type: other

text:
STATUT 19/06/2017 - Portal Legislativ
 Colegiului Fizioterapeuților din România
 ... 2. Acțiunea judecătorească
 STATUT din 19 iunie 2017Colegiului Fizioterapeuților din România
 Publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 489 bis din 28 iunie 2017
 Aprobat prin Ordinul nr. 679 din 19 iunie 2017, publicat în Monitorul Oficial al României nr. 489 din 28 iunie 2017. + Capitolul I Dispoziții generale + Articolul 1 Colegiul Fizioterapeuților din România este înființat și organizat potrivit Legii nr. 229/2016 privind organizarea și exercitarea profesiei de fizioterapeut, precum și pentru înființarea, organizarea și funcționarea Colegiului Fizioterapeuților din România. + Articolul 2(1) Colegiul Fizioterapeuților din România este organizație profesională, cu personalitate juridică, neguvernamentală, de interes public, apolitică, fără scop patrimonial, cu responsabilități delegate de autoritatea de stat, având ca obiect de activitate autorizarea, controlul și supravegherea exercitării profesiei de fizioterapeut, ca profesie liberală de practică publică autorizată.(2) Colegiul Fizioterapeuților din România are autonomie instituțională în domeniul său de competență normativ și jurisdicțional profesional și își exercită atribuțiile fără posibilitatea vreunei imixtiuni, în condițiile legii.(3) Activitatea Colegiului Fizioterapeuților din România se desfășoară la nivel național și teritorial. + Articolul 3(1) Sediul Colegiului Fizioterapeuților din România este în municipiul București.(2) Denumirea și sigla Colegiului Fizioterapeuților din România vor fi înscrise în toate documentele, actele și înscrisurile care emană de la acesta, cu menționarea sediului și a codului fiscal.(3) Sigla Colegiului Fizioterapeuților din România este prevăzută în anexa care face parte integrantă din prezentul statut. + Capitolul II Obiectul de activitate + Articolul 4 Colegiul Fizioterapeuților din România are ca obiect de activitate autorizarea, controlul și supravegherea exercitării profesiei de fizioterapeut, ca profesie liberală de practică publică autorizată. + Articolul 5 În realizarea obiectului său de activitate, Colegiul Fizioterapeuților din România, prin structurile sale naționale și teritoriale, are următoarele atribuții:a) în calitate de autoritate competentă în domeniu asigură autorizarea, monitorizarea și controlul exercitării profesiei de fizioterapeut, în colaborare cu Ministerul Sănătății; ... b) asigură respectarea cadrului legal și organizatoric pentru exercitarea profesiei de fizioterapeut în condițiile legii, inclusiv prin funcția de control profesional, de autoritate disciplinară și de organ de jurisdicție profesională; ... c) autorizează sau, după caz, avizează exercitarea profesiei de fizioterapeut pe teritoriul României; ... d) elaborează și emite cardul profesional european, pentru membrii săi, în conformitate cu reglementările Uniunii Europene; ... e) asigură schimbul de informații, prin intermediul Sistemului de informare a pieței interne a Uniunii Europene, denumit în continuare IMI, conform procedurilor prevăzute în normele metodologice de aplicare a legii; ... f) recunoaște titlurile oficiale de calificare în fizioterapie dobândite în celelalte state membre ale Uniunii Europene, în statele aparținând Spațiului Economic European și în Confederația Elvețiană; ... g) adoptă Codul deontologic al fizioterapeutului; ... h) instituie și supraveghează aplicarea și respectarea standardelor de calitate a serviciilor profesionale în domeniul fizioterapiei, precum și a normelor deontologice a fizioterapeutului; ... i) instituie un cadru de promovare și dezvoltare a competenței profesionale; ... j) reprezintă interesele membrilor săi în fața autorităților publice și administrative, în cadrul organismelor profesionale internaționale, precum și în litigiile cu terții; ... k) ține evidența fizioterapeuților autorizați și, după caz, acordă, certifică, suspendă și retrage dreptul de exercitare a profesiei de fizioterapeut în condițiile prevăzute de normele metodologice de aplicare a legii; ... l) mediază și arbitrează divergențele între membrii săi, precum și între aceștia și terți; ... m) întocmește și actualizează permanent Registrul unic al fizioterapeuților. ... n) analizează cazurile de abateri de la normele de etică și deontologie profesională, în calitate de organ de jurisdicție profesională; ... o) reprezintă corpul profesional din România în relațiile cu autoritățile și instituțiile guvernamentale și neguvernamentale interne și internaționale; ... p) inițiază și promovează forme de educație continuă în vederea creșterii gradului de competență profesională a membrilor săi; ... q) colaborează cu Ministerul Sănătății la elaborarea normelor specifice și a reglementărilor privind profesia de fizioterapeut și asigură aplicarea acestora; ... r) elaborează criterii și standarde privind asigurarea calității serviciilor de îngrijiri de sănătate, pe care le propune spre aprobare Ministerului Sănătății; ... s) elaborează proiecte de metodologii, de ghiduri și de protocoale de practică, pe care le propune spre aprobare Ministerului Sănătății; ... t) soluționează cererile și petițiile membrilor prin organele de conducere ale colegiilor teritoriale sau, în cazul nesoluționării la acest nivel, prin organele de conducere ierarhic superioare; ... u) elaborează Statutul și Regulamentul intern de organizare și funcționare a Colegiul Fizioterapeuților din România precum și propuneri de modificare a acestora, pe care le supune, spre aprobare Ministerului Sănătății; ... v) atestă onorabilitatea și moralitatea profesională a membrilor săi și eliberează, la cerere, certificatul de status profesional curent pentru membrii săi, ... w) elaborează documentele necesare recunoașterii în alte state membre ale Uniunii Europene, în statele aparținând Spațiului Economic European și în Confederația Elvețiană a titlurilor de calificare de fizioterapeut dobândite în România. ... + Capitolul III Membrii Colegiului Fizioterapeuților din România + Secţiunea 1 Dobândirea calității de membru + Articolul 6(1) Pentru exercitarea profesiei de fizioterapeut pe teritoriul României, persoanele care dețin un titlu oficial de calificare în fizioterapie prevăzut de lege, au obligația să se înscrie în Colegiul Fizioterapeuților din România.(2) Calitatea de membru al Colegiului Fizioterapeuților din România se dobândește la cerere și este dovedită prin autorizația de liberă practică, care se eliberează la înscrierea în organizația profesională.(3) Pentru obținerea autorizației de liberă practică, solicitantul trebuie să îndeplinească următoarele condiții:a) să dețină unul din titlurile oficiale de calificare în fizioterapie prevăzute de lege; ... b) să fie membru al Colegiului Fizioterapeuților din România; ... c) să nu se regăsească în vreunul din cazurile de nedemnitate sau incompatibilitate prevăzute de lege; ... d) să fie apt din punct de vedere medical pentru exercitarea profesiei. ... (4) Înscrierea în organizația profesională se face la colegiul teritorial în a cărui rază urmează să își desfășoare activitatea solicitantul.(5) Membrii înscriși și luați în evidența colegiilor teritoriale sunt membri ai Colegiului Fizioterapeuților din România.(6) Atunci când nu există un colegiu în județul pe teritoriul căruia solicitantul urmează să își desfășoare activitatea profesională, înscrierea acestuia ca membru se face într-un colegiu teritorial dintr-un județ situat în aceeași regiune de dezvoltare.(7) Stabilirea apartenenței teritoriale în situația menționată la alin. (6) precum și transferul membrilor de la un colegiu teritorial la altul, se realizează conform criteriilor stabilite prin Regulamentul intern de organizare și funcționare. + Articolul 7(1) Persoanelor de mare distincție, care au avut o contribuție importanță la promovarea drepturilor și intereselor profesionale ale membrilor organizației profesionale, precum și la promovarea imaginii Colegiului Fizioterapeuților din România, li se poate acorda titlul de membru de onoare.(2) Conferirea titlului de membru de onoare al Colegiului Fizioterapeuților din România este de competența Consiliului național. + Secţiunea a 2-a Suspendarea calității de membru + Articolul 8 Suspendarea calității de membru al Colegiului Fizioterapeuților din România poate interveni în următoarele situații:a) la cererea scrisă, pentru motive obiective; ... b) dacă fizioterapeutul nu realizează numărul minim anual de credite de educație medicală continuă, stabilit prin normele metodologice de aplicare a Legii nr. 229/2016; ... c) dacă fizioterapeutul nu plătește cotizația pe o perioadă de 6 luni; ... d) pe durata stării de incompatibilitate; ... e) în cazul realizării oricărei acțiuni de natură a aduce atingere demnității profesionale sau bunelor moravuri, conform Codului deontologic al fizioterapeutului. ... + Secţiunea a 3-a Încetarea calității de membru + Articolul 9 Calitatea de membru al Colegiului Fizioterapeuților din România încetează în următoarele situații:a) la cererea titularului, prin renunțare scrisă la calitatea de membru, cu 15 zile înainte de data încetării; ... b) prin retragerea calității de membru, ca urmare a interzicerii exercitării profesiei, fie printr-o hotărâre definitivă de către instanța judecătorească, fie ca sancțiune disciplinară, în condițiile prevăzute de prezentul statut precum și de Codul deontologic al fizioterapeutului; ... c) ca urmare a săvârșirii unor abuzuri prin care au fost încălcate drepturi și libertăți fundamentale ale omului, stabilite prin hotărâre judecătorească definitivă, care prevede, în mod expres, interdicția de exercitare a profesiei. ... + Secţiunea a 4-a Drepturile și obligațiile membrilor + Articolul 10 Membrii Colegiului Fizioterapeuților din România au următoarele drepturi:a) de a fi înscriși în evidențele oficiale gestionate de Colegiului Fizioterapeuților din România și de a li se elibera acte doveditoare în acest sens; ... b) de a se adresa nemijlocit tuturor organelor de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România, naționale sau teritoriale, și de a primi informațiile solicitate în legătură cu organizarea și funcționarea Colegiului Fizioterapeuților din România ... c) de a participa la programe de perfecționare și la alte forme de educație medicală continuă; ... d) de a participa la ședințele organelor de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România, naționale sau teritoriale din care fac parte; ... e) de a-și exprima opinia cu privire la subiectele în dezbatere în cadrul Colegiului Fizioterapeuților din România, atât la nivel național cât și teritorial; ... f) de a alege și de a fi aleși în organele reprezentative ale Colegiului Fizioterapeuților din România; ... g) de a participa la acțiunile organizate de Colegiul Fizioterapeuților din România și de a fi informați despre desfășurarea acestora; ... h) de a contesta sancțiunile primite în termen de 30 de zile de la comunicarea lor. ... + Articolul 11 Membrii Colegiului Fizioterapeuților din România au următoarele obligații:a) să cunoască și să respecte legislația în vigoare referitoare la exercitarea profesiei de fizioterapeut și normele emise de Colegiul Fizioterapeuților din România; ... b) să cunoască și să respecte Statul și Codul deontologic al fizioterapeutului; ... c) să se preocupe de menținerea și îmbunătățirea nivelului lor de cunoștințe și abilități profesionale în domeniul fizioterapiei și să realizeze anual numărul minim de credite de educație medicală continuă; ... d) să manifeste un comportament demn în exercitarea profesiei și să respecte