestelyt julkisen ja yksityisen toimijan välillä Voi olla muodoltaan Lisätiedot PK -yritykset rahoitusmarkkinoilla
 PK -yritykset rahoitusmarkkinoilla Mervi Niskanen Kuopion yliopisto Kauppatieteiden laitos Suomalaiset rahoitusmarkkinat Rahoitusmarkkinoilla tarkoitetaan kaikkien rahoitusvaateiden markkinoita Rahamarkkinat Lisätiedot Taloyhtiön korjaushankkeen rahoitus
 Taloyhtiön korjaushankkeen rahoitus Taloyhtiölaina / Osakaslaina Saavatko taloyhtiöt lainaa Nordeasta? Millaisia muutoksia on tapahtunut uusien säädösten myötä? Suomen talous edelleen alavireessä, mutta Lisätiedot Kuntatekniikan rahoituskeinoja on. Kuntatekniikan päivät 29.5.2009 Tampereella
 Kuntatekniikan rahoituskeinoja on Kuntatekniikan päivät 29.5.2009 Tampereella Inspira Oy Inspira Oy avustaa asiakkaitaan julkisen sektorin rahoitusjärjestelyissä. Olemme osa Kuntarahoitus-konsernia. Kuntarahoitus Lisätiedot Innovaatioita ja markkinavuoropuhelua rakennusalan hankinnoissa
 Hankintaratkaisuja vuorovaikutuksessa palveluntuottajien kanssa Kokemuksia hankintaklinikoista KEHTO-foorumi, Joensuu 24.5.2011 Pekka Vaara Asunto-, toimitila- ja rakennuttajaliitto RAKLI ry Tilaajan ongelmia Lisätiedot Tekes innovaatiorahoittajana. Johtaja Reijo Kangas Tekes 7.4.2014
 Tekes innovaatiorahoittajana Johtaja Reijo Kangas Tekes 7.4.2014 Rahoitamme sellaisten innovaatioiden kehittämistä, jotka tähtäävät kasvun ja uuden liiketoiminnan luomiseen Yritysten kehitysprojektit Tutkimusorganisaatioiden Lisätiedot Hankintalain uudistaminen. Juha Myllymäki Kuntamarkkinat 9.9.-10.9.2014
 Hankintalain uudistaminen Juha Myllymäki Kuntamarkkinat 9.9.-10.9.2014 Aikataulu Uudet hankintadirektiivit tulivat voimaan 17.4.2014» yleinen hankintadirektiivi 2014/24/EU» Erityisalojen hankintadirektiivi Lisätiedot Työkalut rahoitusriskien hallintaan käytännön ratkaisuja. Jukka Leppänen rahoituspäällikkö, johdannaiset
 1 Työkalut rahoitusriskien hallintaan käytännön ratkaisuja Jukka Leppänen rahoituspäällikkö, johdannaiset KORKORISKI KOKONAISKORKO = Markkinakorko Marginaali Muut kulut Markkinakorko Markkinakorko aiheuttaa Lisätiedot Verkottumisen mahdollisuudet
 Verkottumisen mahdollisuudet Verkostojen luominen kannattaa aloittaa varhain Pro-hankinta Oy Ota selvää, minkälaisia oman toimialan hankintailmoitukset ovat käytä esim. Credita palvelua, josta löytyy myös Lisätiedot Kuntainfran palveluiden. organisoitumista vat Vaihtoehtojen edut ja haitat. organisoitumistavat Vaihtoehtojen edut ja haitat
 Kuntainfran palveluiden organisoitumistavat Vaihtoehtojen edut ja haitat Kuntainfran palveluiden organisoitumista vat Vaihtoehtojen edut ja haitat Mikko Belov, Projekti-insinööri Sisältö Kuntien kadunpidon Lisätiedot Espoon kaupunki Pöytäkirja 12. Valtuusto 26.01.2015 Sivu 1 / 1
 Valtuusto 26.01.2015 Sivu 1 / 1 5118/02.05.06/2014 Kaupunginhallitus 348 15.12.2014 12 Kaupungin omavelkaisen takauksen myöntäminen Kiinteistö Oy Jousenpuiston pysäköinnin lainalle Valmistelijat / lisätiedot: Lisätiedot Liikenneinfran ylläpito ja kehittäminen vertailua Suomen ja Ruotsin välillä 3.6.2014
 Liikenneinfran ylläpito ja kehittäminen vertailua Suomen ja Ruotsin välillä 3.6.214 Ruotsin suunnitelma 214 225 perusteet hallituksen päätökselle Tavoitteena: kansantalouden kannalta tehokas, kansainvälisesti Lisätiedot Arandur / Kaivomestarin hanke
 7.10.2010 Richard Malm Arandur / Kaivomestarin hanke Kaivomestari - ensimmäinen julkisen ja yksityisen sektorin kiinteistöalan kumppanuushanke Suomessa. Elinkaaritoimitus: mitä sopimus sisältää? Substanssipalvelut Lisätiedot Rahoituksen hinnan määräytyminen yritysrahoituksessa
 Rahoituksen hinnan määräytyminen yritysrahoituksessa Tommi Mattila Konttorinjohtaja, Hämeenlinnan yrityskonttori 23/10/2014 Talouden kehitys ja muutokset finanssimarkkinoilla nostavat pankkien kustannuksia Lisätiedot Turun Vaasanpuiston aluekehitys
 Turun Vaasanpuiston aluekehitys 2 Hankkeen yleiskuvaus Entisen jätevedenpuhdistamon alueelle, Linnakaupungin ensimmäiseen rakennettavaan osaan Vaasanpuistoon on suunniteltu asuinkerrostaloja, liiketilaa Lisätiedot TEKNISTEN PALVELUJEN KILPAILUTTAMISEN HAASTEET. 17.02.2012 Markku Teppo Deveco Oy
 TEKNISTEN PALVELUJEN KILPAILUTTAMISEN HAASTEET 17.02.2012 Markku Teppo Deveco Oy Kunnan teknisen toimen palvelut ovat tärkeitä asukkaille Kiristyneessä kuntataloudessa kunnilla on ollut vaikeuksia teknisen Lisätiedot Euroopan investointipankki lyhyesti
 Euroopan investointipankki lyhyesti Euroopan unionin rahoituslaitoksena tarjoamme rahoitusta ja asiantuntemusta terveen liiketoiminnan edellytykset täyttäviin kestävällä tavalla toteutettaviin investointihankkeisiin, Lisätiedot Kilpailullinen neuvottelumenettely JHS-seminaari 30.10.2007
 Kilpailullinen neuvottelumenettely JHS-seminaari 30.10.2007 HAUS kehittämiskeskus Oy Varatuomari Liisa Lehtomäki Luennon tavoitteet Käydä lyhyesti läpi kilpailullisen neuvottelumenettelyn kulku hankintalain Lisätiedot Fiksumpia hankintoja Julkisten hankintojen kehittämisen rahoitus esimerkkejä kuntakentältä
 Fiksumpia hankintoja Julkisten hankintojen kehittämisen rahoitus esimerkkejä kuntakentältä Ilona Lundström 27.10.2010 Julkinen hankinta Hankinnan määritelmä hankinta = hankintasopimus ja sitä edeltävä Lisätiedot Tietosivu 2 MISTÄ RAHA ON PERÄISIN?
