text:
⭐Espoonkruunu Oy. Vuosikertomus Kuva: istockphoto.com/mevans
 Espoonkruunu Oy. Vuosikertomus Kuva: istockphoto.com/mevans
 Download "Espoonkruunu Oy. Vuosikertomus 2008. Kuva: istockphoto.com/mevans"
 1 Espoonkruunu Oy Vuosikertomus Kuva: istockphoto.com/mevans2 Sisällysluettelo Toimitusjohtajan katsaus vuoteen Kiinteistöt... 4 Tiedon hallinta tulee tärkeämmäksi... 4 Uudisrakentamisen määrän lasku näkyy myös korjausurakoissa... 4 Hankintojen kehittämistä jatketaan... 4 Ympäristöasioihin ja kulutuksiin vaikutetaan arkipäivän tottumuksilla... 5 Toimintakertomus tilikaudelta Talous ja tunnusluvut Arvio toiminnan merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä Olennaiset tapahtumat tilinpäätöksen jälkeen ja arvio todennäköisestä tulevasta kehityksestä Henkilöstö Hallinto Ehdotus tuloksen käyttämisestä Asumisneuvonta... 7 Kolme asumisneuvojaa... 7 Yhteisöllisyyttä, naapuruussopua ja osallistumista asukastoimintaan yritetään lisätä asukastapahtumien ja koulutusten avulla V-yhteistyöhanke... 8 Setlementti Onnenkenkä ry:n projekti Maahanmuuttajasta Naapuriksi... 8 Asukastoiminta... 9 Asukaskoulutus... 9 Asukasetukortti... 9 Verksamhetsberättelse för räkenskapsperioden Ekonomi och nyckeltal Utvärdering av verksamhetens främsta risker och osäkerhetsfaktorer Väsentliga händelser efter bokslutet och utvärdering av den sannolikt förestående utvecklingen Personal Miljö Förvaltning Förslag till användning av resultatet Kuva: Ursula Kuula 23 Toimitusjohtajan katsaus vuoteen 2008 Toimintaa ohjasi vuosiksi vahvistettu strategia. Taloudellisesti vuosi meni suunnitelmien mukaisesti. Tulos muodostui lievästi budjetoitua paremmaksi ja omavaraisuusaste parani 0,7 prosenttiyksiköllä. Maksuvalmius säilyi hyvällä tasolla. Syksyllä alkoi myös Suomessa olla näkyvissä maailmanlaajuisen talouskriisin vaikutuksia. Omistusasuntotuotannon väheneminen lisäsi kilpailua ja alensi urakkahintoja uustuotannossa. Korkotason nopea lasku vanhoissa lainoissa helpottaa vuokrankorotuspaineita. Toisaalta uusien lainojen marginaalien kohoaminen vaikuttaa päinvastaiseen suuntaan. Asuntojen kysyntä kasvoi ja käyttöaste pysyi 99 prosentin tasolla. Uusia asuntoja valmistui 152 kappaletta, mutta suunnitelmien mukaisten 225 asunnon rakentamisen aloittamisen esti puuttuva kunnallistekniikka ja osittain rakennuslupaprosessin hitaus. Vuoden aikana kehitettiin yhteistyömalli, joka koordinoi yhtiön sekä kaupungin prosessit siten, ettei vastaavaa tilannetta jatkossa synny. Asukkaiden edustajista ja yhtiön johtoryhmästä koostuvan yhteistyöelin AHJO:n toiminta kehittyi positiivisesti. Vuoden lopulla käynnistyi yhtiön hallinnon uudistushanke, joka jatkui kuluvan vuoden kesään saakka. Perusteellisen käsittelyn jälkeen yhtiöjärjestystä muutettiin siten, että hallintoneuvosto lakkasi ja hallituksen jäsenmäärä laski seitsemään. Samassa yhteydessä omistaja antoi kehotuksen asukashallinnon ja sitä koskevan yhteistoimintasäännöstön uusimiseksi siten, että toiminnan painopiste on talotasolla ja että hallituksen asukasjäsenehdokkaiden valinta tapahtuu asukastoimikuntien puheenjohtajien kokouksessa aikaisemman postivaalin asemesta. Vuosi oli haasteellinen, mutta tuloksekas. Parhaimmat kiitokset hallintoelinten jäsenille, yhteistyökumppaneille ja erityisesti hienosti suoriutuneelle henkilökunnalle. Esa Eichhorn Kuva: Jussi Helimäki 34 Kiinteistöt Tiedon hallinta tulee tärkeämmäksi Kiinteistötiedonhallinnassa on tapahtunut voimakasta kehitystä viime vuosien aikana. Yhtenäisen kiinteistötietojärjestelmän käyttöönoton myötä kaikki Espoonkruunun kiinteistöt ovat tulleet sähköisen huoltokirjan piiriin. Samalla kaikki asuntoihin ja kiinteistöihin kohdistuvat vikailmoitukset kirjataan huoltoyhtiöiden toimesta samaan järjestelmään. Suuren kiinteistökannan volyymeista kertoo jotain, että järjestelmään on tähän mennessä kirjautunut jo yli ilmoitusta. Kiinteistöjen kulutuksia seurataan ja raportoidaan tietojärjestelmän kautta. Samoin kunnossapidon ohjelmoinnissa, korjaushankkeiden läpiviemisessä ja tiedon dokumentoinnissa korjaushistoriaan hyödynnetään tietojärjestelmiä. Vaikka eteneminen tällä rintamalla on ollut nopeata, näyttää siltä että sähköisen tiedonhallinnan ja -välittämisen osalta kehitys kiinteistöalalla tulee jatkumaan voimakkaana myös tulevina vuosina. Uudisrakentamisen määrän lasku näkyy myös korjausurakoissa Viime vuosi oli poikkeuksellinen kiinteistöjen kunnossapidon kannalta. Alkuvuonna rakennusalan korkeasuhdanne näkyi urakkatarjousten määrän vähäisyytenä ja korkeahkoina tarjoushintoina. Vapaarahoitteisten asuntojen uudistuotannon pysähtymisen myötä urakoitsijoiden kiinnostus on lisääntynyt myös korjausrakentamiseen ja pienempiin hankkeisiin. Kunnossapidon urakkakilpailuissa saatiin syksyn myötä enemmän tarjouksia ja suhdannetilanteen muuttuminen näkyi myös tarjoushinnoissa. Hankintojen kehittämistä jatketaan Espoonkruunu hankkii pääosan kiinteistöpalveluista ostopalveluina kilpailuttamalla. Suurin osa hankinnoista kilpailutetaan itse hankintalain puitteissa. Hankintayhteistyötä Espoon kaupungin kanssa jatkettiin. Yhteistyön myötä on päästy hankkimaan muun muassa IV-suodattimia ja sähkötarvikkeita käyttäen hyväksi suuremman ostovolyymin tuomaa etua. Kevään 2008 aikana kilpailutettiin Leppävaaran, Matinkylän ja Olarin alueiden kiinteistönhuolto. Kilpailun myötä sopimushinnat nousivat, mutta kaikilla alueilla on myös huollon laatutaso noussut verrattuna aikaisempaan. Ostopalvelun ohella huollosta ja siivouksesta vastasi vuonna 2008 yksi työsopimussuhteessa oleva talonmies ja kolme työsopimussuhteista siivoojaa. Ostopalveluista kilpailutettiin muun muassa asuntojen muuttokorjaukset, kiinteistöjen putkikorjaukset sekä kodinkoneiden hankinta ja korjaukset. Kokonaisuutena kunnossapitokustannukset kuitenkin ylittivät budjetoidun. Erityisesti asuntokorjausten määrä oli kasvussa. Ylimääräisiä ja tarpeettomia kustannuksia aiheutuu asuntojen huolimattomasta hoitamisesta, vesivuodoista ja tulipaloista. Jatkossa tulee yhä tärkeämmäksi riittävä budjetointi, kun asuntojen vuokrattavuus ja kiinteistöjen arvon säilyminen halutaan varmistaa. Kiinteistöjen ikääntyessä eri rakennusosat edellyttävät säännöllistä kunnossapitämistä. Espoonkruunun kiinteistöjen keski-ikä on lähes 19 vuotta luvun alussa lisääntyi asuntokanta useana vuotena lähes tuhannen asunnon vuositahtia. Tämän kiinteistömassan tullessa kahdenkymmenen vuoden ikään, kunnossapidon ja siihen käytettävän rahan tarve kasvaa entisestään. Tulevina vuosina korjauksia täytyy tehdä nykyistä enemmän, jotta koko kiinteistökannan kunto saadaan pysymään nykyisellä tasolla. Panostamalla riittävästi jatkuviin korjauksiin saadaan myös parannettua asuntojen ja asuinympäristöjen viihtyisyyttä. Kuva: Sinituote Oy 45 Ympäristöasioihin ja kulutuksiin vaikutetaan arkipäivän tottumuksilla Espoonkruunulla on yrityskohtainen ympäristösuunnitelma. Suunnitelma on viety käytännön tasolle laatimalla vuoden 2008 aikana kiinteistökohtaiset ympäristösuunnitelmat. Suunnitelmien avulla on haettu kiinteistökohtaiset toimenpiteet, joilla voidaan vaikuttaa kiinteistöjen ympäristöasioihin. Ohjelmassa on keskitytty lämmitysenergian, vedenkulutuksen ja kiinteistösähkön käytön tehostamiseen. Ympäristöohjelman myötä myös jätteiden lajittelua pyritään parantamaan. Kaikilla ympäristöohjelman toimenpiteillä on myönteinen vaikutus ympäristöön ja samalla asumiskustannuksiin. Espoonkruunun ympäristöeksperttien koulutusta on jatkettu. Ekspertin tehtävänä on jakaa tietoa omassa kiinteistössään ja pyrkiä vaikuttamaan erityisesti asumistottumuksiin. Asumistottumuksissa on merkittävä säästöpotentiaali, koska veden käyttö ja jätteiden huolellinen lajittelu vaihtelevat paljon kiinteistöittäin. Suuressa kiinteistökannassa pienilläkin arkipäiväisillä muutoksilla voidaan saada suuria yhteisvaikutuksia. Eksperttitoimintaan on mahdollista hakeutua asukaskokouksessa. Koko yhtiön lämmönkulutus pysyi samalla tasolla verrattuna