limitele de competență prevăzute de lege, norme, statut și alte reglementări; ... e) să fie asigurați pentru răspundere civilă profesională și să răspundă pentru cazurile de malpraxis pe care le-au produs; ... f) să participe la ședințele organelor de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România, naționale sau teritoriale din care fac parte; ... g) să îndeplinească cu bună credință atribuțiile ce le revin ca urmare a exercitării unei funcții în cadrul Colegiului Fizioterapeuților din România; ... h) să nu producă prejudicii materiale sau morale Colegiului Fizioterapeuților din România, organelor de conducere și membrilor acestuia iar în cazul în care s-au produs, să le repare; ... i) să notifice colegiului teritorial orice situație de natură să modifice datele înscrise în evidențele organizației profesionale cu privire la membrii Colegiului Fizioterapeuților din România, în termen de 10 zile de la apariția acesteia sau de la data la care a avut cunoștință de aceasta; ... j) să păstreze confidențialitatea asupra datelor cu caracter personal de care ia cunoștință în calitate de membru al Colegiului Fizioterapeuților din România. ... + Capitolul IV Incompatibilitățile funcțiilor de conducere + Articolul 12 Persoanele care dețin funcții de conducere în structurile Colegiului Fizioterapeuților din România sunt incompatibile cu funcțiile de conducere din organizații sindicale, din partidele politice sau alte asociații profesionale naționale. + Articolul 13 Sesizarea privind situația de incompatibilitate poate fi făcută de orice persoană, instituții sau autorități interesate. + Articolul 14(1) În termen de 10 zile de la apariția stării de incompatibilitate, persoana aflată în stare de incompatibilitate este obligată să sesizeze Consiliul național și să își exprime opțiunea alegerii pentru una dintre funcțiile deținute pentru care a intervenit incompatibilitatea.(2) În cazul neexprimării opțiunii, Consiliul național va constata starea de incompatibilitate, informând Adunarea generală națională. + Articolul 15 După constatarea stării de incompatibilitate, Adunarea generală națională va suspenda dreptul de exercitare a funcției de conducere pe toată perioada stării de incompatibilitate. + Capitolul V STRUCTURA ORGANIZATORICĂ + Secţiunea 1 Dispoziții generale + Articolul 16(1) Colegiul Fizioterapeuților din România este organizat la nivel național și teritorial.(2) La nivelul fiecărui județ, respectiv al municipiului București se organizează și funcționează un colegiu teritorial care cuprinde toți fizioterapeuții care exercită profesia în unitatea administrativ-teritorială respectivă.(3) Sediul colegiului teritorial este în orașul de reședință a județului, respectiv în municipiul București, pentru Colegiul teritorial București.(4) În situația în care într-un județ nu se poate înființa un colegiu teritorial, datorită numărului redus de membri sau a imposibilității constituirii organelor de conducere, atunci membrii din această unitate administrativ-teritorială vor fi arondați unui colegiu teritorial situat în aceeași regiune de dezvoltare, conform criteriilor aprobate de către Adunarea generală națională.(5) Colegiile teritoriale nu au personalitate juridică și beneficiază de autonomie organizatorică și funcțională, în limitele prevăzute de prezentul statut.(6) Nici un colegiu teritorial nu poate funcționa în afara Colegiului Fizioterapeuților din România. + Articolul 17(1) Denumirea colegiului teritorial este "Colegiul fizioterapeuților "(se completează denumirea județului în care funcționează colegiul respectiv)(2) În cazul colegiului teritorial care arondează și membrii dintr-un alt județ, în care nu se poate înființa colegiu, din cauza numărului redus de membri, denumirea acestuia va cuprinde numele ambelor județe din care fac parte membrii lor. + Secţiunea a 2-a Organele de conducere la nivel teritorial + Articolul 18 La nivel teritorial, organele de conducere ale Colegiului teritorial al Fizioterapeuților din România sunt:a) Adunarea generală teritorială; ... b) Consiliul teritorial; ... c) Președintele Colegiului teritorial al fizioterapeuților. ... + Articolul 19 Adunarea generală teritorială, este formată din toți membrii Colegiului Fizioterapeuților din România care își desfășoară activitatea de fizioterapeut pe teritoriul unui colegiu teritorial. + Articolul 20(1) Adunarea generală teritorială se întrunește în ședințe ordinare, o dată pe an sau în ședințe extraordinare, de câte ori este nevoie.(2) Ședințele Adunării generale teritoriale se convoacă de către Consiliul teritorial, cu cel puțin 30 de zile înainte de data întrunirii sau de către o treime din membrii Consiliului teritorial de conducere, cu cel puțin 15 zile înainte de data întrunirii.(3) Convocarea ședinței Adunării generale teritoriale trebuie să cuprindă locul, data întrunirii și ordinea de zi.(4) Adunarea generală teritorială adoptă hotărâri cu majoritate simplă, în prezența a două treimi din numărul membrilor săi.(5) Dacă la prima convocare nu s-a întrunit majoritatea de două treimi, în termen de 14 zile se organizează o nouă ședință cu aceeași ordine de zi, care va adopta hotărâri cu majoritate simplă, indiferent de numărul membrilor prezenți. + Articolul 21 Adunarea generală teritorială are următoarele atribuții:a) aprobă proiectul bugetului de venituri și cheltuieli și bilanțul contabil al colegiului teritorial; ... b) analizează și aprobă raportul financiar anual al Consiliului Teritorial; ... c) alege membrii Consiliului Teritorial; ... d) alege membrii Comisiei de cenzori a colegiului teritorial; ... e) alege membrii Comisiei teritoriale de disciplină și arbitraj; ... f) alege reprezentanții în Adunarea generală națională; ... g) analizează rapoartele anuale de activitate ale Consiliului Teritorial, Comisiei de cenzori a colegiului teritorial și Comisiei teritoriale de disciplină și arbitraj precum și alte informări și propuneri ce-i sunt înaintate și decide asupra acestora; ... h) verifică activitatea ale Consiliului Teritorial, Comisiei de cenzori a colegiului teritorial și Comisiei teritoriale de disciplină și arbitraj; ... i) aprobă proiectele de modificare a statutului și a Regulamentului intern de organizare și funcționare, care vor fi transmise, spre aprobare Consiliului național; ... j) avizează propunerile Consiliului Teritorial privind acordarea sau ridicarea calității de membru de onoare al Colegiului Fizioterapeuților din România, pe care le supune aprobării Consiliului național; ... k) deleagă atribuții Consiliului Teritorial; ... l) îndeplinește orice alte atribuții stabilite în competența sa prin Regulamentului intern de organizare și funcționare. ... + Articolul 221) Adunarea generală teritorială alege, prin vot secret, cu majoritate simplă, membrii Consiliului teritorial, în prezența a cel puțin două treimi din numărul total al membrilor săi. ... 2) Dacă la prima convocare nu s-a întrunit majoritatea de două treimi, în termen de maxim 14 zile se organizează o nouă ședință cu aceeași ordine de zi, care va adopta hotărâri cu majoritate simplă, indiferent de numărul membrilor prezenți. ... + Articolul 23 Consiliul teritorial are un număr de membri proporțional cu numărul fizioterapeuților înscriși în evidența colegiului teritorial la data alegerilor, respectiv:a) 5 membri, pentru un număr de la 41 până la 100 de fizioterapeuți înscriși;; ... b) 7 membri, pentru un număr de la 101 până la 500 de fizioterapeuți înscriși; ... c) 9 membri, pentru un număr de peste 500 de fizioterapeuți înscriși. ... + Articolul 24(1) Consiliul Teritorial conduce activitatea colegiului teritorial între două reuniuni ale Adunării generale teritoriale.(2) Consiliile teritoriale se întrunesc lunar, în ședințe ordinare și, ori de câte ori este nevoie, la cererea președintelui ori a majorității simple a membrilor săi.(3) Consiliul teritorial adoptă hotărâri cu majoritate simplă, în prezența a două treimi din numărul membrilor săi. + Articolul 25 În exercitarea competenței sale, Consiliul Teritorial are următoarele atribuții:a) elaborează raportul de activitate, pe care îl înaintează, spre analiză, Adunării generale teritoriale; ... b) întocmește propunerea de buget și bilanțul contabil, pe care le supune aprobării Adunării generale teritoriale; ... c) urmărește punerea în aplicare a hotărârilor adoptate de Adunarea generală națională; ... d) elaborează propuneri de modificare a statului și a Regulamentului intern de organizare și funcționare, pe care le supune aprobării Adunării generale teritoriale; ... e) decide și urmărește implicarea colegiului teritorial în proiecte și acțiuni; ... f) răspunde de buna administrare a întregului patrimoniu al colegiului teritorial; ... g) elaborează structura organizatorică și o înaintează spre aprobare Consiliului național; ... h) propune Adunării generale teritoriale acordarea sau ridicarea calității de membru de onoare al Colegiului Fizioterapeuților din România; ... i) întocmește raportul financiar anual al colegiului teritorial, pe care îl supune analizei Adunării generale teritoriale; ... i) aprobă angajarea și efectuarea de cheltuieli necesare desfășurării activității colegiului teritorial; ... j) alege din rândul membrilor săi, președintele Consiliului Teritorial; ... k) organizează evidența membrilor colegiului teritorial; ... l) aprobă desemnarea nominală a șefilor de departamente/compartimente din structura proprie; ... m) răspunde la sesizări, adrese, petiții, în termen de 30 de zile lucrătoare, în caz contrar, petiționarul având dreptul de a sesiza organele ierarhic superioare; ... n) îndeplinește orice alte atribuții stabilite în competența sa prin Regulamentului intern de organizare și funcționare. ... + Articolul 26 Președintele colegiului teritorial este ales din rândul membrilor Consiliului Teritorial, prin vot direct și secret. + Articolul 27 Președintele Colegiului teritorial are următoarele atribuții:a) asigură conducerea și coordonarea Consiliul Teritorial; ... b) conduce ședințele Consiliul Teritorial; ... c) aprobă angajarea, suspendarea și eliberarea din funcție a personalului de specialitate și administrativ; ... d) stabilește atribuțiile și programul de lucru al membrilor Consiliului teritorial și al personalului din subordine; ... e) încheie acte juridice în numele și pe seama colegiului teritorial; ... f) administrează și gestionează patrimoniul colegiului teritorial; ... g) reprezintă colegiul teritorial în relația cu persoanele fizice și juridice; ... h) duce la îndeplinire hotărârile adunării generale și deciziile organelor de conducere de la nivel național date în sarcina sa; ... i) rezolvă problemele și lucrările curente; ... j) îndeplinește orice alte atribuții stabilite în competența sa prin Regulamentului intern de organizare și funcționare. ... + Articolul 28 În lipsa președintelui, acesta poate mandata un membru al Consiliul Teritorial pentru exercitarea sarcinilor sale, în tot sau numai în parte. + Secţiunea a 3-a Organele de conducere la nivel național + Articolul 29 Organele de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România, la nivel național, sunt:d) Adunarea generală națională; ... e) Consiliul național; ... f) Președintele Colegiului Fizioterapeuților din România. ... + Articolul 30 Adunarea generală națională este constituită din reprezentanții aleși ai fizioterapeuților din cadrul colegiilor teritoriale, conform normei de reprezentare de 1 la 40 și reprezentantul autorității de stat. + Articolul 31(1) Adunarea generală națională se întrunește în ședințe ordinare, o dată pe an sau în ședințe extraordinare, de câte ori este nevoie.