 Tietosivu 2 MISTÄ RAHA ON PERÄISIN? Euroopan investointiohjelma on toimenpidepaketti, jonka avulla reaalitalouden julkisia ja yksityisiä investointeja lisätään vähintään 315 miljardilla eurolla seuraavien Lisätiedot Huippuostajat. 11:20 Lounas
 Huippuostajat 8:00 Rekisteröityminen ja aamukahvi 8:30 Tekes ja kysynnän edistäminen, Pekka Soini, Tekesin pääjohtaja Huippuostajat ohjelma - mitä, kenelle ja miksi Sampsa Nissinen, Ohjelmapäällikkö Key Lisätiedot Talousosasto on 19.4.2002 mennessä pyytänyt tarjouksen 2.000.000 euron kuntatodistusohjelmasta seuraavilta rahalaitoksilta:
 Kaupunginhallitus 153 25.03.2013 Kaupunginhallitus 143 31.03.2014 Kaupunginhallitus 381 06.10.2014 Kuntatodistusohjelman käyttöönotto/ limiitin nosto 262/02.06.02/2013 7/03.034/2002 KHALL 13.05.2002 207 Lisätiedot Hankerahoitusta yrityksille kehitysmaissa ja Venäjällä
 Hankerahoitusta yrityksille kehitysmaissa ja Venäjällä Asiantunteva kumppani yritysten kehitysmaahankkeisiin Finnfund on suomalainen kehitysrahoitusyhtiö, joka tarjoaa pitkäaikaisia investointilainoja Lisätiedot Elinkaarimallihankkeet. Varkaus 4.2.2015 Karri Kivioja
 Elinkaarimallihankkeet Varkaus 4.2.2015 Karri Kivioja Elinkaarihanke Julkinen hankinta, jossa toteuttaja kantaa väylästä tai rakennuksesta normaalia laajemman vastuun Väylähankkeet, sairaalat, voimalaitokset, Lisätiedot Rahoitusinnovaatiot kuntien teknisellä sektorilla
 Rahoitusinnovaatiot kuntien teknisellä sektorilla Oma ja vieras pääoma infrastruktuuri-investoinneissa 12.5.2010 Tampereen yliopisto Jari Kankaanpää 6/4/2010 Jari Kankaanpää 1 Mitä tiedetään investoinnin Lisätiedot Yhtiön talous ja tariffiasetannan perusteet. Jan Montell, Talous- ja rahoitusjohtaja Neuvottelukunta 21. lokakuuta 2015
 Yhtiön talous ja tariffiasetannan perusteet Jan Montell, Talous- ja rahoitusjohtaja Neuvottelukunta 21. lokakuuta 2015 Fingrid välittää. Varmasti. Asiakkaat jayhteiskunta Turvaamme yhteiskunnalle varman Lisätiedot IPT-hanke; kehitysvaihe-työpaja 26-27.5.2015. Järjestövuoropuhelun ja nettikyselyn tuloksia
 IPT-hanke; kehitysvaihe-työpaja 26-27.5.2015 Järjestövuoropuhelun ja nettikyselyn tuloksia IPT-hanke; kehitysvaihe-työpaja 26-27.5.2015 JÄRJESTÖVUOROPUHELUSTA NOUSSEET KEHITYSTARPEET Skol ry:n palaute Lisätiedot Tarjouspyyntö 1.7.2015 RAAKOJEN, KUORITTUJEN PERUNATUOTTEIDEN TARJOUSPYYNTÖ
 1 Tarjouspyyntö 1.7.2015 Siivous-ruokapalveluyksikkö PL 33, 31761 Urjala RAAKOJEN, KUORITTUJEN PERUNATUOTTEIDEN TARJOUSPYYNTÖ Urjalan kunnan siivous-ruokapalveluyksikkö pyytää tarjoustanne liitteenä olevan Lisätiedot Harri Kemppi One1. Energiaratkaisun hankinta kokonaispakettina
 Harri Kemppi One1 Energiaratkaisun hankinta kokonaispakettina Sisältö One1 Oy Hankinnan haasteet Lainsäädääntö Hankintamenettelyt Hankinnan mahdollisuudet Lähienergian kokonaisratkaisuja One 1 Oy perustettu Lisätiedot Taloyhtiön remonttiratkaisu Kokonaisratkaisu taloyhtiön korjausrakentamisen tarpeisiin
 Taloyhtiön remonttiratkaisu Kokonaisratkaisu taloyhtiön korjausrakentamisen tarpeisiin Energiaekspertti kurssi 3.11.2015 OP Tampere Kati Klint Taloyhtiön remonttiratkaisu on kokonaisratkaisu taloyhtiön Lisätiedot Yrittäjyys- ja työelämäpäivä 15.5.2014
 Yrittäjyys- ja työelämäpäivä 15.5.2014 Finnveran rahoituspalvelut toimintaansa aloittavalle yritykselle Päivi Kiuru, Finnvera Oyj Finnvera Oyj Suomen valtion omistama erityisrahoitusyhtiö, joka täydentää Lisätiedot Mistä rahat liikenneverkon kehittämiseen ja ylläpitoon? Kuljetusyrityksetkö maksajiksi?