aikaisempaan vuoteen. Kiinteistösähkön osalta kulutus on ollut kasvussa jo useamman vuoden. Vedenkulutusta on saatu jo useampana vuotena vähennettyä. Yhtenä merkittävänä tekijänä on ollut asuntokohtainen vedenmittaus, joka on laajasti käytössä Espoonkruunun kiinteistöissä. Mittaus ohjaa vedensäästöön; asukkaan maksama vesilasku on sitä pienempi, mitä vähäisempää on kulutetun veden määrä. Samalla järjestelmä kohdistaa oikeudenmukaisesti käyttökustannuksia aiheuttamisperiaatteen mukaisesti. Syksyn aikana kaikille kiinteistöille laadittiin lain mukainen energiatodistus, jonka tulee olla nähtävänä asunnon vuokraamisen yhteydessä vuoden 2009 alusta. Todistuksessa on esitetty kunkin kiinteistön energialuokka. Todistuksen avulla pyritään herättämään käyttäjien mielenkiintoa energiankäytön tehostamiseen ja helpotetaan vertailua eri kiinteistöjen välillä. Korjausten osuus hoitomenoista /m 2 /kk 1,6 1,47 1,4 1,36 1,2 1,13 1,21 1,23 1,0 1,00 0,97 0,8 0,6 0,4 0,2 0,6 Hoitokulujen jakautuminen 2008, kaikki yhteensä 4,50 /m2/kk 1,47 0,56 0,65 Henkilöstö- ja hallintokulut Huolto yhteensä Lämmitys Vesi ja jätevesi Sähkö Jätehuolto Vahinkovakuutukset Vuokrat Kiinteistövero Korjaukset 0,18 0,75 0,09 0,04 0,14 0,18 0,45 Hoitokulujen jakautuminen 2008, tilinpäätös, kaikki yhteensä 33 % 12 % 14 % Henkilöstö- ja hallintokulut Huolto yht. Lämmitys Vesi ja jätevesi Sähkö Jätehuolto Vahinkovakuutukset Vuokrat Kiinteistövero Korjaukset 4 % 17 % 2 % 1 % 3 % 4 % 10 % 67 Asumisneuvonta Kolme asumisneuvojaa Asumisneuvonta siirtyi Espoonkruunun omana työnä tehtäväksi vuoden 2008 alusta. Espoon kaupungin kanssa tehdyn sopimuksen perusteella kaupunki maksaa puolet asumisneuvonnan aiheuttamista kustannuksista. Kaksi asumisneuvojaa aloitti työnsä tammikuussa ja kolmas palkattiin helmikuun puolivälin tienoilla. Asumisneuvonnan asiakastalouksien määrä nousi 235:een. Ruokakunnista 106 oli jo saanut häätötuomion tullessaan asumisneuvonnan asiakkaaksi tai sai häätötuomion prosessin aikana. Maksusopimukset pyritään tekemään mahdollisimman realistisiksi, jotta niiden kanssa on mahdollisuus onnistua. Edelliseltä vuodelta seurattavaksi siirtyneitä maksusopimuksia oli vuoden vaihteessa 2007/ kpl. Vuoden 2008 aikana 119 ruokakuntaa sai maksettua pois kokonaan velat, joista oli tehty sopimus. Keskimääräinen sovittu velkasaldo oli euroa. Yhteensä velkoja, joista tehtiin maksusopimus, oli euroa. Sosiaalitoimen kertasuorituksia velan lyhentämiseksi tuli normitoimeentulotuen maksuina euroa ja harkinnanvaraisena toimeentulotukena yhteensä euroa. Asiakkaiden itsensä maksettaviksi jäi euroa. Vuoden 2008 aikana maksusopimusten kautta saatiin perittyä euroa. Maksusopimuksista kaatui 14 kpl ja nämä ruokakunnat joutuivat muuttamaan asunnoistaan. Yhteisöllisyyttä, naapuruussopua ja osallistumista asukastoimintaan yritetään lisätä asukastapahtumien ja koulutusten avulla Suomen Pakolaisapu ry:n Kotilo-projekti jatkoi toimintaansa asukkaiden parissa. Suvelassa asukastila Olkkarin aukioloa lisättiin. Paikalla olevat työntekijät neuvoivat asiakkaita erilaisissa asumiseen ja työnhakuun liittyvissä asioissa ja auttoivat erilaisten hakemusten ja lomakkeiden täyttämisessä. Lisäksi Kotilo järjesti monenlaista harrastustoimintaa. Kotilo kehitti vuoden 2008 aikana myös työkaluja maahanmuuttajien koulutusta ja tiedottamista varten. Kuva: Kristina Nyholm 78 Kuva: Kristina Nyholm Kuvallinen tiedottaminen pesuloihin ja saunatiloihin sekä roskistarrat auttavat saavuttamaan nekin asukkaat joilla lukutaito tai kielitaito on puutteellista. Kotilo käännätti myös asukastoimintaan liittyviä tekstejä eri kielille. Kaikki Kotilon kehittämät ohjeet, tekstit ja lomakkeet ovat ilmaiseksi otettavissa käyttöön Pakolaisavun kotisivuilla. Kotilo on osallistunut Espoonkruunun asukastilaisuuksien järjestämiseen ja tukenut asukastoimikuntien toimintaa taloissa, joissa asuu merkittävä määrä maahanmuuttajia. Espoonkruunu on käyttänyt Kotilon kouluttamia naapuruussovittelijoita useissa naapuruusriitatilanteissa. Sovittelu on useimmiten johtanut pysyvään rauhaan naapurien kesken. Kotilon järjestämä koulutus Espoonkruunun henkilökunnalle suurimpien maahanmuuttajaryhmien kulttuuritaustoista on kasvattanut ymmärrystä ja poistanut väärinkäsityksiä kohtaamisissa maahanmuuttajien kanssa. Kotiloprojektin kolmas vuosi päättyi ja samalla se lopetti toimintansa Suvelan Olkkarissa. Ray myönsi joulukuussa avustuksen Kotilon jatkolle ja yhteistyö Espoonkruunun kanssa jatkuu. 4V-yhteistyöhanke 4V Välitä, Vaikuta, Viihdy, Voi hyvin on hanke, joka kehittää mahdollisuuksia kestävään, viihtyisään ja vastuulliseen kaupunkiasumiseen yhdessä asukkaiden, asuinkiinteistöjen, koulujen, päiväkotien ja yhdistysten kanssa. Hankkeen toiminta keskittyy Espoossa Leppävaaran, Suvelan ja Kirkkojärven alueille. 4V-hankkeen toteuttavat yhteistyössä Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupungit sekä Pääkaupunkiseudun kierrätyskeskus Oy. Vuosina hanke saa rahoitusta EU:lta Etelä-Suomen kilpailukykyä ja työllisyyttä tukevasta EAKR-ohjelmasta sekä kansallista rahoitusta Uudenmaan liitolta. Espoonkruunu Oy on yksi pääkaupunkiseudun vuokrataloyhtiöistä, joka on mukana hankkeessa. Espoonkruunu Oy:n edustaja osallistuu hankkeen ohjausryhmään ja useampi yhtiön työntekijöistä osallistuu hankkeen pääsuunnitteluryhmiin eli kiinteistö- ja asukasryhmään. Setlementti Onnenkenkä ry:n projekti Maahanmuuttajasta Naapuriksi Kolmivuotisen projektin tavoitteena on luoda monikulttuurisuuden ja yksilöllisyyden huomioiva asumisen ohjauksen ja opastuksen malli yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa. Espoonkruunun edustaja on projektin ohjausryhmän jäsen. Onnenkenkä vastaa Suvelan Olkkarin asukastoiminnasta 89 johon on palkattu kaksi työntekijää vuodelle Projekti on saanut RAY:n avustusta ja Espoonkruunu osallistuu myös rahoitukseen. Asukastoiminta Asukkaiden kokoukset pidettiin pääosin mennessä, joissa asukastoimikunnat saatiin valittua lähes kaikkiin taloihin. Ympäristöeksperttejä, turvallisuuspäälliköitä ja suojanhoitajia ei ole yrityksistä huolimatta vieläkään saatu valittua kaikkiin taloihin. Asukkaiden kokouksiin osallistuminen vaihteli taloittain. Yleisesti ottaen osallistumishalukkuus on hiipunut. Yhteistyöelin Ahjo kokoontui vuoden 2008 aikana viisi kertaa. Ahjon tehtävänä on toimia asukkaiden ja yhtiön johtoryhmän keskustelufoorumina. Jokainen alueneuvosto valitsi oman asukasedustajansa keskuudestaan. Lisäksi Ahjon jäseniä ovat Espoonkruunu Oy:n johtoryhmän jäsenet. Tapaamiset toisenakaan toimintavuonna eivät tuottaneet odotettua avointa keskustelua, jolla asukastoimintaa tai yhteistyötä olisi edistetty. Asukaskoulutus Yhtiö järjesti asukkaille vuoden aikana 20 koulutus- tai asukastapahtumaa. Asukaskoulutuksiin osallistui 265 asukasta. Suosituin tapahtumista oli keväällä järjestetty uudenlainen Kruunuviisu-niminen asukastapahtuma Karakallion monitoimitalossa. Tilaisuuteen osallistui noin 200 henkilöä. Syksyllä järjestettiin mittava Asukasmessutapahtuma Laureaammattikorkeakoulun tiloissa Leppävaarassa, joissa esiteltiin yhtiötä, yhteishallinnon tehtäviä ja asukastoimijoita. Paikalla oli myös joukko yrittäjiä esittelemässä tuotteitaan ja palvelujaan. Leppävaaran VPK ja Uudenmaan Pelastusliitto ry:n olivat kertomassa asumisturvallisuuteen liittyvistä asioista. Pihaalueella esiteltiin havainnollisesti alkusammutusta. Lisäksi paikalla oli kutsuttuna nimekkäitä luennoitsijoita sekä kaksi luottamushenkilöä. Aiheet liittyivät asumiseen Espoossa ja naapuruuteen. Espoonkruunun henkilökunta, asukasaktiivit sekä Suomen Pakolaisapu ry:n Kotilo-projektin henkilöstö olivat kiitettävästi mittavissa järjestelyissä mukana. Tilaisuus onnistui järjestelyjen osalta varsin hyvin. Asukkaita tilaisuudessa kävi noin 100. Määrä ei vastannut järjestäjien odotuksia. Asukasetukortti Etsimme uusia tapoja ylläpitää hyviä asiakassuhteita vakiintuneisiin asukkaisiimme. Tätä varten Espoonkruunu Oy teetti