(2) Ședințele Adunării generale naționale se convoacă de către Consiliul național, cu cel puțin 30 de zile înainte de data întrunirii sau de către o treime din membrii Consiliului național, cu cel puțin 15 zile înainte de data întrunirii.(3) Convocarea ședinței Adunării generale naționale trebuie să cuprindă locul, data întrunirii și ordinea de zi.(4) Adunarea generală națională adoptă hotărâri cu majoritate simplă, în prezența a două treimi din numărul membrilor săi.(5) Dacă la prima convocare nu s-a întrunit majoritatea de două treimi, după două săptămâni se organizează o nouă ședință cu aceeași ordine de zi, care va adopta hotărâri cu majoritate simplă, indiferent de numărul membrilor prezenți. + Articolul 32 Adunarea generală națională are următoarele atribuții:a) stabilește și modifică strategia și bugetul anual al Colegiului Fizioterapeuților din România; ... b) aprobă bugetul anual de venituri și cheltuieli și bilanțul contabil al Colegiului Fizioterapeuților din România; ... c) analizează și aprobă raportul financiar anual al Colegiului Fizioterapeuților din România ... d) adoptă propuneri de modificare a statului și a Regulamentului intern de organizare și funcționare, pe care le supune aprobării Ministerului Sănătății; ... e) suspendă sau revocă din funcție, după caz, membrii Colegiului Fizioterapeuților din România care exercită funcții de conducere și care nu își îndeplinesc cu demnitate responsabilitățile funcției sau se află în situație de incompatibilitate; ... f) analizează rapoartele anuale de activitate ale Consiliului Național, ale Comisiei de cenzori a Colegiului Fizioterapeuților din România și ale Comisiei naționale de disciplină și arbitraj precum și alte informări și propuneri ce-i sunt înaintate și decide asupra acestora; ... g) verifică activitatea Comisiei de cenzori a Colegiului Fizioterapeuților din România și a Comisiei naționale de disciplină și arbitraj; ... h) soluționează contestațiile contra deciziilor organelor ierarhic inferioare; ... i) stabilește și modifică însemnele Colegiului Fizioterapeuților din România; ... j) aprobă propunerile Consiliului național privind înființarea, desființarea sau reorganizarea colegiilor teritoriale sau a unor organe consultative de la nivel național; ... k) deleagă atribuții Consiliului național; ... l) alege, prin vot secret, membrii Consiliului național; ... m) alege, din rândul membrilor săi o persoană pentru a ocupa funcția electivă rămasă vacantă în cadrul Consiliului național; ... n) adoptă Codul deontologic al fizioterapeutului; ... o) îndeplinește orice alte atribuții stabilite în competența sa prin Regulamentului intern de organizare și funcționare. ... + Articolul 33 Adunarea generală națională este condusă de președintele Colegiului Fizioterapeuților din România. + Articolul 34 Consiliul național conduce activitatea Colegiului Fizioterapeuților din România între două reuniuni ale Adunării generale naționale. + Articolul 35(1) Consiliul național este format din 16 membri, câte doi membri din fiecare regiune de dezvoltare, astfel cum sunt definite în legea privind dezvoltarea regională în România.(2) Consiliul național se întrunește lunar în ședințe ordinare sau, ori de câte ori este nevoie, la cererea președintelui ori a cel puțin 3 dintre membrii săi.(3) Consiliul național se întrunește legal în prezența a cel puțin 5 dintre membrii săi și ia decizii cu votul majorității simple.(4) În situații de urgență, membrii Consiliul național își pot exprima votul asupra unei decizii și prin corespondență, video sau electronic, pe baza majorității simple a voturilor. + Articolul 36 Consiliul național are următoarele atribuții:a) analizează situațiile financiare ale Colegiului Fizioterapeuților din România; ... b) întocmește proiectul bugetului de venituri și cheltuieli, pe baza bugetelor teritoriale și bilanțul contabil al Colegiului Fizioterapeuților din România, pe care le supune aprobării Adunării generale naționale; ... c) întocmește raportul financiar anual al Colegiului Fizioterapeuților din România, pe care îl supune aprobării Adunării generale naționale; ... p) elaborează raportul anual de activitate al Colegiului Fizioterapeuților din România în vederea prezentării în cadrul ședinței Adunării generale naționale; ... q) prezintă Adunării generale naționale execuția bugetului de venituri și cheltuieli; ... d) coordonează elaborarea proiectului de strategie sau de modificare a acesteia; ... e) elaborează Codul deontologic al fizioterapeutului, pe care îl supune aprobării Adunării generale naționale; ... f) elaborează propuneri de modificare a statutului și a Regulamentului intern de organizare și funcționare, pe care le supune aprobării Adunării generale naționale; ... g) urmărește punerea în aplicare a hotărârilor adoptate de Adunarea generală națională; ... h) alege președintele Colegiului Fizioterapeuților din România; ... i) convocă Adunarea generală națională și în mod excepțional Adunarea generală teritorială; ... j) soluționează contestațiile împotriva deciziilor organelor ierarhic inferioare; ... k) aprobă suspendarea din funcție, la cerere, a oricărui membru cu funcție de conducere din cadrul Colegiului Fizioterapeuților din România, pe o durată de cel mult 1 an; ... l) aplică sancțiunea retragerii calității de membru al Colegiului Fizioterapeuților din România, fizioterapeuților care au fost sancționați disciplinar; ... m) decide declanșarea anchetei disciplinare împotriva membrilor organelor de conducere de la nivelul colegiilor teritoriale; ... n) decide cu privire la actele juridice ce urmează să fie încheiate în numele și pe seama Colegiului Fizioterapeuților din România; ... o) aprobă angajarea și efectuarea de cheltuieli necesare desfășurării activității Colegiului național; ... p) stabilește structura organizatorică a colegiului național și aprobă angajarea de personal de specialitate și administrativ; ... q) aprobă desemnarea nominală a șefilor de departamente/compartimente/comisii; ... r) propune Adunării generale naționale înființarea, desființarea sau reorganizarea colegiilor teritoriale sau a unor organe consultative ale Colegiului Fizioterapeuților din România, de la nivel național; ... s) aprobă contractul colectiv de muncă și regulamentul intern, întocmite conform prevederilor Codului muncii; ... t) aprobă afilierea Colegiului Fizioterapeuților din România la organizații profesionale internaționale; ... u) acordă calitatea de membru de onoare a Colegiului Fizioterapeuților din România; ... v) răspunde de buna administrare a patrimoniului Colegiului Fizioterapeuților din România; ... w) verifică activitatea colegiilor teritoriale; ... x) stabilește valoarea cotizației și condițiile în care se plătește precum și alte taxe; ... y) decide cotele în care se împart veniturile Colegiului Fizioterapeuților din România între bugetul central al colegiului național și bugetele colegiilor teritoriale; ... z) stabilește limita valorică de competență în angajarea de cheltuieli pentru organele de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România; ... aa) stabilește modul de asigurare a comunicării interne în cadrul Colegiului Fizioterapeuților din România, între organele acestuia, precum și între organe și membrii organizației; ... bb) aprobă Programul național de educație medicală continuă și stabilește numărul minim de credite care trebuie cumulat anual de către membrii Colegiului Fizioterapeuților din România; ... cc) stabilește valoarea riscului asigurat în cadrul asigurărilor de răspundere civilă pentru membrii Colegiului Fizioterapeuților din România; ... dd) elaborează metodologia de reatestare a competenței profesionale a membrilor Colegiului Fizioterapeuților din România; ... ee) elaborează criteriile și standardele de dotare a cabinetelor de practică independentă; ... ff) decide acceptarea donațiilor, stabilind limitele în care se poate face această acceptare; ... gg) aprobă încheierea de acte juridice privind achiziția de imobile și mijloace fixe; ... hh) reglementează constituirea și funcționarea Consiliului profesional ca organ propriu al colegiului național, autonom față de organele de lege conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România; ... ii) reglementează constituirea și funcționarea Consiliului academic ca organ propriu al colegiului național, autonom față de organele de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România; ... jj) îndeplinește orice alte atribuții stabilite în competența sa de către Adunarea generală națională sau prin Regulamentului intern de organizare și funcționare. ... + Articolul 37(1) Președintele Colegiului Fizioterapeuților din România este ales dintre membrii Consiliului național, prin vot secret și liber exprimat, cu ocazia primei ședințe de plen.(2) Președintele Colegiului Fizioterapeuților din România are următoarele atribuții:a) asigură conducerea și coordonarea Colegiului Fizioterapeuților din România; ... b) conduce lucrările Adunării generale naționale și ale Consiliului național; ... c) aprobă angajarea, suspendarea și eliberarea din funcție a personalului de specialitate și administrativ; ... d) stabilește atribuțiile și programul de lucru al personalului din subordine; ... e) încheie acte juridice în numele și pe seama Colegiului Fizioterapeuților din România; ... f) reprezintă Colegiul Fizioterapeuților din România în relația cu persoanele fizice și juridice; ... g) asigură activitatea permanentă a Colegiului Fizioterapeuților din România, rezolvă problemele și lucrările curente; ... h) propune Consiliului național convocarea Consiliului teritorial în situația în care la nivelul colegiilor teritoriale, apar probleme de organizare și funcționare, încălcări ale prevederilor legale, ale deciziilor Consiliului național, sau ale hotărârilor Adunării generale naționale, care sunt de natură să aducă prejudicii organizației sau să afecteze buna desfășurare a activităților care fac obiectul de activitate al Colegiului Fizioterapeuților din România. ... i) dispune transmiterea către autoritățile competente din celelalte state membre ale Uniunii Europene, Spațiului Economic European și ale Confederației Elvețiene, prin alertă, în cadrul IMI, a informațiilor cu privire la fizioterapeuții cărora li s-a restrâns sau interzis de către autoritățile sau instanțele judecătorești naționale, dreptul de exercitare a profesiei, în întregime sau în parte, sau cu caracter temporar; ... j) duce la îndeplinire hotărârile organelor de conducere ierarhic superioare; ... k) îndeplinește orice alte atribuții stabilite în competența sa prin Regulamentului intern de organizare și funcționare. ... + Articolul 38 În lipsa președintelui, acesta poate mandata un membru al Consiliul național pentru exercitarea sarcinilor sale, sau numai o parte a acestora. + Secţiunea a 4-a Dispoziții comune + Articolul 39(1) Hotărârile organelor de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România se consemnează în scris și se comunică membrilor organului respectiv precum și organului ierarhic inferior.(2) Hotărârile cu caracter normativ se publică iar cele cu caracter individual se comunică celor interesați, producând efecte de la data publicării, respectiv comunicării lor.(3) Hotărârile organelor de conducere sunt obligatorii pentru toți membrii Colegiului Fizioterapeuților din România. + Secţiunea a 5-a Reprezentantul autorității de stat + Articolul 40(1) Ministerul Sănătății, în calitate de autoritate de stat, urmărește ca activitatea Colegiului Fizioterapeuților din România să se desfășoare în condițiile legii.