 Mistä rahat liikenneverkon kehittämiseen ja ylläpitoon? Kuljetusyrityksetkö maksajiksi? Logistiikkayritysten Liitto ry juhlaseminaari 20.5.2011 neuvotteleva virkamies Tuomo Suvanto Sisältö Liikenteen hallinnonalan Lisätiedot SAVON KUITUVERKKO OY:N VALOKUITUVERKON OMISTAJUUDEN SIIRTO
 1 ESITYS KUNTA/KUNNANHALLITUS SAVON KUITUVERKKO OY:N VALOKUITUVERKON OMISTAJUUDEN SIIRTO Savon Kuituverkko Oy on esittänyt Tuusniemen kunnan koolle kutsumassa osakaskokouksessa 23.9.2015 omistajakunnilleen Lisätiedot Laadunvarmistus julkishallinnon ohjelmistoprojekteissa. 08.06.2010 Antti Sinisalo
 Laadunvarmistus julkishallinnon ohjelmistoprojekteissa 08.06.2010 Antti Sinisalo Sisältö Julkinen hankinta ja kansallinen kilpailutusprosessi Laadunvarmistus julkishallinnon ohjelmistoprojekteissa Avoin Lisätiedot LIITE 2: Jyväskylän Kankaan alueen palveluiden hallinta- ja toimintamallit
 1/7 LIITE 2: Jyväskylän Kankaan alueen palveluiden hallinta- ja toimintamallit 2/7 Sisällysluettelo Palveluiden hallinta- ja toimintamallit Aluepalveluyhtiö Jatkuva elinkaaren hallinta ja kehittäminen Lisätiedot Taloyhtiö 2015-15.4.2015. Taloyhtiön rahoitusratkaisut
 Taloyhtiö 2015-15.4.2015 Taloyhtiön rahoitusratkaisut Tom Lönnroth 13.4.2015 Sisältö Hypo - Asuntorahoittamisen erikoisliike Suuret korjaushankkeet ja niiden taloudelliset vaikutukset Remonttirahoituksen Lisätiedot Hankintalaista rakennuttajan silmin Rakennusfoorumi 10.6.2014
 Hankintalaista rakennuttajan silmin Rakennusfoorumi 10.6.2014 Hankintalain tavoitteita Heka Vesala Viitankruununtie Tehostaa julkisten varojen käyttöä Edistää laadukkaiden hankintojen tekemistä Turvata Lisätiedot TARJOUSPYYNTÖ: OY HELSINGIN ASUNTOHANKINTA AB:N VUOKRAHUONEISTOJEN MUUTTOTARKASTUKSET JA REMONTTIEN HALLINNOINTI PUITEJÄRJESTELYNÄ
 TARJOUSPYYNTÖ: OY HELSINGIN ASUNTOHANKINTA AB:N VUOKRAHUONEISTOJEN MUUTTOTARKASTUKSET JA REMONTTIEN HALLINNOINTI PUITEJÄRJESTELYNÄ Pyydämme tarjoustanne tarjouspyynnössä ja sen liitteenä olevissa asiakirjoissa Lisätiedot Eduskunnan talousvaliokunta 5.2.2016 Hallitusneuvos Kari Parkkonen
 HE 144/2015 vp laeiksi julkisesti tuetuista vienti- ja alusluotoista sekä korontasauksesta annetun lain, valtion erityisrahoitusyhtiöstä annetun lain 8 a :n sekä valtion vientitakuista annetun lain 10 Lisätiedot Iso toimitus alkamassa, miten hoidan mahdolliset rahoitustarpeet?