asukkailleen asukasetukortin, joka postitettiin syyskuussa kaikkiin talouksiin. Uudet asukkaat saavat kortin allekirjoitettuaan vuokrasopimuksen. Kortilla saa mukavia etuja ja alennuksia kodin ja vapaa-ajan hankintoihin liikeyrityksiltä ja yhteistyökumppaneilta. Asukasetukortti on talouskohtainen, joten kuka tahansa perheen jäsen voi käyttää sitä. Kortin edut ovat voimassa vuoden 2009 elokuun loppuun saakka. Elokuussa lähetetään uudet kortit jokaiseen asuntoon. Kuva: Kristina Nyholm 910 Espoonkruunu Oy, toimintakertomus tilikaudelta Espoonkruunu Oy on merkitty kaupparekisteriin Tilikausi oli yhtiön toiminnan yhdeksäs tilikausi. Espoonkruunu Oy on Espoon kaupungin 100-prosenttisesti omistama yhtiö. Talous ja tunnusluvut Yhtiön liikevaihto kasvoi 3,8 miljoonaa euroa eli 4,3 prosenttia edellisestä tilikaudesta ollen 96,6 miljoonaa euroa. Taseen loppusumma tilikauden päättyessä oli 854,4 miljoonaa euroa. Tilikauden tulos toteutuu lähes budjetoidun mukaisena. Yhtiön talous on viimeiseltä kolmelta vuodelta kehittynyt alla olevan taulukon mukaisesti. Espoonkruunun avainluvut vuonna 2008 Luvut miljoonina euroina liikevaihto 96,6 89,9 87,3 liikevoitto 31,7 27,2 24,4 liikevoitto prosentteina 32,8 30,3 28,0 tase 854,4 846,9 843,3 omavaraisuusaste prosentteina 16,8 16,1 15,8 Käyttöaste Käyttöaste prosentteina 99,0 99,1 98,6 Vaihtuvuus prosentteina 15,3 15,7 18,1 Tyhjät asunnot Hakijatilanne Yhtiön likviditeettitilanne on pysynyt vakaana. Rakennusprojektien rakennusaikaisten korkokustannusten alentamiseksi on käytetty yhtiön kassavirtaa kuten aikaisempinakin vuosina. Yhtiön rahavarat olivat tilikauden päättyessä 47,6 miljoonaa euroa, joista vuokravakuuksia ja -ennakoita oli yhteensä 5,7 miljoonaa euroa. Espoonkruunu kerää rahavaroja voidakseen huolehtia vanhojen korkotukikohteiden lainojen lyhennyksistä suunnitelman mukaisesti. Vuosina on vanhojen korkotukikohteiden lyhennettävää lainapääomaa 77,0 miljoonaa euroa. Suunnitelman mukaan lainapääomasta lyhennetään vähintään 30 prosenttia ja loppuosa uudelleen rahoitetaan. Espoonkruunun maksuvalmiustavoite on hoitokulujen osalta 2,6 miljoonaa euroa ja pääomakulujen osalta 2,0 miljoonaa euroa, eli yhteensä 4,6 miljoonaa euroa. Vuokrasaamiset ovat edelleen korkealla tasolla, mutta niiden määrä laskee tasaisesti. Tilinpäätöshetkellä vuokrasaamisten määrä on 2,2 miljoonaa euroa (vuonna ,6 miljoonaa euroa). Luottotappioita on tilikaudella kirjattu euroa (vuonna euroa), mikä on 0,9 prosenttia (vuonna ,8 prosenttia) liikevaihdosta. Luottotappioiden määrän kasvu on seurausta hallituksen tilikauden aikana hyväksymästä luottotappioiden kirjaustavan muutoksesta, jonka seurauksena saatavat kirjataan entistä aikaisemmin. Kaikki luottotappioiksi kirjatut erät siirretään jälkiperintään. Vuokrasaatavat ovat 2,3 prosenttia liikevaihdosta (edellisenä vuonna 2,6 prosenttia). Vuokrasaatavien osuus liikevaihdosta on pienentynyt 0,3 prosenttiyksikköä. Asuntojen käyttöaste ajalta oli 99,0 ja toteutui budjetoidun mukaisesti. Tilikauden päättyessä Espoonkruunulla oli 58 tyhjää asuntoa. Käyttöasteen ja tyhjien asuntojen määrän kehitys näkyy käyttöastetaulukossa vasemmalla. Hakijoiden määrä on kasvanut tilikauden aikana. Suurimmillaan hakijoiden määrä oli elokuussa, jolloin hakijoita oli taloutta. Edelleen eniten on kysyntää pienistä asunnoista, mutta myös suurista asunnoista on aikaisempaa enemmän kysyntää. Vastatakseen kysyntään Espoonkruunu jatkaa uudistuotantonsa painottamista pienasuntoihin, mutta mukana on nyt myös isoja 5 huoneen asuntoja. Tilikauden tulos on noin euroa. Tilikaudella on tehty suunnitelman ylittäviä poistoja 3,1 miljoonaa euroa sekä asuintalovaraus suuruudeltaan 3,6 miljoonaa euroa. Tulos ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja oli 6,7 miljoonaa euroa. Arvio toiminnan merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä Merkittävin riski yhtiön toiminnalle on korkotason ja inflaation nousu. Yhtiön vuosimaksulainojen pääomakustannukset ovat riippuvaisia inflaation kehityksestä ja pääomakulut kasvavat inflaation kasvaessa. Inflaatiosidonnaisia lainoja oli tilikauden päättyessä yhteensä 328,4 miljoonaa euroa, joka on 47,1 prosenttia yhtiön koko lainakannasta. Yhtiöllä oli lainoja tilikauden päättyessä yhteensä 698 miljoonaa euroa. Riskiä korkotason muutoksesta on ennakoitu aikaisempien vuosien tapaan vuokranmäärityksen yhteydessä. 1011 Kuva: Ursula Kuula Vuokratason vakaana pitäminen kalenterivuoden aikana on mahdollista koronnousuista huolimatta, rahoituspuskurin avulla turvataan mahdollinen prosenttiyksikön koronnousun vaikutus. Maailmantaloudessa ja erityisesti rahamarkkinoilla tapahtuneet muutokset ovat aiheuttaneet sen, että lainarahan saanti markkinoilta on vaikeutunut. Vielä vuoden 2008 aikana lainatarjouksia pyydettäessä kaikki rahalaitokset jättivät lainatarjouksen. Jo vuoden 2009 tammikuussa oli tilanne muuttunut siten, että kaikilta rahalaitoksilta ei saatu tarjousta. Samanaikaisesti uuden lainarahan korkomarginaali on jopa kaksinkertaistunut. Myös vanhojen lainojen osalta osa rahalaitoksista on käyttänyt mahdollisuutta nostaa korkomarginaalia kesken lainakauden ja ilmoittanut korkomarginaalien nostosta. Rahamarkkinoiden sulkeutuminen ja korkomarginaalin kohoaminen aiheuttaa uusia haasteita Espoonkruunulle uudiskohteiden ja peruskorjauskohteiden rahoittamisen suhteen. Tämä on haaste erityisesti tilanteessa, jossa yhtiön on tarkoitus kasvattaa uudistuotantonsa määrää. Olennaiset tapahtumat tilinpäätöksen jälkeen ja arvio todennäköisestä tulevasta kehityksestä Liikevaihdon odotetaan kasvavan vuonna 2009 n. 6,8 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna. Yleinen kustannustason nousu vaikutti myös vuoden 2009 vuokrien määritykseen. Vuoden 2009 tuloksen oletetaan olevan positiivinen. Vuoden 2009 aikana uusia asuntoja ei valmistu. 418 asunnon rakentaminen aloitetaan vuoden 2009 aikana. Rahamarkkinoiden yllättävät ja hallitsemattomat muutokset ovat aiheuttaneet yllätyksiä, ei pelkästään Suomen kansantaloudelle vaan maailmanlaajuisesti. Koska Espoonkruunulla on pitkäaikaista vierasta pääomaa yhteensä 698 miljoonaa euroa, on selvää, että maailmantalouden tilanne ja siitä seurannut epävakaus vaikuttaa myös olennaisesti yhtiön toimintaan. Espoonkruunulla on ns. vuosimaksulainoja yhteensä 328 miljoonaa euroa, joka on 47,1 prosenttia yhtiön koko lainakannasta. Näiden lainojen pääomakulut vuositasolla määräytyvät elinkustannusindeksin mukaisesti. Heinäkuun 2008 elinkustannusindeksi oli 4,4 prosenttia. Tämän perusteella määräytyi vuosimaksulainojen pääomakustannukset ajalle Näin ollen elinkustannusindeksin laskeminen kyseisen päivän jälkeen ei vaikuta Espoonkruunun vuoden 2009 vuosimaksulainojen pääomakuluihin. Muiden lainojen osalta korkotaso määräytyy kulloisenkin lainantarkistushetken korkotason mukaisesti. Vuokran- 1112 määrityksessä on käytetty elokuussa 2008 vallinnutta korkotasoa. Koska korkotaso on elokuun jälkeen laskenut merkittävästi, on oletettavissa, että korkotaso ei toteudu budjetoidun suuruisena ja näin mahdollisesti syntyvä ylijäämä voidaan huomioida jatkossa vuokrien nousua hillitsevänä tekijänä. Toisaalta samanaikaisesti korkotason laskiessa ovat pankkien myöntämien lainojen korkomarginaalit kasvaneet merkittävästi edellisen vuoden tasosta. Nyt vallitseva tilanne rahamarkkinoilla asettaa yhtiön uudenlaisten haasteiden eteen. Henkilöstö Yhtiön palveluksessa oli tilikauden aikana keskimäärin 75 henkilöä, jossa on kasvua 3 henkilöä. Maksetut palkat ja palkkiot ovat kehittyneet seuraavasti: Palkat ja palkkiot Rakennuttamisesta aiheutuvat palkat ja palkkiot kohdistetaan rakennuskohteiden hankintahintaan, joten kirjanpidossa näkyvät palkat ja palkkiot ovat alhaisemmalla tasolla kuin kokonaisuudessa maksetut palkat ja palkkiot. Espoonkruunun työsuojelutoimikunta on kokoontunut tilikauden aikana kolme kertaa. Työsuojelupäällikkönä on toiminut Katri Tattari ja työsuojeluvaltuutettuna Kimmo