(2) Reprezentantul autorității de stat este numit prin ordin, de către ministrul sănătății și este membru al Adunării generale naționale a Colegiului Fizioterapeuților din România.(3) În cazul în care reprezentantul autorității de stat constată că nu sunt respectate prevederile legale, acesta sesizează organele de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România. În termen de 15 zile de la efectuarea demersului, acestea adoptă măsurile necesare de încadrare în normele în vigoare și informează Ministerul Sănătății în acest sens.(4) În cazul nerespectării prevederilor alin. (3), Ministerul Sănătății se adresează instanțelor judecătorești competente. + Secţiunea a 6-a Departamente și compartimente de specialitate + Articolul 41(1) La nivelul Consiliului național sau a consiliilor teritoriale ale Colegiului Fizioterapeuților din România funcționează departamente, compartimente, Comisia de cenzori, Comisia de disciplină și arbitraj, precum și alte comisii, aprobate prin hotărâre a Consiliului național, respectiv Consiliului teritorial.(2) Structura organizatorică a colegiilor teritoriale se adoptă prin hotărâre a Consiliului național.(3) Structura și atribuțiile departamentelor, compartimentelor și comisiilor sunt stabilite prin Regulamentul intern de organizare și funcționare al Colegiului Fizioterapeuților din România.(4) În limita numărului de posturi aprobat, Consiliul național, respectiv Consiliul teritorial, în funcție de necesitățile concrete, angajează, în condițiile legii, personal de specialitate, tehnic și administrativ pentru buna desfășurare a activității sale. + Articolul 42(1) Conducerea executivă a personalului angajat la nivelul Consiliului Național este asigurată de către Secretarul general al colegiului.(2) Secretarul general este subordonat Consiliului național și este conducătorul executiv al Colegiului Fizioterapeuților din România, în limitele atribuțiilor stabilite de președintele Colegiului Fizioterapeuților din România.(3) La nivel teritorial, conducerea executivă a personalului colegiului teritorial este asigurată de către președintele colegiului teritorial. + Secţiunea a 7-a Alte organe specializate + Articolul 43(1) Organele de jurisdicție internă ale Colegiului Fizioterapeuților din România sunt, la nivel național, Comisia Națională de Disciplină și Arbitraj, iar la nivel teritorial, comisiile teritoriale de disciplină și arbitraj.(2) Membrii comisiilor menționate la alin. (1) nu sunt remunerați pentru activitatea desfășurată în această calitate dar au dreptul la decontarea cheltuielilor de deplasare și la plata unei diurne, conform prevederilor Regulamentului intern de organizare și funcționare și a legislației în vigoare.(3) Procedura privind constituirea și funcționarea organelor de jurisdicție internă sunt stabilite prin Regulamentul intern de organizare și funcționare.(4) Mandatul membrilor comisiilor de disciplină și arbitraj este de 4 ani. + Articolul 44(1) Organele de control ale Colegiului Fizioterapeuților din România sunt, la nivel național, Comisia de Cenzori a colegiului național, iar la nivel teritorial, comisiile teritoriale de cenzori.(2) Comisia de Cenzori a colegiului național poate controla activitatea colegiilor teritoriale și a organelor de conducere ale acestora.(3) Procedura de constituire și funcționare a comisiilor menționate la alin. (1) sunt stabilite prin Regulamentul intern de organizare și funcționare.(4) Mandatul membrilor comisiilor de cenzori este de 4 ani.(5) Pentru activitatea desfășurată, cenzorii pot primi o indemnizație, al cărei cuantum se stabilește prin hotărâre a Consiliului național al Colegiului Fizioterapeuților din România. + Articolul 45(1) Consiliul profesional este un organ ales, autonom, ce funcționează la nivel național, în cadrul Colegiului Fizioterapeuților din România.(2) Consiliul profesional este format din Comisia de etică, Comisia pentru standarde profesionale și Comisia pentru avizare profesională.(3) Atribuțiile Consiliul profesional sunt stabilite prin Regulamentul intern de organizare și funcționare iar procedura privind constituirea și funcționarea Consiliului profesional este stabilită prin hotărâre a Consiliului național al Colegiului Fizioterapeuților din România.(4) Mandatul membrilor Consiliului profesional este de 4 ani. + Articolul 46(1) Consiliul de onoare este un organism intern de sprijin al Colegiului Fizioterapeuților din România, alcătuit din personalități cu o imagine publică pozitivă.(2) Calitatea de membru de onoare de acordă de către Consiliul Național al Colegiului Fizioterapeuților din România.(3) Membrii de onoare fac parte de drept din Consiliul de onoare(4) Membrii Consiliului de onoare pot participa la ședințele adunărilor generale dar nu au drept de vot în adoptarea hotărârilor Colegiului Fizioterapeuților din România. + Capitolul VI Alegerea reprezentanților În organele de conducere + Articolul 47(1) Alegerea organelor de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România se desfășoară de la nivel teritorial la nivel național.(2) Alegerile la nivel teritorial și la nivel național se desfășoară la date diferite pentru fiecare din organele de conducere.(3) Organizarea și desfășurarea alegerilor se vor stabili printr-un regulament electoral elaborat de Consiliul Național al Colegiului Fizioterapeuților din România și aprobat de Adunarea generală națională.(4) În vederea organizării și desfășurării alegerilor organelor de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România, se vor constitui comisii electorale locale, de către consiliile teritoriale, respectiv o comisie electorală centrală, organizată de Consiliul național.(5) Comisia electorală centrală va coordona desfășurarea alegerilor și va emite instrucțiuni cu rol de îndrumare în vederea aplicării unitare a regulamentului electoral. + Articolul 48(1) Membrii comisiilor electorale nu pot candida la funcțiile de conducere pentru care se organizează alegerile.(2) La nivel teritorial, dreptul de a alege și de a fi ales se poate exercita numai în cadrul colegiului al cărui membru este fizioterapeutul respectiv. + Articolul 49(1) Membrii Consiliului teritorial precum și reprezentanții în Adunarea generală națională se aleg prin vot secret și liber exprimat de către membrii adunărilor generale teritoriale.(2) Membrii Consiliului Național sunt aleși prin vot secret de către reprezentanții aleși în Adunarea generală națională. + Articolul 50(1) Durata mandatului organelor de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România este de 4 ani.(2) Numărul de mandate consecutive de membru al Consiliului național, respectiv al consiliilor teritoriale este limitat la două.(3) Membrii aleși în organe de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România atât la nivel național, cât și teritorial își desfășoară activitatea pentru care au fost aleși în baza unui contract de mandat sau a unui contract individual de muncă.(4) Membrii aleși în organe reprezentative ale Colegiului Fizioterapeuților din România au dreptul la decontarea cheltuielilor de deplasare, conform legislației în vigoare. + Capitolul VII Patrimoniul Colegiului Fizioterapeuților din România + Articolul 51(1) Patrimoniul Colegiului Fizioterapeuților din România este alcătuit din totalitatea bunurilor mobile și imobile, mijloace bănești, titluri de valoare, dobândite în condițiile legii.(2) Evidența, gestiunea și reglementarea utilizării patrimoniului se face conform dispozițiilor legale în vigoare, ale statutului, ale Regulamentului intern de organizare și funcționare sau altor reglementări interne ale Fizioterapeuților din România.(3) Patrimoniul nu poate fi utilizat decât pentru atingerea scopului Colegiul Fizioterapeuților din România. + Articolul 52(1) Veniturile Colegiului Fizioterapeuților din România se constituie din următoarele surse:a) cotizații, taxe și alte contribuții ale membrilor; ... b) donații și sponsorizări de la persoane fizice sau juridice din țară ori străinătate; ... c) dobânzi și dividende rezultate din plasarea sumelor disponibile, în condițiile legii; ... d) venituri rezultate din activități economice proprii; ... e) alte surse legale. ... (2) Taxele de înscriere și cotizațiile membrilor vor fi stabilite prin hotărâre a Consiliului național. + Articolul 53 Modul de gestionare a patrimoniului Colegiului Fizioterapeuților din România este controlat pe plan intern de Comisia de cenzori. Controlul poate fi realizat și prin audituri interne și externe, precum și de către organele de control abilitate ale autorităților publice, conform legii. + Capitolul VIII Răspunderea disciplinară a membrilor Colegiului Fizioterapeuților din România + Secţiunea 1 Principiile anchetei disciplinare + Articolul 54(1) Membrii Colegiului Fizioterapeuților din România răspund disciplinar pentru nerespectarea legislației din domeniul profesiei, a Codului deontologic al fizioterapeutului, a regulilor de bună practică profesională, a Statutului Colegiului Fizioterapeuților din România, pentru nerespectarea deciziilor obligatorii adoptate, în conformitate cu dispozițiile legale în vigoare, de organele de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România, precum și pentru orice fapte săvârșite în legătură cu profesia, care sunt de natură să prejudicieze onoarea și prestigiul profesiei sau ale Colegiului Fizioterapeuților din România.(2) Răspunderea disciplinară prevăzută la alin. (1) este angajată în funcție de gravitatea abaterii.(3) Constituie abatere disciplinară fapta prin care se încalcă prevederile Legii nr. 229/2016, ale prezentului statut, ale Regulamentului intern de organizare și funcționare al Colegiului Fizioterapeuților din România, ale Codului deontologic al fizioterapeutului, precum și ale celorlalte acte normative emise de Colegiul Fizioterapeuților din România. + Articolul 55(1) Sancțiunile disciplinare pe care organele de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România le pot aplica sunt următoarele:a) mustrarea; ... b) avertismentul; ... c) suspendarea calității de membru al Colegiului Fizioterapeuților din România și informarea Ministerului Sănătății și a angajatorului cu privire la retragerea dreptului de exercitare a profesiei pe perioada respectivă; ... d) retragerea calității de membru al Colegiului Fizioterapeuților din România și informarea Ministerului Sănătății și a angajatorului cu privire la retragerea dreptului de exercitare a profesiei. ... (2) Sancțiunile prevăzute la alin.(1), lit. a)-c) se aplică de Consiliul teritorial al fizioterapeuților din România.(3) Sancțiunea prevăzută la alin.(1), lit.d) se aplică de Consiliul național al Colegiului Fizioterapeuților din România. + Articolul 56(1) Contestațiile împotriva hotărârilor Consiliului teritorial se adresează Consiliului Național al Colegiului Fizioterapeuților din România, în termen de 30 de zile de la comunicare.(2) Contestația împotriva hotărârii Consiliului național se depune la judecătoria în a cărei circumscripție teritorială își desfășoară activitatea fizioterapeutul, în termen de 30 de zile de la comunicare. + Articolul 57 Ancheta disciplinară se desfășoară în limitele prezentului statut, ale Regulamentului intern de organizare și funcționare al Colegiului Fizioterapeuților din România și ale Codului deontologic al fizioterapeutului. + Articolul 58(1) Fiecare membru al Colegiului Fizioterapeuților din România beneficiază de prezumția de nevinovăție până la soluționarea cauzei.