 Iso toimitus alkamassa, miten hoidan mahdolliset rahoitustarpeet? Yritysten aamukahvit Raahe Kari Ollikainen ja Esko Kujala Oulun yrityskonttori Eurolaina Yleisimmin käytetty perustuote investointien ja Lisätiedot Osavuosikatsaus 1.1. 31.3.2014 [tilintarkastamaton]
 Osavuosikatsaus 1.1. 31.3.2014 [tilintarkastamaton] Uusia aluevaltauksia Ensimmäisen vuosineljänneksen liikevaihto+korkotuotot nousivat 18.6% edellisvuodesta ja olivat EUR 4.7m (EUR 3.9m Q1/20). Ensimmäisen Lisätiedot Hankinnat innovaatioiden edistäjinä Espoossa. Timo Martelius Hankintajohtaja 01.10.2013
 Hankinnat innovaatioiden edistäjinä Espoossa Timo Martelius Hankintajohtaja 0 Espoon hankinnan painopistealueet 2013-2016: Kestävä kehitys Sosiaalinen ja eettinen kehitys Ekologinen kehitys Taloudellinen Lisätiedot Helsingin yliopistokonsernin rahoituksen periaatteet
 1(8) Helsingin rahoituksen periaatteet 2(8) Sisällys 1 Rahoituksen tavoitteet ja päätehtävät...3 1.1 Tavoitteet...3 1.2 Päätehtävät...3 1.3 Periaatteet...3 2 Rahoituksen suunnittelu...4 3 Ulkoinen velkarahoitus...4 Lisätiedot Väestörakenteen muutoksen aiheuttamat tarpeet
 Väestön ikääntyminen, palvelut ja tarvittavat investoinnit Kansalainen, kuntalainen, asiakas Vanhusten määrä lisääntyy räjähdysmäisesti, eräissä kunnissa yli 64 vuotiaiden määrä kasvaa vuoden 2015 loppuun Lisätiedot Valtion velanhallinnasta
 Valtiokonttori 1 (6) Valtion velanhallinnasta Aika klo 10.00 Paikka Eduskunta, Verojaosto 1 Yleistä Valtiokonttori vastaa valtion velanhallintaan liittyvistä käytännön toimista. Valtiovarainministeriö Lisätiedot Porvoon kaupunki. Toukokuu 2014
 Esiselvitys toimitilainvestointien toteutusmalleista Yhteenveto rakennusliikkeiden, rahoittajien ja elinkaarihankkeiden tilaajaorganisaatioiden palautteesta Porvoon kaupunki Toukokuu 2014 Rakennusliikkeiden Lisätiedot Kuntien toimitilojen hallinta ja omistamisen vaihtoehdot. Riku Tolvanen
 20.6.2016 Liite kaupunginhallituksen suunnittelukokouksen esityslistaan 20.6.2016 asiaan 1847/2016. Kuntien toimitilojen hallinta ja omistamisen vaihtoehdot Riku Tolvanen 14.3.2016 Agenda 1. Toimitilahankkeen Lisätiedot Osavuosikatsaus 1.1. 30.6.2014 [tilintarkastamaton]
 Osavuosikatsaus 1.1. 30.6.2014 [tilintarkastamaton] Monipuolisempia rahoituspalveluita Toisen vuosineljänneksen liikevaihto+korkotuotot nousivat 24.6% edellisvuodesta ja olivat EUR 5.1m (EUR 4.1m /20) Lisätiedot PANKKIBAROMETRI III/2013
 PANKKIBAROMETRI III/2013 19.9.2013 1 Pankkibarometri III/2013 Sisällysluettelo 1 Kotitaloudet... 2 2 Yritykset... 5 Finanssialan Keskusliitto kysyy neljännesvuosittain Pankkibarometrin avulla pankinjohtajien Lisätiedot Yrityskaupan rahoitus. Asiakasvastuullinen johtaja Mikko Harju 01.11.2011
 Yrityskaupan rahoitus Asiakasvastuullinen johtaja Mikko Harju 01.11.2011 Rahoituksen lähtökohdat Yrityksen rahoitusmuodot ovat oma pääoma, vieras pääoma ja tulorahoitus. Aloittavalla yrittäjällä on pääasiassa Lisätiedot Elinkaarimallin toimivuus energiatehokkuuden ajurina Kuopion energiatehokkaat koulut
 Elinkaarimallin toimivuus energiatehokkuuden ajurina Kuopion energiatehokkaat koulut Julkiset hankinnat Cleantech-innovaatioiden edistäjänä 2.12.2009 Heureka, Vantaa Inspira Oy Inspira Oy avustaa asiakkaitaan Lisätiedot Järjestelmäarkkitehtuuri (TK081702) Pilvipalvelut. Pilvipalvelut - lähtökohtia
 Järjestelmäarkkitehtuuri (TK081702) Pilvipalvelut Pilvipalvelut Nouseva toteutustekniikka ja trendi Kuluttajat edellä, yritykset perässä Paino sanalla Palvelu Yhtenäisyyksiä vuosikymmenten taakse, sovelletaan Lisätiedot Fingridin talouden periaatteet. Jan Montell, Talous- ja rahoitusjohtaja Neuvottelukunta 28. elokuuta 2014
 Fingridin talouden periaatteet Jan Montell, Talous- ja rahoitusjohtaja Neuvottelukunta 28. elokuuta 2014 2 Fingrid välittää. Varmasti. Fingridin keskeiset taloudelliset tavoitteet ovat kustannustehokkuus, Lisätiedot Kaupan rahoitus Venäjälle ja muualle haasteet ja mahdollisuudet Joensuu 23.2.2010
 Kaupan rahoitus Venäjälle ja muualle haasteet ja mahdollisuudet Joensuu 23.2.2010 Eila Raatikainen Nordea Trade Finance Finland Lähtökohdat Kohdemaan taloudellinen ja poliittinen tilanne Uskaltaako ostaja Lisätiedot Eurooppalainen yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen laatukehys
 Eurooppalainen yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen laatukehys Kansalliset edellytykset ja vaatimukset palvelun tarjoajalle 22.8.2014 Sirpa Granö ja Johanna Haaga (käännös) Kansalliset edellytykset ja Lisätiedot SAMPO PANKKI KORKO-OBLIGAATIO 1609: KORKOKAULURI XV
 Danske Bank Oyj, www.danskebank.fi SAMPO PANKKI KORKO-OBLIGAATIO 1609: KORKOKAULURI XV Tietoa lainasta: Lainan liikkeeseenlaskija: Danske Bank Oyj Lainan ISIN-koodi: FI4000050000 KORKOKAULURI XV Viiden Lisätiedot Rakenteen lähtötilanne ja suunnitellut kaupat
 Mäntsälän kunnan rakennejärjestelyn suunniteltu toteutus ja verotus 11.08.2014 / Mäntsälä Risto Walden, Kauppat.lisensiaatti risto@bilanssi.fi / 050-585 3655 Rakenteen lähtötilanne ja suunnitellut kaupat Lisätiedot Miten päätöksentekijä voi hallita joukkoliikenteen kustannuskehitystä?