Heinonen. Ympäristö Syksyllä 2008 saatiin valmiiksi yksilölliset kiinteistökohtaiset ympäristöohjelmat. Ympäristöohjelmissa on määritelty kullekin kiinteistölle kulutustavoitteet vuosille sekä hahmoteltu keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Asukkaiden koulutusta energian säästöön ja kierrätykseen on jatkettu. Kiinteistökohtaisesti on koulutettu asukkaita energiaeksperttitoimintaan. Asukasviesti-lehdessä on koko vuoden pidetty esillä ympäristöasioita ja jaettu vinkkejä asumistottumusten ohjaamiseksi energiatehokkaampaan suuntaan. Hallinto Yhtiön varsinainen yhtiökokous pidettiin , jossa käsiteltiin varsinaisen yhtiökokouksen käsiteltäviksi kuuluvat asiat. Yhtiön hallitus kokoontui tilikauden aikana kymmenen kertaa. Hallituksen 12 jäsenestä viisi jäsentä varajäsenineen on valittu asukkaiden nimeämistä ehdokkaista. Yhtiön hallintoneuvosto kokoontui tilikauden aikana kaksi kertaa. Hallintoneuvostoon kuuluu 25 jäsentä, joista 12 jäsentä on valittu yhtiön asukkaiden nimeämistä ehdokkaista. Hallituksen puheenjohtajana on toiminut Jouni Mykkänen ja varapuheenjohtajana Johannes Niska-Virta. Muut hallituksen jäsenet ovat olleet Mika Airinen, Tuija Kalpala, Kari Karjalainen, Hannele Kerola, Atte Leino, Satu Linden, Ulla Päivärinta, Seppo Savolainen, Birgitta Sjölund ja Eero Teppola. Hannele Kerola ja Seppo Savolainen erosivat yhtiön hallituksen jäsenyydestä Hallituksen varajäseninä ovat toimineet Seppo Salovaara, Varol Abdrahim, Olli Puromies, Herttaliisa Tuure, Anneli Rönnberg, Juhani Parisaari, Maria Oesch-Feldt, Jarmo Ahokas, Pirkko Saarnio, Mauri Sauvola, Anna-Liisa Kivinen ja Yrjö Lyytinen. Anneli Rönnberg erosi tehtävästään ja Juhani Parisaari vastaavasti Hallintoneuvoston puheenjohtajana on toiminut Jaakko Mauriala ajalla , jolloin hän erosi tehtävästään. I varapuheenjohtajana ajalla toimi Liisa Haverinen alkaen hän on toiminut hallintoneuvoston puheenjohtajana. II varapuheenjohtajana ajalla on toiminut Timo Tilli alkaen hän on ollut hallintoneuvoston I varapuheenjohtaja. Muut hallintoneuvoston jäsenet ovat olleet Ensio Hakkarainen, Sinikka Hyväkkä, Pasi Ojaniemi, Tuula Taipale, Pirkko Kuusela, Ulla Saloranta, Kaj Järvisalo, Helena Paimela, Monica Björkman, Jouko Pirttimäki, Mia Jokinen, Lauri Taipale, Sakari Sarmiola, Maria Nordenswan, Anu Heinänen, Kirsi Niskanen, Harry Jäntti, Inkeri Koponen, Veli Räty, Margit Nurminen, Tuija Savolainen ja Pentti Hämäläinen. Yhtiön tilintarkastajina ovat toimineet Tuokko Tilintarkastus Oy, KHT-yhteisö, vastuullisena tilintarkastajana Timo Tuokko, KHT sekä Tilintarkastusrengas Oy, vastuullisena tarkastajana Osmo Immonen KHT. Yhtiön toimitusjohtajana toimii varatuomari Esa Eichhorn. Yhtiön johtoryhmään kuuluvat toimitusjohtajan lisäksi varatoimitusjohtaja Markku Taponen; kiinteistöjohtaja Jaakko Kammonen, kiinteistöjen ylläpito; hallintojohtaja Katri Tattari, taloushallinto ja henkilöstö; asiakaspalvelupäällikkö Risto Konttinen vuokraus; hallintopäällikkö Merja Korvala, asukasdemokratia ja asumisneuvonta sekä viestintäpäällikkö Laura Castrén, viestintä. 1213 Ehdotus tuloksen käyttämisestä Hallitus esittää, että osinkoa ei jaeta ja tilikauden tulos 5.559,13 euroa kirjataan tilille voitto/tappio edellisiltä tilikausilta. Espoossa Jouni Mykkänen, puheenjohtaja Johannes Niska-Virta, varapuheenjohtaja Mika Airinen Tuija Kalpala Kari Karjalainen Atte Leino Satu Linden Ulla Päivärinta Birgitta Sjölund Eero Teppola Esa Eichhorn, toimitusjohtaja Suoritetusta tarkastuksesta on tänään annettu kertomus. Espoossa Tuokko Tilintarkastus Oy Tilintarkastusrengas Oy Timo Tuokko, KHT Osmo Immonen, KHT Esa Eicchorn Katri Tattari Risto Konttinen Laura Castrèn Merja Korvala Markku Taponen Jaakko Kammonen Ilkka Saari 1314 Verksamhetsberättelse för räkenskapsperioden Esbokronan Ab infördes i handelsregistret Räkenskapsperioden var den nionde i bolagets verksamhet. Esbokronan Ab ägs till 100 procent av Esbo stad. Ekonomi och nyckeltal Bolagets omsättning ökade med 3,8 miljoner euro, dvs. 4,3 procent jämfört med föregående räkenskapsperiod och uppgick till 96,6 miljoner euro. Balansens slutsumma vid räkenskapsperiodens slut var 854,4 miljoner euro. Räkenskapsperiodens resultat utfaller nästan enligt budgeten. Bolagets ekonomi har under de tre senaste åren utvecklats enligt tabellen nedan. Talen i miljoner euro Användningsgrad Omsättning 96,6 89,9 87,3 Affärsvinst 31,7 27,2 24,4 Affärsvinst % 32,8 30,3 28,0 Balans 854,4 846,9 843,3 Soliditet % 16,8 16,1 15, Användningsgrad % 99,0 99,1 98,6 Omsättning % 15,3 15,7 18,1 Tomma bostäder Ansökarsituation Hyresfordringarna är fortsättningsvis på en hög nivå men beloppet sjunker stadigt. Vid tidpunkten för bokslutet uppgår hyresfordringarna till 2,2 miljoner euro (2,6 miljoner euro år 2007). Kreditförlust bokfördes under räkenskapsperioden till euro ( euro år 2007) vilket är 0,9 procent av omsättningen (0,8 procent år 2007). Att kreditförlusterna ökar beror på den ändring av bokföring av kreditförluster som styrelsen har godkänt under räkenskapsperioden. Ändringen leder till att fordringar bokförs tidigare än förr. Alla poster som bokförts som kreditförluster har överförts till efterindrivning. Hyresfordringarna utgör 2,3 procent av omsättningen (2,6 procent föregående år). Hyresfordringarnas andel av omsättningen har minskat med 0,3 procentenheter. Bostädernas användningsgrad var 99,0 och utföll enligt budgeten. Vid räkenskapsperiodens slut hade Esbokronan 58 tomma bostäder. Utvecklingen av användningsgraden och antalet tomma bostäder visas i användningsgrad tabellen. Antalet ansökare har ökat under räkenskapsperioden. Antalet var störst i augusti då bostäder söktes av hushåll. Efterfrågan är fortfarande störst på små bostäder, men också stora bostäder efterfrågas mer än förr. För att svara på efterfrågan fortsätter Esbokronan att i nybyggnationen fokusera på små bostäder, men nu ingår också stora bostäder med fem rum. Räkenskapsperiodens resultat är ca euro. Under räkenskapsperioden upptogs 3,1 miljoner euro som avskrivning som överskrider planen samt gjordes en bostadsreservering på 3,6 miljoner euro. Resultat före bokslutsöverföringar var 6,7 miljoner euro. Bolagets likviditetssituation har hållits stabil. För att sänka byggprojektens räntekostnader under byggnadstiden har man använt bolagets eget kassaflöde liksom tidigare år. Bolagets tillgångar vid utgången av räkenskapsperioden var 47,6 miljoner euro av vilket hyresgarantier och förskottshyror utgjorde totalt 5,7 miljoner euro. Esbokronan samlar tillgångar för att kunna amortera lånen på gamla räntestödsobjekt enligt plan. Åren uppgår lånekapitalet för gamla räntestödsobjekt som ska amorteras till 77,0 miljoner euro. Enligt planen amorteras minst 30 procent av lånekapitalet och återstoden finansieras på nytt. Esbokronans målsättning är att likviditeten ska vara 2,6 miljoner euro i fråga om skötselkostnader och 2,0 miljoner euro i fråga om kapitalkostnader, dvs. totalt 4,6 miljoner euro. Utvärdering av verksamhetens främsta risker och osäkerhetsfaktorer Den främsta risken i bolagets verksamhet är en höjning av räntenivån och inflationen. Kapitalkostnaderna för bolagets annuitetslån är beroende av inflationsutvecklingen och kapitalkostnaderna ökar när inflationen ökar. De inflationsbundna lånen uppgick vid räkenskapsperiodens slut till totalt 328,4 miljoner euro vilket är 47,1 procent av bolagets hela lånestock. Bolaget hade vid räkenskapsperiodens slut lån på totalt 698 miljoner euro. Risken med en ändring av räntenivån hade i likhet med tidigare år föregripits i samband med bestämningen av hyrorna. Hyresnivån kan under kalenderåret hållas stabil 1415 trots eventuella räntehöjningar med hjälp av den existerande finansieringsbufferten genom vilken vi tryggar effekten av en eventuell höjning av räntan på en procentenhet. Omställningarna i världsekonomin och särskilt på penningmarknaden har försvårat tillgången på lån på marknaden. År 2008 