(2) Fiecare membru al Colegiului Fizioterapeuților din România are dreptul de a se apăra, prin orice mijloc legal, atunci când a fost acuzat de săvârșirea unei abateri. + Articolul 59 Limba în care se desfășoară ancheta disciplinară și procedura de soluționare a plângerii este limba română; persoanele care nu vorbesc sau nu înțeleg limba română au dreptul de a se exprima și/sau de a se apăra prin intermediul unui traducător autorizat. + Secţiunea a 2-a Competența organelor jurisdicționale + Articolul 60(1) Plângerile sunt adresate în primă instanță colegiilor teritoriale, respectiv comisiilor teritoriale de disciplină și arbitraj.(2) Cercetarea faptelor, adunarea dovezilor și propunerea unei sancțiuni sunt de competența Comisiei teritoriale de etică și deontologie. + Articolul 61 Membrii Colegiului Fizioterapeuților din România care au participat la soluționarea unei cauze în primă instanță nu pot face parte din organele competente să cerceteze și să soluționeze contestațiile îndreptate împotriva acestor hotărâri. + Articolul 62 Membrii Colegiului Fizioterapeuților din România care fac parte din organele de cercetare și soluționare a plângerilor sunt obligați să se abțină, cu precizarea cauzei ce constituie motivul abținerii, în următoarele situații:a) dacă au un interes personal în respectiva cauză; ... b) dacă sunt implicați soții acestora, precum și rudele sau afinii până la gradul IV inclusiv. ... + Articolul 63 În cazul în care nu a fost formulată declarația de abținere, membrul Colegiului Fizioterapeuților din România care se află în una dintre situațiile menționate la art. 61 și art. 62 poate fi recuzat la cererea oricărei persoane care participă la soluționarea cauzei. + Articolul 64 Consiliul teritorial, respectiv Consiliul național, după caz, va soluționa cererile de abținere și de recuzare în termen de maximum 3 zile și va dispune înlocuirea membrului aflat în situațiile prevăzute la art. 61 - 63. + Secţiunea a 3-a Plângerea + Articolul 65 Dreptul de a face plângere/sesizare împotriva fizioterapeuților aparține persoanei vătămate, soțului/soției sau rudelor de gradul I sau II ale acesteia, reprezentantului legal, precum și membrilor Colegiului Fizioterapeuților din România care justifică un interes în respectiva cauză. + Articolul 66(1) Plângerile/Sesizările împotriva fizioterapeuților se depun la colegiile teritoriale/municipiului București din raza teritorială în care își desfășoară activitatea membrul Colegiului Fizioterapeuților din România împotriva căruia a fost formulată plângerea.(2) Plângerea se depune personal, prin mandatar ori poate fi trimisă prin scrisoare recomandată cu confirmare de primire.(3) Persoanele lipsite de capacitate de exercițiu sau cu capacitate de exercițiu restrânsă pot face plângere prin reprezentanții legali.(4) În cazuri de notorietate organele competente se pot sesiza din oficiu.(5) Dacă în cursul soluționării unei abateri disciplinare se conturează elementele săvârșirii unei infracțiuni, organele competente au obligația de a sesiza organele de urmărire penală. + Articolul 67(1) Plângerea este considerată admisibilă dacă conține următoarele elemente: numele, prenumele, domiciliul petiționarului, elemente de identificare ale fizioterapeutului împotriva căruia se îndreaptă petiția, locul și contextul în care s-a săvârșit fapta, descrierea faptei, mijloacele de probă, semnătura petiționarului.(2) Plângerea care nu conține elementele prevăzute la alin. (1) va fi respinsă, ca inadmisibilă, prin decizie a Consiliului teritorial, respectiv Consiliului național, după caz, la propunerea Comisiei teritoriale/naționale de disciplină și arbitraj. + Articolul 68(1) Termenul în care poate fi depusă plângerea este de 30 de zile de la data săvârșirii sau cunoașterii săvârșirii faptei, dar nu mai târziu de 6 luni de la data săvârșirii ei.(2) Plângerea depusă după expirarea termenului de mai sus va fi respinsă, ca tardivă, prin decizie a Consiliului teritorial, respectiv Consiliului național, după caz. + Secţiunea a 4-a Procedura de soluționare a plângerilor + Articolul 69 La primirea plângerii, Consiliul teritorial, respectiv Consiliul național, după caz, o repartizează Comisiei teritoriale/naționale de disciplină și arbitraj, după caz, care va verifica condițiile de admisibilitate și de competență și va formula concluzii în cazurile menționate la art. 67 și art. 68. + Articolul 70 Decizia de respingere a plângerii ca inadmisibilă sau tardivă se emite de Consiliul teritorial, respectiv Consiliul național, după caz, la propunerea Comisiei teritoriale/naționale de disciplină și arbitraj și se comunică petiționarului. + Articolul 71 Comisia teritorială/națională de disciplină și arbitraj, constatând îndeplinirea condițiilor de admisibilitate, va declanșa acțiunea disciplinară și va începe efectuarea cercetării în cauza respectivă. + Articolul 72(1) Cercetarea disciplinară se efectuează în termen de maximum 3 luni de la înregistrarea plângerii la Comisia teritorială/națională de disciplină și arbitraj și se consideră încheiată la data înaintării referatului către Consiliul teritorial, respectiv Consiliul național.(2) Hotărârea de soluționare se va adopta la prima ședință a consiliului teritorial, respectiv a Consiliului național. + Articolul 73 Procedura de soluționare a plângerii constă în: cercetarea faptei, adunarea dovezilor, solicitarea de opinii calificate, apelarea la oricare alt mijloc legal ce poate contribui la soluționarea cauzei (în anumite cazuri), propunerea sancțiunii. + Articolul 74 Constituie abatere disciplinară:a) faptele prin care se încalcă drepturile pacientului, precum și onoarea, demnitatea confraților și a celorlalte persoane cu care fizioterapeuții intră în relații profesionale; ... b) neîndeplinirea obligațiilor profesionale sau îndeplinirea acestora cu neglijență, nepăsare, în mod repetat; ... c) neparticiparea la programele de pregătire profesională și perfecționare, având drept consecință nerealizarea numărului de credite stabilit de Consiliul național; ... d) neplata sau refuzul de a plăți cotizația de membru, pentru o perioadă de peste 6 luni; ... e) nerespectarea obligației de a păstra secretul profesional; ... f) neacordarea primului ajutor medical; ... g) folosirea de mijloace de constrângere fizică și/sau psihică în exercitarea profesiei; ... h) desfășurarea de activități politice în cadrul Colegiului fizioterapeuților sau cu ocazia manifestărilor organizate de acesta; ... i) orice faptă prin care se încalcă, cu vinovăție (intenție sau din culpă), prevederile prezentului statut, ale Codului deontologic al fizioterapeutului și/sau legislația din domeniul profesiei. ... + Articolul 75(1) Cercetarea faptei constă în: audierea persoanelor implicate, a martorilor, solicitarea unor înscrisuri oficiale, administrarea probelor propuse de părțile implicate, solicitarea de opinii calificate personalului specializat care are competență maximă pe anumite domenii, de la caz la caz: medici, juriști etc., apelarea la oricare alt mijloc legal ce poate contribui la soluționarea cauzei.(2) Neprezentarea membrului împotriva căruia s-a depus plângere echivalează cu recunoașterea săvârșirii faptei, dacă acesta nu justifică absența sa. + Articolul 76(1) În procesul de individualizare a sancțiunii se va ține seama de următoarele elemente:a) împrejurările în care a fost săvârșită fapta; ... b) pericolul social al faptei; ... c) rezultatul imediat și de durată al faptei; ... d) prezența discernământului în momentul săvârșirii faptei; ... e) modul și mijloacele de săvârșire; ... f) atitudinea membrului pe parcursul desfășurării anchetei. ... (2) Repetarea unei abateri disciplinare constituie circumstanță agravantă, care va fi avută în vedere la propunerea sancțiunii. + Articolul 77 Comisia teritorială de disciplină și arbitraj întocmește un referat de soluționare către Consiliul teritorial, care cuprinde:a) prezentarea datelor de identificare a persoanei care a făcut sesizarea; ... b) prezentarea reclamației și a faptei; ... c) încadrarea legală a faptei; ... d) probele administrate; ... e) dacă este cazul, analiza medicală a cazului; ... f) atitudinea membrului pe parcursul desfășurării anchetei; ... g) concluzia comisiei teritoriale de disciplină și arbitraj; ... h) sancțiunea propusă a se aplica sau, după caz, trimiterea dosarului la Comisia națională de disciplină și arbitraj a Colegiului Fizioterapeuților din România ori existența uneia sau a mai multor cauze care înlătură răspunderea disciplinară ... i) semnăturile președintelui și membrilor comisiei. ... + Articolul 78 Ancheta disciplinară de la nivelul Comisiei teritoriale/naționale de disciplină și arbitraj se consideră finalizată prin transmiterea referatului, împreună cu dosarul cauzei, către Consiliul teritorial, respectiv către Consiliul național, după caz. + Articolul 79 Soluționarea acțiunii disciplinare este de competența Consiliului teritorial, iar în situația în care persoana care face obiectul cercetării exercită o funcție de conducere, competența aparține Consiliului național. + Secţiunea a 5-a Aplicarea sancțiunii + Articolul 80(1) Aplicarea sancțiunilor este de competența Consiliului teritorial, respectiv a Consiliului național, după caz.(2) Consiliul teritorial respectiv Consiliul național, emite hotărârea de sancționare, care va fi comunicată prin scrisoare recomandată petentului, persoanei reclamate, persoanei juridice cosemnatare a contractului individual de muncă și, după caz, Ministerului Sănătății, în termen de maximum 10 zile de la adoptarea sa. + Articolul 81 Hotărârea va cuprinde, sub sancțiunea nulității absolute, următoarele elemente:a) menționarea organului competent care a soluționat plângerea; ... b) menționarea organului competent care a efectuat cercetarea faptei; ... c) numele, prenumele, funcția, angajatorul la care lucrează membrul în cauză; ... d) obiectul plângerii, descrierea faptelor, cu arătarea dovezilor pe care se fundamentează hotărârea; ... e) sancțiunea aplicată și perioada pentru care se aplică, după caz; ... f) temeiul de drept în baza căruia se aplică sancțiunea; ... g) calea de atac, termenul de contestație și organul competent să soluționeze contestația; ... h) semnătura reprezentantului legal al colegiului teritorial ori al Colegiului național al Fizioterapeuților din România, după caz. ... + Secţiunea a 6-a Cauzele care Înlătură răspunderea disciplinară + Articolul 82 Nu constituie abatere disciplinară fapta săvârșită de membrii Colegiului Fizioterapeuților din România în exercitarea profesiei, în condițiile în care aceasta s-a produs prin constrângere morală sau fizică, a intervenit cazul fortuit ori iresponsabilitatea. + Articolul 83 Nu constituie abatere disciplinară fapta săvârșită de membrii Colegiului Fizioterapeuților din România în exercitarea profesiei, dacă săvârșirea ei a fost impusă de ordinul dat de către superiorul ierarhic, într-o situație în care nu se putea cunoaște în mod vădit ilegalitatea și nici nu se putea prevedea pericolul. + Articolul 84 Nu constituie abatere disciplinară fapta săvârșită de membrii Colegiului Fizioterapeuților din România în exercitarea profesiei, de refuz de a executa un ordin dat de către un superior ierarhic, dacă acest ordin se dovedește a fi fost în mod vădit ilegal sau ar fi creat o stare de pericol previzibil, atunci când nu este vorba de o urgență. + Articolul 85 Nu constituie abatere disciplinară fapta săvârșită de membrii Colegiului Fizioterapeuților din România în exercitarea profesiei, pentru a salva de la un pericol iminent și care nu putea fi înlăturat altfel viața, integritatea corporală sau sănătatea pacientului. + Articolul 86 Înțelesul termenilor de constrângere fizică sau morală, caz fortuit ori iresponsabilitate este cel care rezultă din interpretarea acestor termeni prin prisma dreptului comun. + Secţiunea a 7-a Căile de atac1. Contestația + Articolul 87 Dreptul de a introduce contestație aparține atât persoanei care a depus plângerea, cât și membrului împotriva căruia s-a dispus sancțiunea. + Articolul 88 Hotărârile Consiliului teritorial prin care se soluționează acțiunea disciplinară se pot contesta la Consiliul Național al Colegiului Fizioterapeuților din România, în termen de maximum 30 de zile de la data comunicării. + Articolul 89 Contestația trebuie să cuprindă, sub sancțiunea neadmiterii acesteia, următoarele elemente:a) numele, prenumele, domiciliul contestatarului; ... b) indicarea hotărârii/deciziei care se contestă; ... c) motivele de nelegalitate pe care se întemeiază contestația și dovezile în susținerea acestor motive; ... d) semnătura petiționarului. ... + Articolul 90 În condițiile în care Consiliul Național admite contestația, Comisia națională de disciplină și arbitraj a Colegiului Fizioterapeuților din România va solicita Comisiei teritoriale de disciplină și arbitraj dosarul cauzei complet, ce se va trimite în maximum 10 zile de la comunicarea solicitării. + Articolul 91 Comisia națională de disciplină și arbitraj a Colegiului Fizioterapeuților din România, în soluționarea contestației, poate dispune păstrarea sancțiunii aplicate, în tot sau în parte, anularea sancțiunii aplicate sau respingerea contestației ca nefondată. ... 