 Miten päätöksentekijä voi hallita joukkoliikenteen kustannuskehitystä? Suomen Paikallisliikenneliiton 43. vuosikokousseminaari Heikki Metsäranta Strafica Oy Esityksen sisältö 1. Kustannuksista 2. Tavoitteista Lisätiedot KIRJASTOAUTON KORITYÖN HANKINTA
 KIRJASTOAUTON KORITYÖN HANKINTA Inarin kunta pyytää tarjoustanne kirjastoauton korityöstä tämän tarjouspyynnön ja sen liitteiden mukaisesti. Kirjastoauto hankitaan Inarin kunnankirjaston käyttöön (www.inari.fi/kirjasto). Lisätiedot Rahoitusriskit ja johdannaiset Luentokurssi kevät 2011 Lehtori Matti Estola
 Rahoitusriskit ja johdannaiset Luentokurssi kevät 2011 Lehtori Matti Estola Itä-Suomen yliopisto, Yhteiskunta- ja Kauppatieteiden tiedekunta, Oikeustieteiden laitos, kansantaloustiede Luennot 22 t, harjoitukset Lisätiedot Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå
 Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå ELINKAARISOPIMUKSEN RAHOITUSMALLIT 23.2.2015 ELINKAARIHANKKEEN PERUSTIEDOT Tolkis skola, Tolkkisten päiväkoti, Gammelbackan päiväkoti, Toukovuoren päiväkoti, Peippolan Lisätiedot Hankinta-asiamiespalvelu Pohjois-Pohjanmaalle
 Hankinta-asiamiespalvelu Pohjois-Pohjanmaalle Tiina Talala 2 Hankinta-asiamies Hankinta-asiamiespalvelu tukee yrityksiä ja hankintayksiköitä julkisissa hankinnoissa tuomalla käyttöön testattuja työkaluja Lisätiedot YHTEISTYÖTÄ JA KUMPPANUUTTA
 HANKINTAILTA 20.4.2016 YHTEISTYÖTÄ JA KUMPPANUUTTA Keski-Suomen kunnat Kuntien ja kuntayhtymien talous v. 2015 Palkat 35 % Sos.vak.maksut ja eläkkeet 10 % Sosiaali- ja terveystoimi 49 % (Toimintamenot Lisätiedot Maa- ja metsätilojen sukupolvenvaihdospäivä. Liedon Säästöpankki Pankinjohtaja Esko Tuuppa 14.3.2012 Lieto
 Maa- ja metsätilojen sukupolvenvaihdospäivä Liedon Säästöpankki Pankinjohtaja Esko Tuuppa 14.3.2012 Lieto Sukupolvenvaihdokset rahoittajan näkökulmasta I Uuden ja nuoren yrittäjän perusinvestointi monesti Lisätiedot Kreikan ohjelma - Ensimmäinen väliarvio - Velkahelpotukset. Euroalueen vakausyksikkö 27.5.2016
 Kreikan ohjelma - Ensimmäinen väliarvio - Velkahelpotukset Euroalueen vakausyksikkö 27.5.2016 EVM-ohjelman 1. väliarvio Euroryhmä teki 25.5. periaatepäätöksen väliarvion hyväksymisestä Suurin osa väliarvion Lisätiedot Hiukkavaaran monitoimitalo, IPT toteutuksena - arvoa rahalle ajatellen! 27.6.2014 Markkinainfo
 Hiukkavaaran monitoimitalo, IPT toteutuksena - arvoa rahalle ajatellen! 27.6.2014 Markkinainfo Mitä on IPT? Integroitu Projekti Toimitus Poikkeaako esim. Allianssista? On syntynyt ymmärrys, mitä ero on Lisätiedot Elinkaarimallit kehityshanke ja sen tulokset. Pertti Valtonen Kauppa- ja teollisuusministeriö
 Elinkaarimallit kehityshanke ja sen tulokset Pertti Valtonen Kauppa- ja teollisuusministeriö Kehityshankkeen organisointi Johtoryhmä Espoo, Helsinki, Tampere, Vantaa puolustus-, ympäristö- sekä kauppa- Lisätiedot terveyspalveluyritysten rahoittajana Hanna Koponen Rahoituspäällikkö Finnvera Oyj
 Finnvera sosiaali- ja terveyspalveluyritysten rahoittajana 2.2.20112 2011 Hanna Koponen Rahoituspäällikkö Finnvera Oyj Finnveran rooli sosiaalipalvelualan rahoittajana 2 Vahva rooli alusta saakka 90-luvun Lisätiedot Elinkaarimallien ja palvelujen sopimukset. Juha-Matti Junnonen TKK Rakentamistalous
 Elinkaarimallien ja palvelujen sopimukset Juha-Matti Junnonen TKK Rakentamistalous Elinkaarisopimusten ominaispiirteitä Tyypillisiä piirteitä sopimuksen pitkä kesto, epävarmuus ja osapuolten keskinäiset Lisätiedot Euroopan Investointiohjelma
 Euroopan Investointiohjelma Oulu 2.11.2015 Euroopan komission Suomen-edustusto Vesa-Pekka Poutanen Vuotuinen kasvuselvitys 2015 Talouspolitiikan kolme toisiaan tukevaa perustekijää: INVESTOINNIT (alkusysäys Lisätiedot Talous ja tariffiasetanta. 5.9.2013 Tom Pippingsköld
 1 Talous ja tariffiasetanta 2 Rahoitus Talous 3 Rahoitus 4 Mikä määrittää Fingridin rahoitustarpeet Fingridin strategia - oikea tieto investointiohjelmasta Budjetit ja ennusteet - oikea ja riittävä tieto Lisätiedot POLTTOPUIDEN HANKINTA
 TARJOUSPYYNTÖ sivu 1 (5) 09.07.2015 1 POLTTOPUIDEN HANKINTA Hankinnan kohde Nokiankaupunkipyytäätarjoustatoimeentulotukiasiakkaiden polttopuista. Vuosittainenhankintamäärävaihtelee,arviolta10-30 irtokuutiometriävuodessa. Lisätiedot PYHÄJÄRVEN KAUPUNGIN HANKINTAOHJEET
 PYHÄJÄRVEN KAUPUNKI PYHÄJÄRVEN KAUPUNGIN HANKINTAOHJEET Kaupunginhallitus 16.6.2003 280 Paavo Leskinen Puheenjohtaja Kirsi-Tiina Ikonen Pöytäkirjanpitäjä Unto Matilainen Mauno Tuoriniemi 2 HANKINTAOHJEET Lisätiedot Hankintamenettelyt mikä muuttuu?