lämnade alla penninginstitut svar på begäran om anbud på lån. Redan i januari 2009 hade situationen förändrats så att alla penninginstitut inte längre gav anbud. Samtidigt hade räntemarginalen för nya lånemedel ökat upp till det dubbla. Också i fråga om gamla lån har en del av penninginstituten utnyttjat möjligheten att höja räntemarginalen mitt under låneperioden och varslat om höjning av räntemarginalerna. Att penningmarknaden stängs och räntemarginalen höjs medför nya utmaningar för Esbokronan i fråga om finansieringen av nybyggen och ombyggnadsprojekt. Det är en utmaning särskilt då bolaget har för avsikt att öka mängden nyproduktion. Väsentliga händelser efter bokslutet och utvärdering av den sannolikt förestående utvecklingen Omsättningen väntas 2009 öka med ca 6,8 procent jämfört med föregående år. Den allmänna stegringen av kostnadsnivå inverkade också på bestämningen av 2009 års hyror. Resultat för 2009 antas bli positivt. Å andra sidan har räntemarginalerna för de lån som bankerna beviljat i och med nedgången i räntenivå ökat betydligt jämfört med föregående års nivå. Den aktuella situationen på penningmarknaden ställer bolaget inför en ny typ av utmaningar. Personal Bolaget hade under räkenskapsperioden i genomsnitt 75 anställda vilket innebär en ökning på tre personer. Utbetalda löner och arvoden har utvecklats enligt följande: Löner och arvoden Löner och arvoden som hänför sig till bygguppdrag allokeras till byggobjektens anskaffningspris vilket innebär att nivån på de löner och arvoden som syns i bokföringen är lägre än faktiskt utbetalda löner och arvoden. Esbokronans arbetarskyddskommitté sammanträdde tre gånger under räkenskapsperioden. Arbetarskyddschef var Katri Tattari och arbetarskyddsfullmäktig Kimmo Heinonen. Under 2009 färdigställs inga nya bostäder. Byggandet av 418 bostäder inleds under De överraskande och okontrollerade förändringarna på penningmarknaden har medfört överraskningar, inte bara för Finlands nationalekonomi utan globalt. Eftersom Esbokronan har långfristigt främmande kapital på totalt 698 miljoner euro, är det klart att situationen i världsekonomin med påföljande instabilitet också inverkar väsentligt på bolagets verksamhet. Esbokronan har s.k. annuitetslån på totalt 328 miljoner euro vilket är 47,1 procent av bolagets hela lånestock. Kapitalkostnaderna på årsnivå för dessa lån bestäms enligt levnadskostnadsindex. I juli 2008 var levnadskostnadsindex 4,4 procent. Utifrån detta bestämdes kapitalkostnaderna för annuitetslånen för tiden Att levnadskostnadsindex sjönk efter det inverkar således inte på kapitalkostnaderna för Esbokronans annuitetslån I fråga om övriga lån bestäms räntenivån enligt räntenivån vid den aktuella tidpunkten för lånejustering. Hyrorna har bestämts enligt räntenivån i augusti Eftersom räntenivån efter augusti har sjunkit betydligt kan det antas att räntenivån inte utfaller enligt budgeterat belopp och således kan ett eventuellt överskott i fortsättningen beaktas som en faktor som dämpar hyreshöjningarna. Miljö Hösten 2008 fick de enskilda fastigheterna sina egna miljöprogram. I miljöprogrammen fastställs för varje fastighet förbrukningsmålen för samt uppskisseras metoder för att nå målen. Utbildningen i energibesparing och återvinning för invånarna fortsatte. Fastighetsvis utbildades invånare för energiexpertverksamhet. Tidningen Asukasviesti har hela året lyft fram miljöfrågor och delat ut tips om styrning av boendevanorna i en mer energieffektiv riktning. Förvaltning Bolagets ordinarie bolagsstämma hölls den 9 april 2008 och behandlade de ärenden som behandlas på den ordinarie bolagsstämman. Bolagets styrelse sammanträdde under räkenskapsperioden tio gånger. Av styrelsens 12 medlemmar har fem medlemmar med ersättare valts bland kandidater som utnämnts av invånarna. Bolagets förvaltningsråd sammanträdde under räkenskapsperioden två gånger. Till förvaltningsrådet hör 25 medlemmar av vilka 12 medlemmar har valts bland kandidater som utnämnts av invånarna. 1516 Styrelsens ordförande var Jouni Mykkänen och vice ordförande Johannes Niska-Virta. De övriga styrelsemedlemmarna var Mika Airinen, Tuija Kalpala, Kari Karjalainen, Hannele Kerola, Atte Leino, Satu Linden, Ulla Päivärinta, Seppo Savolainen, Birgitta Sjölund och Eero Teppola. Hannele Kerola och Seppo Savolainen avgick från bolagets styrelse den 6 november Ersättare i styrelsen var Seppo Salovaara, Varol Abdrahim, Olli Puromies, Herttaliisa Tuure, Anneli Rönnberg, Juhani Parisaari, Maria Oesch-Feldt, Jarmo Ahokas, Pirkko Saarnio, Mauri Sauvola, Anna-Liisa Kivinen och Yrjö Lyytinen. Anneli Rönnberg avgick från uppdraget den 12 november 2008 och Juhani Parisaari den 13 november Förvaltningsrådets ordförande var Jaakko Mauriala från den 1 januari till den 6 november 2008, då han avgick från uppdraget. I vice ordförande under tiden var Liisa Haverinen. Från den 7 november 2008 har hon verkat som förvaltningsrådets ordförande. Timo Tilli har varit II vice ordförande under tiden Från den 7 november 2008 har han varit förvaltningsrådets I vice ordförande. Övriga medlemmar i förvaltningsrådet var Ensio Hakkarainen, Sinikka Hyväkkä, Pasi Ojaniemi, Tuula Taipale, Pirkko Kuusela, Ulla Saloranta, Kaj Järvisalo, Helena Paimela, Monica Björkman, Jouko Pirttimäki, Mia Jokinen, Lauri Taipale, Sakari Sarmiola, Maria Nordenswan, Anu Heinänen, Kirsi Niskanen, Harry Jäntti, Inkeri Koponen, Veli Räty, Margit Nurminen, Tuija Savolainen och Pentti Hämäläinen. Bolagets revisorer var Tuokko Tilintarkastus Oy, CGRsammanslutning, ansvarig revisor Timo Tuokko, CGR samt Tilintarkastusrengas Oy, ansvarig revisor Osmo Immonen CGR. Bolagets verkställande direktör var vice häradshövding Esa Eichhorn. Till bolagets ledningsgrupp hörde utöver verkställande direktören vice verkställande direktör Markku Taponen, fastighetsdirektör Jaakko Kammonen, fastighetsunderhåll; förvaltningsdirektör Katri Tattari, ekonomiförvaltning och personal; kundtjänstchef Risto Konttinen, uthyrning; förvaltningschef Merja Korvala, invånardemokrati och boenderådgivning samt informationschef Laura Castrén, information. Kuva: Jussi Helimäki 1617 Kuva: Yrjö Klippi Förslag till användning av resultatet Styrelsen föreslår att ingen dividend utdelas och att räkenskapsperiodens resultat 5 559,13 euro bokförs på kontot vinst/förlust av tidigare räkenskapsperioder. Esbo den 26 februari 2009 Jouni Mykkänen, Ordförande Johannes Niska-Virta, vice ordförande Mika Airinen Tuija Kalpala Kari Karjalainen Atte Leino Satu Linden Ulla Päivärinta Birgitta Sjölund Eero Teppola Esa Eichhorn, verkställande direktör En revisionsberättelse har idag avgetts över granskningen. Esbo Tuokko Tilintarkastus Oy Tilintarkastusrengas Oy Timo Tuokko, CGR Osmo Immonen, CGR 1718 Liiketoiminnan rahavirta Vuokrista saadut maksut , ,80 Liiketoiminnan muista tuotoista saadut maksut , ,47 Maksut liiketoiminnan kuluista , ,48 Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja , ,79 Maksetut korot ja maksut muista liiketoiminnan rahoituskuluista , ,20 Saadut korot liiketoiminnasta , ,70 Saadut osingot sijoituksista 9 928, ,00 Maksetut välittömät verot 0,00-99,78 Rahavirta ennen satunnaisia eriä , ,51 Liiketoiminnan satunnaisista eristä johtuva rahavirta ,97 0,00 Liiketoiminnan rahavirta A , ,51 INVESTOINTIEN RAHAVIRTA: Investoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin , ,09 Investoinnit muihin sijoituksiin 0, ,15 Investointien rahavirta B , ,24 RAHOITUKSEN RAHAVIRTA: Rahastojen lisäys 0, ,00 Pitkäaikaisten lainojen nostot , ,83 Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut , ,40 Rahoituksen rahavirta C , ,43 RAHAVAROJEN MUUTOS (A+B+C) , ,70 Rahavarat tilikauden alussa , ,60 Rahavarat tilikauden lopussa , , , ,70 18 Kuva: Jussi Helimäki19 Tuloslaskelma LIIKEVAIHTO Vuokrat , ,92 Käyttökorvaukset , ,04 Liikevaihto yhteensä , ,96 Muut kiinteistön tuotot , ,80 Rakennuttamistuotot , ,00 Muut kiinteistön tuotot yht , ,80 