2. Acțiunea judecătorească + Articolul 92 Este dreptul oricărei părți să conteste hotărârea Comisiei naționale de disciplină și arbitraj în termen de 30 de zile de la comunicarea acesteia. + Articolul 93 Contestația se depune la judecătoria în a cărei rază de circumscripție își desfășoară activitatea membrul Colegiului Fizioterapeuților din România în cauză. ... + Secţiunea a 8-a Semnificația sancțiunilor + Articolul 94 Sancțiunile se înscriu în dosarele de avizare ale membrilor Colegiului Fizioterapeuților din România și constituie recomandări (aprecieri) negative pentru acordarea reavizării. + Secţiunea a 9-a Prescripția sancțiunilor disciplinare + Articolul 95 Sancțiunile disciplinare pronunțate se prescriu prin înlăturarea consecințelor sancționării, astfel:a) mustrarea se prescrie în termen de 6 luni de la data săvârșirii faptei, cu condiția să nu fi intervenit o nouă sancțiune disciplinară; ... b) avertismentul se prescrie în termen de 12 luni de la data săvârșirii faptei, cu condiția să nu fi intervenit o nouă sancțiune disciplinară; ... c) suspendarea se prescrie în termen de 24 de luni de la data expirării perioadei de suspendare, cu condiția să nu fi intervenit o nouă sancțiune disciplinară; ... d) retragerea calității de membru al Colegiului Fizioterapeuților din România pentru o perioadă limitată se prescrie în termen de 24 de luni de la data expirării perioadei interdicției, cu condiția să nu fi intervenit o nouă sancțiune disciplinară. ... + Articolul 96 Cursul termenului prescripției se întrerupe în momentul în care s-a pronunțat o nouă sancțiune disciplinară; după fiecare întrerupere începe să curgă un nou termen de prescripție. + Articolul 97 Pe perioada aplicării unei sancțiuni dintre cele prevăzute la art. 55, alin. (1), lit. c) și d), membrul Colegiului Fizioterapeuților din România este supus următoarelor interdicții:a) nu poate avea calitatea de membru al Colegiului Fizioterapeuților din România; ... b) nu are drept de vot și nici dreptul de a fi ales în organele de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România (până la împlinirea termenului de prescripție); ... c) nu poate beneficia de drepturile ce decurg din autorizația de liberă practică, mai ales de dreptul de a-și practica profesia. ... + Articolul 98 Dispozițiile prezentului capitol se completează în mod corespunzător cu prevederile Codului deontologic al fizioterapeutului, precum și ale regulamentului intern de organizare și funcționare, și cu normele legale în vigoare. + Articolul 99 Răspunderea disciplinară a membrilor Colegiului Fizioterapeuților din România nu exclude răspunderea civilă, contravențională și penală. + Capitolul IX Răspunderea disciplinară a organelor de conducere la nivel teritorial și național + Articolul 100 Membrii aleși în funcțiile de conducere care nu respectă prevederile Legii nr. 229/2016, ale statutului, precum și hotărârile Consiliului național se sancționează disciplinar. + Articolul 101(1) Sancțiunile disciplinare aplicate în situațiile prevăzute la art. 100 sunt următoarele:a) avertisment scris; ... b) suspendarea din funcția de conducere, de la o lună la un an; ... c) revocarea din funcția de conducere. ... (2) Sancțiunile prevăzute la alin. (1) lit. a) se aplică de către Consiliul național al Colegiului Fizioterapeuților din România.(3) Sancțiunile prevăzute la alin. (1) lit. b) și c) se aplică de către Adunarea generală națională a Colegiului Fizioterapeuților din România. + Articolul 102(1) Sunt considerate abateri în exercitarea funcției următoarele fapte:a) comportamentul necuviincios față de membrii Colegiului Fizioterapeuților din România sau față de organele de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România; ... b) absența nemotivată de la 3 ședințe consecutive ale organului de conducere din care face parte; ... c) nerespectarea hotărârilor Adunării generale naționale sau ale Consiliului național; ... d) încălcarea dispozițiilor cu privire la incompatibilități sau conflicte de interese; ... e) refuzul de a pune la dispoziția organelor de control documentele privind situația financiară a colegiului teritorial; ... f) orice alte încălcări ale normelor și hotărârilor luate de organele de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România. ... + Articolul 103 Răspunderea disciplinară a organelor de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România, la nivel teritorial și național, nu exclude răspunderea civilă, contravențională, penală sau materială, după caz, potrivit legii. + Articolul 104(1) Contestațiile împotriva sancțiunii prevăzute la art. 101, alin. (1) lit. a) se adresează Adunării generale naționale a Colegiului Fizioterapeuților din România, în termen de 30 de zile de la comunicarea sancțiunii.(2) Sancțiunile prevăzute la art. 101, alin. (1) lit. b) și c) pot fi contestate la instanțele judecătorești în a căror circumscripție teritorială își desfășoară activitatea persoana sancționată, în termen de 30 de zile de la comunicarea sancțiunii. + Articolul 105(1) Sesizarea/Plângerea cu privire la săvârșirea unor abateri disciplinare de către persoanele care dețin funcții de conducere se formulează în scris și se adresează Consiliului Național.(2) La primirea sesizării, Consiliului Național o înaintează spre soluționare Comisiei naționale de disciplină și arbitraj.(3) Sesizarea va cuprinde următoarele elemente:a) numele, prenumele și domiciliul petiționarului; ... b) numele, prenumele și funcția persoanei/persoanelor de conducere împotriva căreia/cărora se îndreaptă sesizarea; ... c) locul și contextul în care s-a săvârșit fapta; ... d) descrierea faptei care constituie obiectul sesizării și data săvârșirii acesteia; ... e) mijloacele de probă; ... f) semnătura petiționarului. ... (4) Sesizările anonime nu se iau în considerare.(5) Sesizarea care nu conține elementele prevăzute la alin. (3) va fi respinsă ca inadmisibilă, prin decizia Consiliului Național, la propunerea Comisiei naționale de etică și deontologie.(6) Sesizarea poate fi formulată din oficiu (autosesizarea) sau de către orice persoană care are cunoștință de săvârșirea unor abateri disciplinare. + Capitolul X Dispoziții finale + Articolul 106 Prevederile prezentului statut se completează cu dispozițiile Codului deontologic al fizioterapeutului și cu dispozițiile Regulamentului intern de organizare și funcționare al Colegiului Fizioterapeuților din România. + Articolul 107 Hotărârile cu caracter normativ ale organelor de conducere la nivel național ale Colegiului Fizioterapeuților din România se publică în Monitorul Oficial al României, partea I. + Articolul 108(1) Primele alegeri pentru desemnarea organelor de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România vor fi organizate de Comisia Națională a Colegiului Fizioterapeuților din România, constituită din:a) 3 reprezentanți ai Ministerului Sănătății; ... b) 5 reprezentanți ai asociațiilor profesionale ale fizioterapeuților, membre ale Federației Române a Asociațiilor de Fizioterapie; ... c) câte un membru al asociațiilor profesionale ale fizioterapeuților, care nu sunt afiliate Federației Române a Asociațiilor de Fizioterapie. ... (2) În vederea organizării primelor alegeri, Comisia Națională a Colegiului Fizioterapeuților din România va elabora un regulament electoral propriu.(3) Activitatea Comisiei Naționale a Colegiului Fizioterapeuților din România încetează o dată cu constituirea legală a primelor organe de conducere ale Colegiului Fizioterapeuților din România. -----


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 12.8.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 239/22
 A BIZOTTSÁG 872/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2014. augusztus 11.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.
 (2)
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 11-én.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 Jerzy PLEWA
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0707 00 05
 TR
 81,4
 ZZ
 81,4
 0709 93 10
 TR
 91,9
 ZZ
 91,9
 0805 50 10
 AR
 157,4
 CL
 76,2
 TR
 74,0
 UY
 160,5
 ZA
 140,4
 ZZ
 121,7
 0806 10 10
 BR
 182,4
 CL
 187,7
 EG
 210,1
 MA
 172,1
 MX
 247,3
 TR
 154,3
 ZZ
 192,3
 0808 10 80
 AR
 173,0
 BR
 96,2
 CL
 104,9
 CN
 121,1
 NZ
 121,8
 US
 142,8
 ZA
 115,8
 ZZ
 125,1
 0808 30 90
 AR
 213,8
 CL
 80,2
 TR
 149,2
 ZA
 89,9
 ZZ
 133,3
 0809 30
 MK
 64,7
 TR
 138,8
 ZZ
 101,8
 0809 40 05
 BA
 47,9
 MK
 66,1
 TR
 127,6
 ZA
 206,8
 ZZ
 112,1
 (1) Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


type: wikipedia

text:
Pirmasis pasaulinis karas (iki Antrojo pasaulinio karo vadintas Didžiuoju karu, arba Didžkariu) – vienas iš pasaulinių karų, vykęs 1914 m. liepos 28 d. – 1918 m. lapkričio 11 d. daugiausia Europoje (taip pat Artimuosiuose Rytuose, Afrikoje ir Rytų Azijoje), kurio metu mobilizuota buvo 70 mln. karių, iš jų 60 – europiečių. Skaičiuojama, kad karas tiesiogiai pareikalavo 9 mln. kariavusiųjų ir 7 mln. civilių žūčių. Dar tarp 50 ir 100 milijonų buvo nužudyti kelių genocidų metu ar mirė dėl gripo epidemijos 1918-aisiais, kuriam karas buvo lemtingas faktorius. Karinius nuostolius padidino technologiniai ir pramoniniai pokyčiai bei užsitęsęs pozicinis karas. Tai buvo vienas kruviniausių konfliktų žmonijos istorijoje, sukėlęs didelių politinių pokyčių, tarp kurių – 1917–1923 m. revoliucijos, vykusios daugelyje į karą įsitraukusių šalių. Neišspręsti ginčai ir priešiškumas karinio konflikto pabaigoje lėmė Antrojo pasaulinio karo kilimą 20 m. vėliau.
 Iki 1914 m. Europos jėgos buvo pasidalinusios į dvi koalicijas: Antantę, į kurią įėjo Prancūzija, Rusija ir Britanija, bei Trilypę Sąjungą, kurią sudarė Vokietija, Austrija-Vengrija ir Italija. Trilypė Sąjunga pradžioje buvusi gynybinė, leidusi Italijai neįsivelti į karą 1914 m., o daug sąlygų abiejose sutartyse buvo neformalios ir viena kitai prieštaraujančios. Pavyzdžiui, Italija atnaujino Trilypę sąjungą 1902 m., tačiau slapta susitarė su Prancūzija išlikti neutralia, jei šią užpultų Vokietija. Karui plėtojantis Antantė priėmė Italiją, Japoniją ir galų gale JAV, taip suformuodama Sąjungininkų stovyklą. Tuo tarpu Osmanų imperija ir Bulgarija prisijungė prie Vokietijos ir Austrijos bei įkūrė Centrinių valstybių sąjungą.