 Hankintamenettelyt mikä muuttuu? Julkisten hankintojen neuvontayksikön seminaari 21.10.2013 Lakimies Katariina Huikko, Suomen Kuntaliitto Hankintamenettelyt mikä muuttuu? Avoin menettely Rajoitettu menettely Lisätiedot Vahantajoen vesihuolto-osuuskunnan tilannekatsaus ja toimenpiteet
 Kaupunginhallitus 428 17.11.2014 Kaupunginhallitus 32 26.01.2015 Kaupunginhallitus 126 30.03.2015 Vahantajoen vesihuolto-osuuskunnan tilannekatsaus ja toimenpiteet 849/72.722/2012 KAUPHALL 17.11.2014 428 Lisätiedot Hankintaratkaisuja vuorovaikutuksessa palveluntuottajien kanssa kokemuksia hankintaklinikoista
 Hankintaratkaisuja vuorovaikutuksessa palveluntuottajien kanssa kokemuksia hankintaklinikoista Tuotanto- ja operointi-innovaatiot: julkinen-yksityinen yhteistyöseminaari Tampereen yliopisto 7.10.2010 Pekka Lisätiedot Sisäilmasto ja kiinteistöpalveluiden järjestäminen elinkaarihankkeissa
 Sisäilmasto ja kiinteistöpalveluiden järjestäminen elinkaarihankkeissa Sisäilmastoseminaari 11.3.2015 toimitusjohtaja Tarja Andersson Elinkaarihanke (1) Hankintatapa, joissa tilaajan valitseman palveluntuottajan Lisätiedot Markus Ukkola TEM. Kokonaisratkaisujen innovatiivinen hankinta
 Markus Ukkola TEM Kokonaisratkaisujen innovatiivinen hankinta Julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö Suomessa julkisyhteisöjen ja muiden ns. hankintayksiköiksi laskettavien tahojen on kilpailutettava Lisätiedot TARJOUSPYYNTÖ: TP/LSKKY/UKI/2016/1 Tarjousnimike: VILJELYKONSULTOINTI
 TARJOUSPYYNTÖ: TP/LSKKY/UKI/2016/1 Tarjousnimike: VILJELYKONSULTOINTI Lounais Suomen koulutuskuntayhtymä / Lounais Suomen ammattiopisto Novida pyytää tarjoustanne viljelykonsultoinnin hankinnasta tarjouspyynnön Lisätiedot 2. Hankintamenettely, hankinnasta ilmoittaminen ja asiakirjajulkisuus
 1 TARJOUSPYYNTÖ OMPELUKONEIDEN JA SAUMUREIDEN KORJAUS- JA HUOLTOPALVELUISTA (puitejärjestely) 1. Hankinnan kuvaus Nurmijärven kunta pyytää tarjoustanne kunnan eri toimipisteisiin hankittujen ompelukoneiden Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 27.1.2007
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 20/30
 Talan väckt den 14 december 2006 – IMI m.fl. mot kommissionen
 (Mål T-378/06)
 (2007/C 20/46)
 Rättegångsspråk: engelska
 Parter
 Sökande: IMI plc (Birmingham, Förenade kungariket), IMI Kynoch Ltd (Birmingham, Förenade kungariket), Yorkshire Fittings Limited (Leeds, Förenade kungariket), VSH Italia Srl (Bregnano, Italien), Aquatis France SAS (La Chapelle St. Mesmin, Frankrike), och Simplex Armaturen + Fittings GmbH & Co. KG (Ravensburg, Tyskland) (ombud: M. Struys och D. Arts, lawyers)
 Svarande: Europeiska gemenskapernas kommission
 Sökandenas yrkanden
 Sökandena yrkar att förstainstansrätten skall
 —
 ogiltigförklara artiklarna 2 b.1 och 2 b.2 i kommissionens beslut av den 20 september 2006 i dess lydelse enligt kommissionens beslut av den 29 september 2006 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet (Ärende COMP/F – 1/38.121 – Fittings – K(2006) 4180 slutlig)
 —
 alternativt sätta ned de böter som sökandena har ålagts, och
 —
 förplikta svaranden att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Sökanden yrkar delvis ogiltigförklaring av kommissionens beslut K(2006) 4180 slutlig av den 20 september 2006 (Ärende COMP/F – 1/38.121 – Fittings (rördelar)), i vilket kommissionen fastställde att sökandena tillsammans med andra företag har brutit mot artikel 81 EG och artikel 53 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet genom att göra upp om priser, prislistor, avdrag och rabatter, genomförandemekanismer för införande av prishöjningar, fördelning av nationella marknader, fördelning av kunder och utbyte av andra affärsuppgifter.
 Till stöd för sin talan gör sökandena gällande att kommissionen har åsidosatt principerna om proportionalitet och icke-diskriminering då de böter som sökandena har ålagts i det omtvistade beslutet är för höga i förhållande till storleken på såväl sökandena som den relevanta marknaden enligt kommissionens bedömningar i tidigare beslut. Kommissionen har gjort sig skyldig till en uppenbart oriktig bedömning genom att räkna in försäljningen av pressrördelar vid beräkningen av omfattningen av den relevanta marknaden i syfte att bedöma fördragsbrottets allvar.