HENKILÖSTÖKULUT Palkat ja palkkiot , ,98 Eläkekulut , ,59 Muut henkilöstökulut , ,15 Henkilöstökulut yht , ,72 POISTOT JA ARVONALENNUKSET Poistot , ,00 Poistot ja arvonalennukset yht , ,00 MUUT KULUT Kiinteistön muut hoitokulut Hallinto , ,79 Käyttö ja huolto , ,91 Ulkoalueiden huolto , ,92 Siivous , ,05 Luottotappiot ja muut oikaisuerät , ,18 Oikaisuerät yht , ,18 Rakennuttamisen kulut , ,95 Muut kiinteistön kulut 0,00 3,62 Muut kiinteistön kulut yht , ,33 LIIKEVOITTO/-TAPPIO , ,34 RAHOITUSTUOTOT JA -KULUT Muut korko- ja rahoitustuotot , ,70 Korkokulut ja muut rahoituskulut , ,85 Rahoitustuotot ja kulut yht , ,15 SATUNNAISERÄT Satunnaiset tuotot ,97 0,00 Satunnaist erät yhteensä ,97 0,00 VOITTO/TAPPIO ENNEN TILINPÄÄTÖSSIIRTOJA JA VEROJA , ,19 Poistoeron muutos , ,26 Vapaaehtoisen varausten muutos , ,58 Välittömät verot 0,00-99,78 TILIKAUDEN VOITTO/TAPPIO 5 559, ,43 Lämmitys , ,87 Vesi ja jätevesi , ,35 Sähkö ja kaasu , ,20 Jätehuolto , ,74 Vahinkovakuutukset , ,85 Vuokrat , ,96 Kiinteistövero , ,57 Korjaukset , ,98 Muut kulut yht , ,19 19 Kuva: Jussi Helimäki20 Tase VASTAAVAA PYSYVÄT VASTAAVAT Aineettomat hyödykkeet Aineettomat oikeudet , ,48 Muut pitkävaikutteiset menot 0,00 316,03 Aineettomat hyödykkeet yhteensä , ,51 Aineelliset hyödykkeet Maa-alueet , ,97 Liittymismaksut , ,05 Rakennukset ja rakennelmat , ,90 Koneet ja kalusto , ,32 Muut aineelliset hyödykkeet , ,36 Enn.maksut ja muut kesker.hankinnat Aineelliset hyödykkeet yhteensä Osakkeet ja osuudet Osuudet saman konsernin yrityksissä Osuudet omistusyhteysyrityksissä , , , , , , , ,06 Muut osakkeet ja osuudet , ,99 Käyttöoikeudet , ,64 Osakkeet ja osuudet yhteensä , ,22 Pysyvät vastaavat yhteensä , ,08 VAIHTUVAT VASTAAVAT Saamiset Saamiset kiinteistön tuot/lyhytaik , ,66 Muut saamiset , ,12 Siirtosaamiset , ,72 Saamiset yhteensä , ,50 Rahat ja pankkisaamiset , ,30 Vaihtuvat vastaavat yhteensä , ,80 VASTAAVAA YHTEENSÄ , ,88 VASTATTAVAA OMA PÄÄOMA Osakepääoma , ,57 Ylikurssirahasto , ,81 Arvonkorotusrahasto , ,32 Vararahasto , ,22 Sijoitetun vapaan pääoman rahasto , ,00 Edellisten tilik. voitto/tappio , ,46 Tilikauden voitto/tappio 5 559, ,43 Oma pääoma yhteensä , ,03 TILINPÄÄTÖSSIIRTOJEN KERTYMÄ Poistoero , ,26 kertynyt poistoero , ,26 asuintalovaraus , ,14 asuintalovaraus , ,58 asuintalovaraus ,00 vapaaehtoiset varaukset , ,72 Tilinpäätössiirtojen kertymä yhteenä , ,98 VIERAS PÄÄOMA Lainat rahoituslaitoksilta , ,66 Valtiokonttori, vuosimaksulainat , ,10 Valtiokonttori (vanhat aravat) , ,60 Pitkäaikaisten lainojen lyh.osa , ,48 Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä , ,88 Lyhytaikainen vieras pääoma Saadut ennakot , ,96 Ostovelat, lyhytaikaiset , ,91 Muut velat , ,09 Siirtovelat , ,03 Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä , ,99 Vieras pääoma yhteensä , ,87 VASTATTAVAA YHTEENSÄ , ,88 20 Kuva: Jussi Helimäki21 Investoinnit, lainojen lyhennykset ja nostetut uudet lainat Investoinnit Lainojen lyhennykset Nostetut uudet lainat Lainojen keskikorko 5,0 4,5 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 2122 Lainajakauma ,2 % 11,0 % 10,1 % Vanhat korkotukilainat Uudet korkotukilainat Yhtenäislainat Vanhat aravalainat Muut lainat 0,6 % 47,1 % Lainajakauma % 11.1 % 8.3 % Vanhat korkotukilainat Uudet korkotukilainat Yhtenäislainat Vanhat aravalainat Muut lainat 0.6 % 48.0 % 2223 Espoonkruunun puhelinpalvelu: (09) maanantai keskiviikko klo 9 12, perjantai klo 8 12 Vuokravalvonnan puhelinpalvelu: (09) maanantai torstai klo 12 16, perjantai klo Perinnän puhelinpalvelu: (09) maanantai torstai klo 12 15, perjantai klo Espoonkruunu asiakaspalvelu: Upseerinkatu 3 B, toinen kerros maanantai keskiviikko klo 13 15, torstai klo 13 17, perjantai klo 8 12 Espoon kaupungin Asuntopalveluyksikkö (Vuokra-asuntohakemukset): (09) ja (09) Arkisin klo Kuva: Kristina Nyholm Samankaltaiset tiedostot
 Espoonkruunu Oy Vuosikertomus 2007
 Espoonkruunu Oy Vuosikertomus 2007 Espoonkruunu Oy kodikkaasti vuokralla Sisällysluettelo Toimitusjohtajan katsaus vuoteen 2007 3 Kiinteistöjen yhteistilojen siivous kilpailutettiin 4 Alalla pula koulutetusta Lisätiedot Kuva: Ann-Kristina Al-Zalimi. Vuosikertomus. Espoonkruunu Oy
 Kuva: Ann-Kristina Al-Zalimi Vuosikertomus 2009 Espoonkruunu Oy 1 Sisällysluettelo Toimitusjohtajan katsaus...3 Missio, visio, strategia ja arvot...4 Toimintaympäristö...5 Asumiseen vaikuttavat megatrendit...5 Lisätiedot Jyväskylän vuokra-asunnot Oy
 Jyväskylän vuokra-asunnot Oy 2011 Koteja kaikille Sisältö Toimitusjohtajan katsaus... 3 Konsernirakenne... 5 Hallinto... 5 Yhtiön muu johto... 6 Riskienhallinta... 6 Talous... 7 Ehdotus tuloksen käytöstä... Lisätiedot JYVÄSKYLÄN VUOKRA-ASUNNOT OY VUOSIKERTOMUS
 TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2014 Sisältö Sivu 4 5 Toimitusjohtajan katsaus 6 Asuntojen vuokraus 7 Kiinteistöt 8 9 Talous 9 Hallinto 10 Arvio toiminnan merkittävimmistä riskeistä 11 Olennaiset tapahtumat Lisätiedot Niiralan Kulma Oy Vuosikertomus 2008
 Niiralan Kulma Oy Vuosikertomus 2008 Vuosikertomuksen toteutus: Kuvat: Kannen kuva: Digitaalinen tulostus: Arja Tuura Niiralan Kulman arkisto (NK a) ja Eijaliisa Heikkinen (ELH) Eijaliisa Heikkinen Kuopion Lisätiedot Jyväskylän vuokra-asunnot Oy
 Jyväskylän vuokra-asunnot Oy 2010 Koteja kaikille Sisältö Toimitusjohtajan katsaus... 3 Konsernirakenne... 5 Hallinto... 6 Talous... 8 Ehdotus tuloksen käytöstä... 12 Henkilöstö... 13 Palvelutiimi... 14 Lisätiedot Toimintakertomus ja tilinpäätös 2013. Toimintakertomus ja. tilinpäätös
 Toimintakertomus ja tilinpäätös 2013 Toimintakertomus ja tilinpäätös 2013 1 Sisältö 1. Toimitusjohtajan katsaus 3 Sivakka-yhtymä Oy 3 Sivakka-konserni 3 2. Asuntojen vuokraus 4 3. Kiinteistöt 5 4. Talous Lisätiedot Kaapeli-tv-ohjelmat DNA:lta 2011 loppuun mennessä. Toimintakertomus vuodelta 2008. Energiatodistus avuksi energiankulutuksen tarkkailuun
 Var s i nai s S u o m e n A s u m i s o i ke u s Oy:n ti e d otu s le hti 3 4 7 9 11 Kaapeli-tv-ohjelmat DNA:lta 2011 loppuun mennessä Toimintakertomus vuodelta 2008 Energiatodistus avuksi energiankulutuksen Lisätiedot 11 Oulun Sivakka Oy:n tilinpääätös. 10 Tulevaisuuden näkymät 09. 08 Henkilöstö. 06 Oulun Sivakka Oy:n talous. Oulun Tervatalot Oy:n tilinpääätös
 TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖS 2006 T i l i k a u s i 1. 1. 2 0 0 6-3 1. 1 2. 2 0 0 6 02 sisältö 18 Oulun Tervatalot Oy:n tilinpääätös 16 Tulevaisuuden näkymät 15 Hallinto 14 Oulun Tervatalot Oy:n talous Lisätiedot Helsingin kaupungin asunnot Oy Tarjoamme turvallista, kohtuu hintaista ja laadukasta asumista.
 Lainat edullisemmiksi Konvertoinnilla saatiin miljoonahyöty. s. 5 Työmaalle laatusertifikaatti Rakennusalalla torjutaan harmaata taloutta. s. 7 Palvelua keskeisillä sijainneilla Hekan taloushallinto keskitetään Lisätiedot Vuosikertomuksen toteutus: Arja Tuura Kuvat: Niiralan Kulman arkisto
 Vuosikertomus 2009 Vuosikertomuksen toteutus: Arja Tuura Kuvat: Niiralan Kulman arkisto Kannen kuva: Eijaliisa Heikkinen Digitaalinen tulostus: Kopijyvä Oy 2 SISÄLLYSLUETTELO Toimitusjohtajan tervehdys Lisätiedot Toimintakertomus ja tilinpäätös 2010. Toimintakertomus ja. tilinpäätös
 Toimintakertomus ja tilinpäätös 2010 Toimintakertomus ja tilinpäätös 2010 1 Sisältö 1. Toimitusjohtajan katsaus 3 1.1. Sivakka-yhtymä Oy 3 1.2. Sivakka-konserni 3 2. Asuntojen vuokraus 4 3. Kiinteistöt Lisätiedot Ensimmäiset kiinteistöt Vason isännöinnissä. Vason toimintakertomus ja tilinpäätös vuodelta 2007. Vaso on houkutteleva työpaikka
 Varsinais-Suomen Asumisoikeus Oy:n tiedotuslehti KEVÄT 2008 3 4 Ensimmäiset kiinteistöt Vason isännöinnissä Vason toimintakertomus ja tilinpäätös vuodelta 2007 7 Vaso on houkutteleva työpaikka 10 Ilmettä Lisätiedot a ÜtÄtÇ ^âäåt bç iâéá ~xüàéåâá ECCJ
 a ÜtÄtÇ ^âäåt bç iâéá ~xüàéåâá ECCJ Vuosikertomuksen toteutus: Kuvat: Arja Tuura Tämän vuosikertomuksen kuvat ovat entisen Alavan lastensairaalan kiinteistöistä, jotka Niiralan Kulma rakennutti nykyisille Lisätiedot Toimintakertomus ja tilinpäätös 2011. Toimintakertomus ja. tilinpäätös