 Tarp 1908 ir 1914 m. Balkanuose vyko destabilizaciniai procesai tiek dėl silpstančios Osmanų imperijos, tiek dėl 1912–1913 m. vykusių Balkanų karų ir varžybų tarp Rusijos bei Austrijos-Vengrijos. 1914 m. birželio 28 d. Bosnijos serbas jugoslavų nacionalistas Gavrilas Principas Sarajeve nužudė Austrijos-Vengrijos sosto įpėdinį erchercogą Pranciškų Ferdinandą, taip sukeldamas Liepos krizę. Liepos 23 d. Austrija-Vengrija paskelbė ultimatumą Serbijai, į sąjungas greitai įtraukdama visas didžiąsias Europos galybes bei jų kolonijines imperijas ir konfliktas greitai išplito po pasaulį.
 Dabartinis karo pavadinimas istoriografijoje įsitvirtino tik prasidėjus Antrajam pasauliniam karui 1939 m. ir pakeitė iki tol Tarpukariu vartotą Didžiojo karo terminą.
 Bendra apžvalga
 Iš pradžių karas prasidėjo tarp Centrinio bloko imperijų – Vokietijos bei Austrijos-Vengrijos – iš vienos pusės ir Antantės valstybių – Prancūzijos, D. Britanijos, Rusijos bei Serbijos iš kitos pusės. Abi pusės planavo trumpą manevrinį karą. Prieš savo norą karo auka tapo Belgija, į kurią pagal Šlyfeno planą (Schlieffenplan) įsiveržė Vokietija, nepaisydama šios šalies neutraliteto. Karo metu į Vidurio Europos imperijų pusę stojo Osmanų imperija ir Bulgarija, o į Antantės pusę – Italija, Japonija, Portugalija, Rumunija bei JAV. Iki karo pabaigos į jį įsitraukė 25 valstybės ir jų kolonijos, kuriose iš viso gyveno 1,35 milijardai žmonių, t. y. apie 1/4 tuometinio pasaulio gyventojų.
 Karo metu sąjungininkai, vadovaujami Prancūzijos, Rusijos, Britanijos, o vėliau ir Italijos bei JAV, nugalėjo Austriją-Vengriją, Vokietiją, Bulgariją ir Osmanų imperiją. Didžioji dalis Pirmojo pasaulinio karo kovų vyko Vakarų fronte, kur iš abiejų pusių buvo sukurta apkasų ir įtvirtinimų sistema (skiriama niekam nepriklausančios „niekieno žemės“), nusitęsusi nuo Šiaurės jūros iki Šveicarijos sienos.
 Pirmajame pasauliniame kare pirmą kartą plačiai pradėta naudoti technika (šarvuočiai, lėktuvai ir orlaiviai) bei nuodingosios dujos, tačiau tai mažai tepaveikė padėtį frontuose, kuriems buvo būdingas pozicinis karas. Tokiuose mūšių laukuose, kaip prie Verdeno ir Flandrijoje, žuvo milijonai kareivių, nors tai visiškai neturėjo esminės įtakos karinei padėčiai. Karo metu pirmą kartą vykdyti pirmieji civilių bombardavimai iš oro.
 Dėl šio karo žlugo keturios Europos šalių dinastijos – Osmanai, Romanovai, Habsburgai ir Hohencolernai, pasikeitė pasaulio jėgų santykis – iškilo Jungtinės Amerikos Valstijos. Karas radikaliai pakeitė iki tol nusistovėjusią pasaulio tvarką ir sužlugdė paskutiniąsias Europos absoliutines monarchijas. Pirmasis pasaulinis karas prisidėjo prie Rusijos revoliucijos sėkmės, o Vokietijos pralaimėjimas ir nesugebėjimas išspręsti prieštaravimų, kurie sukėlė Pirmąjį pasaulinį karą, vėliau sudarė pagrindą nacizmo įsigalėjimui ir Antrajam pasauliniam karui 1939 m.
 Karo tikslai
 Vokietija, Austrija-Vengrija ir Italija 1882 m. sudarė Trilypę Sąjungą. Kaip atsvara jai, 1891–1907 m. susidarė Prancūzijos, Rusijos bei Jungtinės Karalystės karinė-politinė sąjunga Antantė. Tarp šių blokų ėmė kilti daug nesutarimų.
 Vokietija XIX–XX a. sandūroje virto viena galingiausių valstybių ekonominiu ir kariniu atžvilgiu. Ji siekė perdalyti pasaulį, kuriame politinę persvarą turėjo senosios, daug kolonijų turinčios valstybės. Vokietija savo tikslus numatė vadinamojoje „Rugsėjo programoje“, kurioje skelbta, kad „pagrindinis Vokietijos karo tikslas – taikos Rytuose ir Vakaruose garantavimas“. Šiam tikslui pasiekti numatyta labai susilpninti Prancūziją, o Rusiją nustumti kuo toliau nuo Vokietijos sienų, palaužti jos valdymą ne rusų žemėse.
 Prancūzija savo tikslus paskelbė 1914 m. spalio mėn. Juose buvo numatyta sutriuškinti Vokietijos imperiją, susigrąžinti Elzasą ir Lotaringiją.
 Jungtinė Karalystė norėjo išplėsti savo kolonijines valdas Vokietijos sąskaita.
 Rusija norėjo kontroliuoti visą Juodosios jūros baseiną ir ypač Bosforo ir Dardanelų sąsiaurius.
 Karo metu šie didžiųjų valstybių tikslai kito. 1916–1917 m. Vokietija nusprendė atskirti vakarines Rusijos imperijos gubernijas, o jose gyvenusių tautų teritorijose įkurti vasalines valstybes, taip pat ir nuo jos priklausomą Lietuvos valstybę.
 1914 m. rugpjūčio 8 d. Kauno gubernijos atstovas IV Rusijos Dūmoje M. Yčas pareiškė, kad „lietuviai, anksčiau vieni kovoję su teutonais, dabar eina į šį karą kaip į šventą, pamiršę Rusijos padarytas skriaudas“. Lietuviai kėlė idėją, po pergalingo Rusijai karo suvienyti Lietuvą, t. y. prijungti Mažąją Lietuvą.
 Pasikėsinimas Sarajeve ir tarptautinė padėtis
 1914 m. birželio 28 d. Sarajeve, tuomet Austrijai priklausančios Bosnijos ir Hercegovinos mieste, bosnis studentas Gavrilas Principas nušovė Austrijos-Vengrijos sosto įpėdinį Pranciškų Ferdinandą ir jo žmoną. Po pasikėsinimo prieš Pranciškų Ferdinandą, tarp didžiausių Europos valstybių susidarė Liepos krizė. Vienos vyriausybė šį incidentą laikė serbų sąmokslu, kadangi studentas buvo neseniai atvykęs iš Serbijos. Teroristiniais aktais serbai norėjo parodyti pasauliui, kad Austrijos-Vengrijos valdymas pietų slavų žemėse yra neteisėtas. Tuo pat metu Habsburgai, ypač sosto įpėdinis Pranciškus Ferdinandas, ruošėsi pietų slavų tautoms, kaip ir vengrams, suteikti autonomines teises. Kita vertus, Habsburgai pagrindiniu priešu laikė Serbiją, kuri prieš monarchiją kurstė kitas slavų tautas.
 Užsitikrinusi savo sąjungininkės Vokietijos paramą, Austrija-Vengrija pareiškė ultimatumą Serbijai, reikalaudama, kad austrų funkcionieriai ten be kliūčių galėtų atlikti tyrimą (liepos 23 d.). Austrija-Vengrija norėjo izoliuoti Serbiją ir neleisti išplisti slavų išsivadavimo judėjimui. Austrijos-Vengrijos vyriausybė manė, kad pagrindinę slavų rėmėją – Rusijos imperiją – pavyks izoliuoti, jei ją diplomatiniais metodais paspaus Vokietija.
 Tuo tarpu Vokietija matė, kad jos sudaryta Trilypė Sąjunga silpsta, tuo metu, kai Antantė, ypač Rusija stiprėja ir ginkluojasi. Vokietija bijojo, kad sustiprėjusi Rusija 1916–1917 m. pirmoji pradės karo veiksmus. Vokietija taip pat tikėjosi, kad kilus konfliktui Anglija ir Prancūzija liks neutralios, kadangi jos Balkanuose neturėjo didesnių interesų, o Rusija nesikiš į konfliktą. Todėl Vokietija apsisprendė paremti Austriją-Vengriją ir didesnio konflikto atveju.
 Tuo pat metu, dėl teritorinių nesutarimų Adrijos pakrantėje ir Tirolyje su Italija, Austrija-Vengrija jos net neinformavo apie rengiamą operaciją prieš Serbiją. Gavusi miglotą Serbijos atsakymą, Austrija-Vengrija mobilizavo kariuomenę. Prancūzija nenorėjo veltis į konfliktą, tačiau buvo įsipareigojusi paremti Rusiją karo atveju. Jungtinė Karalystė darė viską, kad išsaugotų taiką, nes norėjo išlaikyti pusiausvyrą tarp Europos valstybių ir bijojo didelės finansinės žalos karo atveju. Kita vertus, Jungtinė Karalystė nenorėjo galimo Prancūzijos pralaimėjimo, todėl buvo pasiryžusi ją paremti.
 Karo pradžia
 1914 m. liepos 23 d. Austrija-Vengrija įteikė Serbijai ultimatumą, kuriame reikalauta pasmerkti pasikėsinimą prieš Pranciškų Ferdinandą, atsiprašyti už jį, imtis griežtų priemonių prieš serbų radikalus, kurias vykdant turėtų dalyvauti ir Austrijos-Vengrijos specialiosios tarnybos. Ultimatumą Serbija turėjo įvykdyti per dvi paras. Liepos 25 d. Serbija paskelbė, kad priima beveik visas sąlygas. Vis tik, liepos 28 d. Austrija-Vengrija nutraukė diplomatinius santykius su Serbija. Jungtinė Karalystė pasiūlė surengti tarptautinę konferenciją konfliktui spręsti. Vokietija tam nepritarė. Austrija-Vengrija liepos 28 d. paskelbė karą Serbijai. Rusija įspėjo Serbiją, kad ši neprovokuotų Austrijos-Vengrijos, tačiau buvo pasiryžusi Serbiją paremti jėga ir liepos 29 d. įvykdė dalinę, o kiek vėliau ir visišką mobilizaciją. Rusija liepos 29-30 d. ėmė telkti savo kariuomenę pirmiausia prieš Austriją, paskui prieš Vokietiją. Liepos 31 d. Vokietija pareikalavo sustabdyti Rusijos kariuomenės mobilizavimą ir, negavusi atsakymo, pati paskelbė karo padėtį, pradėjo mobilizaciją, o rugpjūčio 1 d. paskelbė karą Rusijai. Kadangi Rusija neatsakė, todėl Vokietija dėl tariamų valstybės sienos pažeidimų pradėjo karą.
 Vakarų Europoje karo veiksmai prasidėjo 1914 m. rugpjūčio 2 d., kai Vokietijos kariuomenė, besiruošdama puolimui per Belgiją, okupavo Liuksemburgą. Tą pačią dieną Vokietija paskelbė ultimatumą Belgijai, reikalaudama, kad Vokietijos kariuomenei būtų leista žygiuoti per jos teritoriją link Prancūzijos. Belgai atsisakė priimti tokį ultimatumą. Rugpjūčio 3 d. Vokietija paskelbė karą Prancūzijai. Kitą dieną Vokietijos kariuomenė įžengė į neutralią Belgiją, per kurią tikėjosi apeiti pagrindinius Prancūzijos pasienio įtvirtinimus. Tai rugpjūčio 4 d. paskatino Jungtinę Karalystę paskelbti Vokietijai karą. Jo pradžioje Jungtinė Karalystė, siekdama nutraukti prekių tiekimą priešui, paskelbė Vokietijai jūrų blokadą. Netrukus Rusijos puolimas Rytprūsiuose privertė vokiečius dalį Prancūziją puolančios kariuomenės perkelti į Rytų frontą.