 Vidare anser sökandena att kommissionen har gjort sig skyldig till en uppenbart oriktig bedömning genom att slå fast att sökandena inte har företett bevis på sambandet mellan de brittiska och de paneuropeiska överenskommelserna. Kommissionen har inte motiverat sitt beslut i den delen. Kommissionen har åsidosatt principen om likabehandling genom att inte bevilja sökandena en nedsättning av böterna på grundval av deras samarbete utanför meddelandet om samarbete (1) genom ingivande av bevis på att det förelåg ett samband mellan den brittiska och den paneuropeiska kartellen, samtidigt som företaget FRA.BO beviljades nedsättning av sina böter på den grunden att bevis ingetts på att kartellen fortsatt efter inspektionerna.
 Sökanden hävdar vidare att kommissionen har åsidosatt artikel 253 EG då det omtvistade beslutet inte innehåller någon motivering till varför sökandena Aquatis France och Simplex Armaturen + Fittings har ålagts ytterligare ett bötesbelopp på 2,04 miljoner euro.
 Slutligen hävdas att kommissionen har åsidosatt principen om ne bis in idem, enligt vilken ingen kan dömas två gånger för samma brott, genom att ålägga Aquatis France och Simplex Armaturen + Fittings separata böter utöver de böter som redan hade ålagts vart och ett av deras företrädare och nuvarande moderbolag.
 (1) Kommissionens meddelande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden (EGT C 45, 2002, s. 3).


type: contracts

text:
23 . 2 . 94 Diario Oficial de las Comunidades Europeas N° L 52/11
 DECISIÓN N° 2/93 DEL COMITE MIXTO CEE-SUIZA
 de 28 de abril de 1993
 por la que se modifica el Protocolo n° 3 relativo a la definición de la noción de «productos
 originarios » y a los métodos de cooperación administrativa
 ( 94/102/CE}
 EL COMITE MIXTO ,
 Visto el Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la Confederación Suiza, firmado en
 Brueselas el 22 de julio de 1972,
 Visto el Protocolo n° 3 relativo a la noción de « productos originarios » y a los métodos de
 cooperación administrativa, en lo sucesivo denominado «el Protocolo n° 3 » y, en particular, su
 artículo 28 ,
 Considerando que la escasez de materias primas en la Comunidad Económica Europea y los
 países de la AELC y las condiciones económicas internacionales del comercio del «metal mixto »
 de la partida SA ex 2805 hacen necesaria una adaptación de las normas de origen establecidas
 para este producto en el Protocolo n° 3,
 DECIDE :
 Artículo 1
 Las partidas, descripciones y normas correspondientes que figuran en la lista aneja a la presente
 Decisión sustituirán a las partidas, descripciones y normas correspondientes que figuran en la
 lista del Anexo III del Protocolo n° 3 del Acuerdo CEE-Suiza .
 Artículo 2
 La presente Decisión será aplicable a partir del 1 de enero de 1993 .
 Hecho en Bruselas, el 28 de abril de 1993 .
 Por el Comité mixto
 El Presidente
 G. GIOLA
 ---pagebreak--- N L 52/12 Diario Oficial de las Comunidades Europeas 23 . 2 . 94
 ANEXO
 Lista de las elaboraciones o transformaciones que deberán aplicarse a las materias no originarias para que el
 producto transformado pueda obtener el carácter originario
 Elaboración o transformación aplicada a
 Código SA Designación de la mercancía materias no originarias que confiere el carácter
 de producto originario
 (1) (2) (3 )
 ex capítulo 28 Productos químicos inorgánicos; com- Fabricación en la que todas las materias
 puestos inorgánicos u orgánicos de los utilizadas deben estar clasificadas en una
 metales preciosos, de los elementos partida diferente de la del producto. No
 radiactivos, de los metales de las tierras obstante, podrán utilizarse materias de la
 raras o de isótopos; con exclusión de misma partida que el producto, siempre
 los productos de los códigos ex 2805, que su v.alor no sobrepase el 20 % del
 ex 2811 , ex 2833 y ex 2840, para los cua- precio franco fábrica del producto
 les se exponen a continuación las reglas
 aplicables
 ex 2805 « Metal mixto » Fabricación mediante tratamiento térmico
 o electrolítico en la que el valor de todas
 las materias utilizadas no debe sobrepasar
 el 50 % del precio franco fábrica del pro
 ducto


text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 12006E/PRO/15
 Chonartha ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh (Leagan comhdhlúite) - D. Prótacail atá i gceangal leis an gConradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh - Prótacal (Uimh. 15) ar shocruithe speisialta don Ghraonlainn (1985)
 Official Journal C 321 E , 29/12/2006 P. 0254 - 0254