 Toimintakertomus ja tilinpäätös 2011 Toimintakertomus ja tilinpäätös 2011 1 Sisältö 1. Toimitusjohtajan katsaus 3 1.1. Sivakka-yhtymä Oy 3 1.2. Sivakka-konserni 3 2. Asuntojen vuokraus 4 3. Kiinteistöt Lisätiedot Lahden Talot lyhyesti
 vuosikertomus 2010 Lahden Talot lyhyesti L ahden Talot -konserni on Lahden seudun suurin vuokranantaja, joka omistaa, ylläpitää sekä vuokraa ja rakennuttaa vuokraasuntoja Lahdessa. Konsernilla on vankka Lisätiedot Toimintakertomus ja tilinpäätös 2012. Toimintakertomus ja. tilinpäätös
 Toimintakertomus ja tilinpäätös 2012 Toimintakertomus ja tilinpäätös 2012 1 Sisältö 1. Toimitusjohtajan katsaus 3 Sivakka-yhtymä Oy 3 Sivakka-konserni 3 2. Asuntojen vuokraus 4 3. Kiinteistöt 5 4. Talous Lisätiedot KUNTA-ASUNNOT OY VUOSIKERTOMUS
 KUNTA-ASUNNOT OY 20 14 VUOSIKERTOMUS SISÄLLYSLUETTELO Kunta-asunnot Oy... 2 Toiminta-ajatus... 3 Toimitusjohtajan katsaus... 4 Kunnan kumppani... 6 Vastuullisuus... 8 Organisaatio... 10 Asukastoiminta...10 Lisätiedot Hallituksen toimintakertomus ja tilinpäätös 2012
 Hallituksen toimintakertomus ja tilinpäätös 2012 2 Sisällys 04 Hallituksen toimintakertomus 11 Osakkeet ja osakkeenomistajat 12 Voitonjakoehdotus 13 Tuloslaskelmat 14 Taseet 15 Rahoituslaskelmat 16 Konsernitilinpäätöksen Lisätiedot Vuosikertomuksen toteutus: Arja Tuura Kuvat: Niiralan Kulman arkisto
 Vuosikertomus 2013 SISÄLLYSLUETTELO Toimitusjohtajan tervehdys 3 Toimintakertomus 4 Olennaiset tapahtumat tilikaudella 4 Asukaspalvelu ja asukasdemokratia 4 Rakennuttaminen 5 Vuosikorjaukset, siivous ja Lisätiedot Vuosikertomus 2009 1 V O A S V u o s i k e r t o m u s 2 0 0 9
 Vuosikertomus 2009 1 2 Sisällysluettelo Toimitusjohtajan katsaus... Hallituksen kertomus toiminnasta vuonna 2009... Konsernituloslaskelma... 5 6-7 8-9 Säätiön tuloslaskelma... 10-11 Konsernitase... Säätiön Lisätiedot Vuosikertomuksen toteutus: Arja Tuura Kuvat: Niiralan Kulman arkisto Digitaalinen tulostus: Kuopion kaupungin painatuskeskus
 Vuosikertomus 2011 SISÄLLYSLUETTELO Toimitusjohtajan tervehdys 3 Toimintakertomus 4 Olennaiset tapahtumat tilikaudella 4 Rakennuttaminen 4 Asukaspalvelu ja asukasdemokratia 4 Vuosikorjaukset, siivous ja Lisätiedot Lahden Talot on vakiinnuttanut asemansa
 vuosikertomus 2013 Huoneistoja ihmisille ja yrityksille Lahden Talot on vakiinnuttanut asemansa Lahden tunnetuimpana vuokranantahuoneistot ovat kooltaan 24 190 neliömetneudenhoitoa ja sisustusalaa. Liikehuoneisdessä Lisätiedot Varsinais Suomen Asumisoikeus Oy:n tiedotuslehti Kevät 2010
 Varsinais Suomen Asumisoikeus Oy:n tiedotuslehti Kevät 2010 Asukas tekee ekotalosta tosivihreän 2 Vason 100. talo harjakorkeudessa 3 Vason toimintakertomus ja tilinpäätös 2009 4 Henrik Elfving on pitkän Lisätiedot Lahden Talot lyhyesti
 vuosikertomus 2011 Lahden Talot lyhyesti L ahden Talot -konserni on Lahden seudun suurin vuokranantaja, joka omistaa, ylläpitää sekä vuokraa ja rakennuttaa vuokraasuntoja Lahdessa. Konsernilla on vankka Lisätiedot VUOSIKERTOMUS 2005 JÄRVENPÄÄN MESTARIASUNNOT OY
 VUOSIKERTOMUS 2005 JÄRVENPÄÄN MESTARIASUNNOT OY SISÄLLYSLUETTELO Mestariasunnot haasteiden edessä toiselle vuosikymmenelle 2 Pentti Virtanen Toimitusjohtajan katsaus 3 Veikko Simunaniemi Mestariasunnot Lisätiedot Vuosikertomuksen toteutus: Arja Tuura Kuvat: Niiralan Kulman arkisto
 Vuosikertomus 2014 SISÄLLYSLUETTELO Toimitusjohtajan tervehdys 3 Toimintakertomus 4 Asukaspalvelu, -demokratia ja -toiminta 4 Vuosikorjaukset, siivous ja kiinteistönhoito 5 Rakennuttaminen 5 Hallinto-osaston Lisätiedot Vuokra-asuntoja kotikäyttöön VUOSIKERTOMUS 2014
 Vuokra-asuntoja kotikäyttöön VUOSIKERTOMUS 2014 YLEISTÄ TVT Asunnot Oy on Turun kaupungin täysin omistama vuokra-asuntoja omistava ja hallinnoiva yhtiö. Yhtiö muodostaa konsernin tytär- ja osakkuusyhtiöineen. Lisätiedot Luettelo käytetyistä kirjanpitokirjoista 1. Toimitusjohtajan katsaus 2. Hallituksen kertomus toiminnasta vuonna 2004 3 5. Tuloslaskelma 6 7.
 www.voas.fi VUOSIKERTOMUS 2004 Sisällysluettelo Sivu Luettelo käytetyistä kirjanpitokirjoista 1 Toimitusjohtajan katsaus 2 Hallituksen kertomus toiminnasta vuonna 2004 3 5 Tuloslaskelma 6 7 Tase 8 9 Liitetiedot Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: wikipedia

text:
Predrag Marković (Čepure kod Paraćina, 7. prosinca 1957.) je srbijanski političar, književnik i novinar.
 Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Paraćinu. Studirao je novinarstvo na Fakultetu političkih znanosti u Beogradu ali ga nije diplomirao. U Madridu i Barceloni.
 Uređivao je mnoge časopise, biblioteke i brojne knjige iz područja književnosti, prava, povijesti i ekonomije. Osnovao je izdavačku kuću Stubovi kulture. Bio je jedan od osnivača i predsjednika ekspertske skupine G17 a poslije i potpredsjednik političke stranke G17+ Bio je predsjednik Narodne skupštine Srbije od 4. ožujka 2004. do 14. veljače 2007. godine. Prigodom rekonstrukcije vlade Mirka Cvetkovića izabran je za ministra kulture.
 Srbijanski političari od 1989.
 Srbijanski novinari
 Srpski književnici


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
31. 12. 85 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Αριθ. C 358/11
 2. Η απόφαση για τη χορήγηση της ενίσχυσης από το προθεσμίας που ορίζει ο πρόεδρος, σε συνάρτηση με τον
 Ταμείο λαμβάνεται σύμφωνα με το άρθρο 7 παράγραφος 1 επείγοντα χαρακτήρα του ζητήματος. Αποφαίνεται με πλει
 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 729/70. οψηφία 45 ψήφων. Οι ψήφοι των κρατών μελών σταθμίζονται
 όπως προβλέπεται στο άρθρο 148 παράγραφος 2 της συνθή
 3. Το Ταμείο μπορεί να χορηγεί προκαταβολές βάσει των κης. Ο πρόεδρος δεν ψηφίζει.
 χρηματοδοτικών ρυθμίσεων που υιοθέτησε το Ηνωμένο Βασί
 λειο και λαμβάνοντας υπόψη την πρόοδο της εφαρμογής των 3. Η Επιτροπή θεσπίζει μέτρα άμεσης εφαρμογής. Ωστό
 σχεδίων. σο, σε περίπτωση που τα μέτρα αυτά δεν είναι σύμφωνα με τη
 γνώμη της Μόνιμης Επιτροπής Γεωργικών Διαρθρώσεων,
 4. Οι λεπτομέρειες εφαρμογής του παρόντος άρθρου καθο ανακοινώνονται αμέσως από την Επιτροπή στο Συμβούλιο.
 ρίζονται σύμφωνα με τη διαδικασία που προβλέπεται στο Στην περίπτωση αυτή, η Επιτροπή μπορεί να αναβάλει την
 άρθρο 13 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 729/70. εφαρμογή των μέτρων που έχει θεσπίσει το αργότερο για ένα
 μήνα από την ημερομηνία της ανακοίνωσης αυτής. Το
 Συμβούλιο, με ειδική πλειοψηφία, μπορεί να λάβει διαφορε
 τική απόφαση μέσα σε ένα μήνα.
 Άρθρο 8
 1. Στις περιπτώσεις που γίνεται προσφυγή στη διαδικασία
 που προβλέπεται στο παρόν άρθρο, το θέμα αναφέρεται στην Άρθρο 9
 Μόνιμη Επιτροπή Γεωργικών Διαρθρώσεων από τον πρόεδρο
 της, είτε με δική του πρωτοβουλία ή μετά από αίτηση Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ημέρα από
 αντιπροσώπου ενός κράτους μέλους. τη δημοισίευσή του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊ
 κών Κοινοτήτων.
 2. Ο πρόεδρος υποβάλει σχέδιο των μέτρων που πρέπει να
 ληφθούν. Η Μόνιμη Επιτροπή Γεωργικών Διαρθρώσεων Ο παρών Κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη
 διατυπώνει τη γνώμη της σχετικά με τα μέτρα αυτά εντός του και ισχύει άμεσα σε κάθε Κράτος Μέλος.
 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ
 (σε εκατομμύρια ECU)
 Μέγιστο συνολικό Συνολικό κόστος
 Μέτρα προς χρηματοδότηση
 επιλέξιμο κόστος που επιβάλει το ΕΓΤΠΕ
 1. Βελτίωση της δομής της παραγωγής, και 52,5 21,0
 της αγροτικής υποδομής, συμπεριλαμβα
 νομένων και των δαπανών για τη διεξαγωγή
 του προγράμματος (*)
 2. Επενδύσεις για τη βελτίωση της γεωργικής 8 3,2
 κατοικίας, καθώς και επενδύσεις τουριστι
 κού χαρακτήρα και μικρής βιομηχανίας
 στη γεωργική εκμετάλευση
 3. Πληρωμές στους γεωργούς που αναλαμβά 2 0,8
 νουν δεσμεύσεις βάσει συμφωνιών με σκο
 πό την προστασία του περιβάλλοντος
 Σύνολο 62,5 25,0
 (') Μέτρα που προβλέπονται για τα Δυτικά Νησιά της Σκοτίας στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 1939/81.