 Tolesnė eiga
 1914 m. rugpjūtį vokiečių armija įžengė į Belgiją, karalius Albertas I tam pasipriešino prie Ipro. Vokiečiai, sėkmingai pralaužę prancūzų gynybą, nustūmė juos iki Marnos („Marnos taksi“) (rugsėjo 6). (rugpjūčio 30) Rytuose vokiečiai apsupo rusų armiją prie Tanenbergo. Manevrinis karas virto poziciniu karu. Pagrindiniai frontai susitelkė šiaurės ir rytų Prancūzijoje (Vakarų frontas) ir Rusijos vakaruose (Rytų frontas). Turkija (1914 m. rugpjūtis) ir Bulgarija (1916 m. rugsėjis) prisidėjo prie Centrinių valstybių, o Italija išdavusi Trilypę sąjungą (1915 m. balandis) ir perėjo kariauti į Antantės pusę. 1917 m. Jungtinėms Valstijoms įsitraukus į karą su Centrinėmis valstybėmis, Europos konfliktas virto pasauliniu karu.
 1916 m. Verdeno mūšio metu, pavadintu „Verdeno pragaru“, buvo panaudota tūkstančiai patrankų ir paleista po maždaug 50 tonų sviedinių į hektarą. Per kelis mėnesius toje teritorijoje žuvo 700 tūkst. vokiečių ir prancūzų karių. Labiausiai nukentėjo Ipro miestas Belgijoje, Somos, Marnos slėnis ir kitos fronto teritorijos.
 Kilę nepasitenkinimai ir maištai rodė, kad karas jau visus išvargino. Daugelyje šalių badaujanti liaudis ėmė protestuoti dėl maisto produktų stygiaus. 1916 m. didelis vokiečių nusivylimas pasireiškė gausiais streikais, kurie po metų virto sukilimais.
 1917 m. masiniai maištai kėlė pavojų ir prancūzų fronto vienybei. Tačiau pačių skaudžiausių padarinių susilaukė Rusija. 1917 m. maištai, demonstracijos ir streikai peraugo į Vasario revoliuciją. Caras Nikolajus II atsižadėjo sosto, ir Laikinoji vyriausybė pamėgino įkurti buržuazinę respubliką. Tais pačiais 1917 m. bolševikai, palaikomi darbininkų ir kareivių tarybų (sovietų), per Spalio revoliuciją perėmė valdžią į savo rankas. Jiems ėmė vadovauti Vladimiras Iljičius Uljanovas, dar vadinamas Lenino slapyvardžiu. Leninas ir jo bendražygiai nutarė po Petrogrado sukilimo (1917 m. lapkričio 7-8) įvesti bolševikų diktatūrą. Paaukoję nemažai teritorijų Vakaruose ir nereikalaudami kontribucijos, 1918 m. kovo mėnesį jie Breste pasirašė taikos sutartį su Centrinėmis valstybėmis.
 Jungtinių Valstijų izoliacinės politikos reikšmė buvo nesikišti į bet kokius Europos reikalus ir tarpininkauti tarp Londono ir Berlyno, siekiant sumažinti priešiškumą tarp šalių. Kada Vokietijos karinis povandeninis laivas 1915 m. paskandino D. Britanijos lainerį Lusitania, kuriuo plaukė 128 JAV piliečiai, JAV prezidentas pasakė, kad „Amerika buvo per daug išdidi kariauti“ ir pareikalavo nutraukti atakas prieš civilinius laivus.
 1917 m. sausį Vokietija paskelbė, kad toliau be apribojimų tęs karinius veiksmus povandeniniais laivais. Vokietija pasiūlė Meksikai prisijungti prie Vokietijos sąjungininkų ir užpulti Jungtines Valstijas. Tai supykdė amerikiečius. Po to, kai Vokietijos povandeniniai laivai paskandino tris JAV prekybinius laivus, tuometinis JAV prezidentas Vilsonas paprašė kongreso paskelbti karą prieš Vokietiją. Kongresas paskelbė karą Vokietijai 1917 m. balandžio 6 d. Jungtinių Valstijų įstojimas į karą 1917 m. galutinai persvėrė jėgų pusiausvyrą Antantės naudai. 1918 m. rugpjūčio 8 d. Sąjungininkai pradėjo didelę seriją puolimų prieš Centrinį bloką Vakarų fronte, kurio eigoje Vokietijos pajėgos buvo išstumtos iš Prancūzijos ir priverstos trauktis už Hindenburgo linijos. Centrinių valstybių pralaimėjimas tapo neišvengiamas, ypač kai 1918 m. rugsėjį buvo pasirašytos paliaubos su Bulgarija, o spalio mėnesį ir su Turkija. Lapkričio 11 d. Vokietijos įgaliotiniai pasirašė galutines paliaubas Kompjeno miške.
 Karo padariniai
 Žala
 Kare žuvo ir mirė nuo žaizdų daugiau kaip 13,6 mln. žmonių. Sužeista ir suluošinta daugiau nei 20 mln. Visame pasaulyje patirta 360mlrd. dolerių nuostolių, iš kurių 208mlrd. tiesioginės karo išlaidos.
 Politinės pasekmės
 Per karą galutinai žlugo Vienos sistema, susiformavusi XIX a. pradžioje. JAV šio karo metu iškilo kaip stipri dominuojanti pasaulyje jėga.
 Karo nusikaltimai
 Paskutiniais karo metais Osmanų imperija prieš armėnus organizavo bei vykdė genocidą. Pasaulinio karo metu turkai apkaltino (krikščionis) armėnus teikiant (arba tik ketinant teikti) pagalbą Rusijai ir tai kaip pretekstą naudojo politikos armėnų kaip imperijos „priešų“ atžvilgiu. Manoma, kad buvo nužudyta nuo 800 000 iki 1,5 mln. armėnų. Turkija iki šių dienų nepripažįsta genocido prieš armėnus; pasak Vyriausybės, armėnų žudymas buvo pagrįstas dėl jų bendradarbiavimo su imperijos „priešais“ karo metais.
 Karas Lietuvoje
 Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui, iki 1915 m. pabaigos Vokietija užėmė visą dabartinę Lietuvos teritoriją. 1915 m. Rusijos kariuomenei traukiantis iš Lietuvos, svarbesnės pramonės įmonės, valdžios įstaigos, vidurinės mokyklos buvo pradėtos evakuoti į Rusijos gilumą. Drauge su Rusijos kariuomene pasitraukė arba jos prievarta išvaryti apie 300 tūkst. Lietuvos gyventojų. Vokietijos kariuomenės puolimas buvo sulaikytas 1915 m. rudenį Naručio ežero – Daugpilio miesto linijoje. Frontas šioje atkarpoje išsilaikė iki 1917 m. Vokietija, užėmusi Lietuvą, siekė įsiviešpatauti Baltijoje, sustiprinti įtaką Skandinavijoje, atkirsti Rusiją nuo Baltijos jūros, Lietuvą išnaudoti kaip žemės ūkio produktų gamybos šaltinį.
 Visos okupuotos Rusijos imperijos sritys, išskyrus didžiąją lenkų gyvenamų žemių dalį, buvo sujungtos į Vyriausiojo vado Rytuose kraštą, vadinamąjį Oberostą. Jame visą valdžią turėjo Vokietijos Rytų fronto vadas. Valdžios aparatą sudarė vokiečiai. Vietos gyventojai galėjo būti skiriami tik kaimo seniūnais.
 1917 m. gruodžio mėnesį Lietuvos Taryba prašė Vokietijos pripažinti Lietuvos nepriklausomybę, leisti Berlyne steigti Lietuvos atstovybę, kurti civilinę valdžią. 1917 m. gruodžio 11 d. buvo pasirašytas nepriklausomybės paskelbimo aktas, kuriame taip pat buvo numatyta glaudi Lietuvos ir Vokietijos sąjunga. Šis aktas sukėlė gyventojų pasipiktinimą, nes buvo suprastas kaip Lietuvos prijungimas prie Vokietijos. 1918 m. pradžioje, atsižvelgdama į gruodžio 11 d. akto patirtį, Lietuvos Taryba svarstė naujus Lietuvos ateities valstybingumo projektus. 1918 m. vasario 16 d. Lietuvos Taryba paskelbė visišką Lietuvos valstybingumo atkūrimą. 1918 m. kovo 23 d. Vokietija pripažino Lietuvos nepriklausomybę, tačiau gruodžio 11 d. akto pagrindu. Visišką suverenitetą Lietuva išsikovojo tik po Vokietijos pralaimėjimo Pirmajame pasauliniame kare (1918 m. lapkritį). 1918 m. lapkričio 2 d. buvo priimta laikinoji Konstitucija, lapkričio 5 d. Valstybės Tarybos Prezidiumas Augustiną Voldemarą paskyrė Ministru Pirmininku, kuris 1918 m. lapkričio 11 d. sudarė pirmąją Lietuvos Respublikos Vyriausybę.
 Taip pat skaitykite
 Cheminio ginklo naudojimas I pasauliniame kare
 Šaltiniai
 Literatūra
 Lietuva vokiečių okupacijoje Pirmojo pasaulinio karo metais, 1915–1918: Lietuvos nepriklausomos valstybės genezė: dokumentų rinkinys (sud. Edmundas Gimžauskas). – Vilnius: Lietuvos istorijos instituto leidykla, 2006. – 595 p.: žml. – ISBN 9986-780-80-2
 Nuorodos
 Pirmasis pasaulinis karas ir Mažoji Lietuva
 http://ztkp.lt/2007/12/14/pirmasis-pasaulinis-karaspamoka-nr-3/
 http://mkp.emokykla.lt/imo/lt/mo/446/


text:
 20.10.2012
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 290/12
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 971/2012 AL COMISIEI
 din 19 octombrie 2012
 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 892/2012 pentru anul de comercializare 2012/2013
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,
 întrucât:
 (1)
 Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 892/2012 al Comisiei (3) s-au stabilit valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2012/2013. Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 963/2012 al Comisiei (4).
 (2)
 Conform datelor de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006.
 (3)
 Dat fiind că este necesar să se asigure aplicarea acestei măsuri cât mai curând posibil după ce au devenit disponibile datele actualizate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 892/2012 pentru anul de comercializare 2012/2013, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 19 octombrie 2012.
 Pentru Comisie, pentru președinte
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
 (1) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
 (2) JO L 178, 1.7.2006, p. 24.
 (3) JO L 263, 28.9.2012, p. 37.
 (4) JO L 288, 19.10.2012, p. 9.
 ANEXĂ
 Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele de la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 20 octombrie 2012
 (în EUR)
 Codul NC
 Valoarea prețului reprezentativ per 100 kg net din produsul în cauză
 Valoarea taxei suplimentare per 100 kg net din produsul în cauză
 1701 12 10 (1)
 35,17
 0,60
 1701 12 90 (1)
 35,17
 4,06
 1701 13 10 (1)
 35,17
 0,73
 1701 13 90 (1)
 35,17
 4,35
 1701 14 10 (1)
 35,17
 0,73
 1701 14 90 (1)
 35,17
 4,35
 1701 91 00 (2)
 42,42
 4,74
 1701 99 10 (2)
 42,42
 1,61
 1701 99 90 (2)
 42,42
 1,61
 1702 90 95 (3)
 0,42
 0,27
 (1) Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.
 (2) Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.
 (3) Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.