 Prótacal [*] (Uimh. 15)ar shocruithe speisialta don Ghraonlainn (1985)Airteagal 11. An chóir a thugtar, ar a n-allmhairiú isteach sa Chomhphobal, do tháirgí atá faoi réir ag comheagraíocht an mhargaidh do tháirgí iascaireachta agus ar de thionscnamh na Graonlainne iad, beidh ar áireamh inti, gan dochar do shásra chomheagraíocht an mhargaidh, díolúine ó dhleachtanna custaim agus ó mhuirir chomhéifeachta agus saoirse ó shrianta cainníochtúla agus bearta comhéifeachta, más sásúil don Chomhphobal na deiseanna rochtana ar limistéir iascaireachta na Graonlainne a dheonófar don Chomhphobal de bhun comhaontú idir an Chomhphobal agus an t-údarás is freagrach as an nGraonlainn.2. Na bearta uile a bhaineann leis na socruithe d'allmhairiú na dtáirgí sin, ar a n-áirítear iad siúd a bhaineann le glacadh na mbeart sin, glacfar iad de réir an nós imeachta atá leagtha síos in Airteagal 37 den Chonradh ag bunú Chomhphobal Eacnamaíochta na hEorpa.Airteagal 2Cuirfidh an Coimisiún tograí faoi bhráid na Comhairle, a ghníomhóidh trí thromlach cáilithe, maidir leis na bearta idirthréimhseacha a mheasann sé is riachtanach, de bharr theacht i bhfeidhm na socruithe nua, i dtaca le caomhnú ceart a bhí sealbhaithe ag daoine idir nádúrtha agus dlítheanach sa tréimhse nuair a bhí an Ghraonlainn ina cuid den Chomhphobal agus le réiteach a dhéanamh maidir le cúnamh airgid a dheonaigh an Comhphobal don Ghraonlainn sa tréimhse sin.[*] Foráiltear in Airteagal 3 de Chonradh na Graonlainne go ndéanfar an Prótacal seo, atá i gceangal leis an gConradh sin, a chur i gceangal leis an gConradh ag bunú Chomhphobal Eacnamaíochta na hEorpa (IO L 29, 1.2.1985).--------------------------------------------------


text:
 13.2.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 37/22
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) 2. decembra 2009 – Nokia Corporation proti Her Majesty's Commissioners of Revenue and Customs
 (Zadeva C-495/09)
 2010/C 37/26
 Jezik postopka: angleščina
 Predložitveno sodišče
 Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)
 Stranki v postopku v glavni stvari
 Tožeča stranka: Nokia Corporation
 Tožena stranka: Her Majesty's Commissioners of Revenue and Customs
 Vprašanje za predhodno odločanje
 Ali lahko neskupnostno blago, ki nosi znamko Skupnosti in je predmet carinskega nadzora v državi članici ter je v tranzitu iz države nečlanice v drugo državo nečlanico, pomeni ‚ponarejeno blago‘ v smislu člena 2(1)(a) Uredbe (ES) št. 1383/2003, če ni nobenih dokazov, ki bi nakazovali, da bo to blago dano v promet v ES, bodisi v skladu s carinskim postopkom ali z nedovoljeno preusmeritvijo?


text:
 3.8.2013
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 225/34
 Urteil des Gerichtshofs (Achte Kammer) vom 20. Juni 2013 (Vorabentscheidungsersuchen des Administrativen sad Plovdiv — Bulgarien) — Teritorialna direktsia na NAP — Plovdiv/RODOPI-M 91 OOD
 (Rechtssache C-259/12) (1)
 (Steuerrecht - Mehrwertsteuer - Richtlinie 2006/112/EG - Grundsätze der steuerlichen Neutralität und der Verhältnismäßigkeit - Verspätete Verbuchung und verspäteter Ausweis der Annullierung einer Rechnung - Behebung des Verstoßes - Zahlung der Steuer - Staatshaushalt - Fehlende Schädigung - Verwaltungsrechtliche Sanktion)
 2013/C 225/58
 Verfahrenssprache: Bulgarisch
 Vorlegendes Gericht
 Administrativen sad Plovdiv
 Parteien des Ausgangsverfahrens
 Klägerin: Teritorialna direktsia na NAP — Plovdiv
 Beklagte: RODOPI-M 91 OOD
 Gegenstand
 Vorabentscheidungsersuchen — Administrativen sad Plovdiv — Auslegung der Art. 242 und 273 der Richtlinie 2006/112/EG des Rates vom 28. November 2006 über das gemeinsame Mehrwertsteuersystem (ABl. L 347, S. 1) — Strafverfügung, die wegen nicht rechtzeitigen Ausweises der Annullierung einer Rechnung erlassen wurde, obwohl die Annullierung später buchmäßig ausgewiesen worden ist und die betreffende Person die sich aus der nicht in das Kreditorenbuch und in die Steuererklärung für den Steuerzeitraum aufgenommenen annullierten Rechnung ergebenden Steuern gezahlt hat — Geldstrafe in Höhe des Gesamtbetrags der nicht rechtzeitig entrichteten Steuer — Grundsatz der steuerlichen Neutralität
 Tenor
 Es läuft nicht dem Grundsatz der steuerlichen Neutralität zuwider, dass die Steuerverwaltung eines Mitgliedstaats gegen einen Steuerpflichtigen, der seine Verpflichtung, Umstände, die für die Berechnung der von ihm geschuldeten Mehrwertsteuer von Bedeutung sind, zu verbuchen und auszuweisen, nicht innerhalb der in den nationalen Rechtsvorschriften vorgesehenen Frist erfüllt hat, eine Verwaltungsgeldstrafe verhängt, die dem Betrag der nicht rechtzeitig entrichteten Mehrwertsteuer entspricht, wenn dieser Steuerpflichtige das Versäumnis in der Folge behoben und die geschuldete Steuer in voller Höhe zuzüglich Zinsen entrichtet hat. Es ist Sache des nationalen Gerichts, unter Berücksichtigung der Art. 242 und 273 der Richtlinie 2006/112/EG des Rates vom 28. November 2006 über das gemeinsame Mehrwertsteuersystem zu prüfen, ob angesichts der Umstände des Ausgangsverfahrens, insbesondere angesichts der Zeitspanne, in der die Unregelmäßigkeit berichtigt wurde, der Schwere dieser Unregelmäßigkeit und einer etwaig vorliegenden Steuerhinterziehung oder Umgehung der geltenden Gesetze, die dem Steuerpflichtigen anzulasten wäre, die Höhe der verhängten Verwaltungsstrafe nicht über das hinausgeht, was zur Erreichung der Ziele erforderlich ist, die in der Sicherstellung der genauen Erhebung der Steuer und in der Vermeidung von Steuerhinterziehung bestehen.
 (1) ABl. C 243 vom 11.8.2012.