 Πρόταση κανονισμού (ΕΟΚ) του Συμβουλίου για τη θέσπιση κοινοτικού προγράμματος σχετικά με την
 ανάπτυξη ορισμένων μειονεκτικών περιοχών της Κοινότητας μέσω της αξιοποίησης του ενδογενούς
 ενεργειακού δυναμικού (πρόγραμμα Valoren)
 COM(85) 838 τελικό
 (85/C 358/04)
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, βουλίου της 19ης Ιουνίου 1984 για το Ευρωπαϊκό Ταμείο
 Περιφερειακής Ανάπτυξης 0), και ιδίως το άρθρο 7 παρά
 Έχοντας υπόψη: γραφος 4,
 τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Οικονομικής
 Κοινότητας, τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 1787/84 του Συμ- (») ΕΕ αριθ. L 169 της 28. 6. 1984, σ. 1.
 ---pagebreak--- Αριθ. C 358/12 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 31. 12. 85
 την πρόταση της Επιτροπής, ότι ένα κοινοτικό πρόγραμμα αξιοποίησης του ενδογενούς
 ενεργειακού δυναμικού συμβάλλει επίσης στη διευκόλυνση
 της επιδίωξης των κοινοτικών ενεργειακών στόχων και ότι,
 τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου, συνεπώς, επιτρέπει καλύτερη διασύνδεση μεταξύ τ'ων κοινο
 τικών στόχων περιφερειακής ανάπτυξης και των στόχων της
 τη γνώμη της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής, ενεργειακής πολιτικής της Κοινότητας·
 Εκτιμώντας: ότι οι πληροφορίες που προέρχονται από τα ενδιαφερόμενα
 κράτη μέλη επιτρέπουν να διαπιστωθεί ότι διαθέτουν ενδογε
 νές δυναμικό εκμεταλλεύσιμων ενεργειακών πόρων και
 ότι τα άρθρο 7 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1787/84, που στο εξοικονόμησης ενέργειας·
 εξής καλείται «κανονισμός του Ταμείου», προβλέπει συμμε
 τοχή του Ταμείου σε κοινοτικά προγράμματα που αποβλέ
 ότι η κοινοτική ενίσχυση καθιστά δυνατή την αξιοποίηση της
 πουν στο να συμβάλουν στην επίλυση σοβαρών προβλημά
 πείρας στον τεχνικό και οικονομικό τομέα την οποία έχει
 των που επηρεάζουν την κοινωνικοοικονομική κατάσταση
 αποκτήσει η Κοινότητα, κατ' εφαρμογή του κανονισμού
 μιας ή περισσοτέρων περιφερειών και τα οποία πρέπει να 3
 (ΕΟΚ) αριθ. 3640/85 του Συμβουλίου ( ), ο οποίος αποβλέπει
 εξασφαλίζουν καλύτερη διάρθρωση μεταξύ των κοινοτικών
 την προώθηση, με τη χορήγηση χρηματοδοτικής ενίσχυσης,
 στόχων διαρθρωτικής ανάπτυξης ή επαναπροσανατολισμού
 της εκτέλεσης έργων επίδειξης στους τομείς της εκμετάλλευ
 των περιφερειών και των στόχων των άλλων κοινοτικών
 σης εναλλακτικών πηγών ενέργειας, εξοικονόμησης ενέρ
 πολιτικών
 γειας, υποκατάσταση υδρογονανθράκων και της εκτέλεσης
 πρότυπων έργων βιομηχανικής κλίμακας και έργων επίδει- —
 ότι η Ιρλανδία, το Mezzogiorno και περιοχές της Ελλάδας, ξης στον τομέα της υγροποίησης και αεριοποίησης των
 της Ισπανίας και της Πορτογαλίας χαρακτηρίζονται από στερεών καυσίμων ότι η κοινοτική ενίσχυση μπορεί κατ'
 ιδιαίτερα σοβαρά οικονομικά προβλήματα· ότι οι ίδιες αυτές αυτό τον τρόπο να διευκολύνει, μέσω μιας γενικευμένης
 περιοχές αντιμετωπίζουν συγχρόνως σοβαρά ενεργειακά εξάπλωσης, τη μετάβαση των νέων τεχνικών σε συνθήκες
 προβλήματα που επηρεάζουν την κοινωνικοοικονομική οικονομικά αποδοτικής εκμετάλλευσης*
 κατάσταση τους, όπως η έντονη εξάρτηση του ενεργειακού
 εφοδιασμού από τις εισαγωγές, ιδίως πετρελαίου, η σημαντι ότι μια εφαρμογή των νέων ενεργειακών τεχνικών σε
 κή συμμετοχή των υδρογονανθράκων στην ηλεκτροπαραγω μεγαλύτερη κλίμακα και με ικανοποιητικές οικονομικές
 γή και η λιγότερο ισχυρή από τον κοινοτικό μέσο όρο μείωση συνθήκες προϋποθέτει προετοιμασία, σε περιφερειακό επίπε
 της συμμετοχής του ενεργειακού τομέα στη σύνθεση του δο, μέσω καταλλήλων τεχνικών μελετών και μελετών αγο
 ακαθάριστου εγχωρίου προϊόντος, ράς, συντονισμένης και συνεκτικής προσέγγισης με τη
 βοήθεια τοπικού ή περιφερειακού ενεργειακού προγραμμα
 τισμού, παροχής τεχνικής βοήθειας στους χρήστες, ιδίως
 ότι ανάλογα οικονομικά και ενεργειακά προβλήματα χαρα
 στις μικρομεσαίες επιχειρήσεις, και ενεργειών προώθησης
 κτηρίζουν την Κορσική, τα γαλλικά υπερπόντια διαμερίσμα
 και διάδοσης των γνώσεων
 τα και τη Βόρειο Ιρλανδία·
 ότι είναι ανάγκη να ενισχυθούν και να συμπληρωθούν οι
 ότι η εκμετάλλευση τοπικών ενεργειακών πόρων και η ενέργειες με πρόσθετα μέτρα στις περιοχές που απολαύουν
 ορθολογική χρησιμοποίηση της ενέργειας αποτελούν κατάλ των μέτρων που προβλέπονται στον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ.
 ληλα μέσα συμβολής στην οικονομική ανάπτυξη των εν λόγω 2618/80 του Συμβουλίου της 7ης Οκτωβρίου 1980 περί ανα
 περιοχών, στο βαθμό που ανυψώνουν το επίπεδο της παρα λήψεως ειδικής κοινοτικής ενέργειας περιφερειακής αναπ
 γωγής τους, επιτρέπουν τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης τύξεως για τη συμβολή στη βελτίωση της ασφαλείας των —
 και ευνοούν τη διάδοση των νέων τεχνολογιών προμηθειών σε ενέργεια ορισμένων περιφερειών της Κοινότη
 τας δια της καλυτέρας χρησιμοποιήσεως των νέων τεχνολο
 ότι, εξαιτίας των διαρθρωτικών οικονομικών προβλημάτων γιών στον τομέα της υδροηλεκτρικής ενέργειας και των
 τους, τα κράτη μέλη και οι περιοχές που προαναφέρονται εναλλακτικών πηγών ενέργειας ( 4 ), όπως τροποποιήθηκε
 αντιμετωπίζουν δυσχέρειες κατά την επιδίωξη των ενεργεια από τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 218/84 ( 5 ), καθώς και στον
 κών στόχων που καθορίστηκαν από την κοινότητα στο κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 2088/85 του Συμβουλίου της 23ης
 ψήφισμα του Συμβουλίου της 9ης Ιουνίου 1980 ( ] )· ότι οι Ιουλίου 1985 για τα ολοκληρωμένα μεσογειακά προγράμμα
 στόχοι αυτοί αποβλέπουν ιδίως στην μείωση του μέσου όρου, τα (6).
 για το σύνολο της Κοινότητας, του λόγου του ποσοστού
 μεταβολής της συνολικής κατανάλωσης πρωτογενούς ενέρ ότι η οδηγία 85/337/ΕΟΚ του Συμβουλίου της 27ης Ιουνίου
 γειας προς το ποσοστό μεταβολής του ακαθάριστου εγχω 1985 για την εκτίμηση των επιπτώσεων ορισμένων σχεδίων
 ρίου προϊόντος, στη μείωση της κατανάλωσης πετρελαίου δημοσίων και ιδιωτικών έργων στο περιβάλλον (7), προβλέ
 στην Κοινότητα, στην κάλυψη, μέσω των στερεών καυσίμων πει ιδίως ότι τα σχέδια που υπάγονται σε ορισμένες κατηγο
 και της πυρηνικής ενέργειας, ενός αυξημένου ποσοστού των ρίες πρέπει να υποβάλλονται σε εκτίμηση όταν τα κράτη μέλη
 αναγκών σε πρωτογενή ενέργεια για την ηλεκτροπαραγωγή κρίνουν ότι το απαιτούν τα χαρακτηριστικά τους*
 και στην ενθάρρυνση της χρήσης ανανεώσιμων πηγών ενέρ
 γειας, ώστε να μειωθεί συνολικά η ενεργειακή εξάρτηση της
 Κοινότητας από τις εισαγωγές· ότι, με τη σύσταση 82/ ότι η κοινοτική παρέμβαση πρέπει να υλοποιηθεί με τη μορφή
 604/ΕΟΚ της 28ης Ιουλίου 1982 (2), το Συμβούλιο ενθάρρυνε πολυετών προγραμμάτων που καταρτίζονται από τα ενδια-
 επίσης τις επενδύσεις στον τομέα της ορθολογικής χρησιμο
 ποίησης της ενέργειας· (3) ΕΕ αριθ. L 350 της 27. 12. 1985, σ. 29.
 (4) ΕΕ αριθ. L 271 της 15. 10. 1980, σ. 23.
 (5) ΕΕ αριθ. L 27 της 31. 1. 1984, σ. 19.
 0) ΕΕ αριθ. C 149 της 18. 6. 1980, σ. 1. (6) ΕΕ αριθ. L 197 της 27. 7. 1985, σ. 1.
 (2) ΕΕ αριθ. L 247 της 23. 8. 1982, σ. 9. 7
 () ΕΕ αριθ. L 175 της 5. 7. 1985, σ. 40.
 ---pagebreak--- 31. 12. 85 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Αριθ. C 358/13
 φερόμενα κράτη μέλη σε συνεννόηση με την Επιτροπή και ότι γ) στην Ελλάδα: το σύνολο των περιοχών εξαιρουμένης
 εναπόκειται στην Επιτροπή, κατά την έγκριση αυτών των της «ζώνης Α» του νομού Αττικής, όπως έχει επί του
 προγραμμάτων, να εξακριβώνει ότι τα επιτεύγματα στα παρόντος καθοριστεί από το νόμο 1262/1982 της
 οποία αποβλέπουν τα εν λόγω προγράμματα, είναι σύμφωνα 16ης Ιουνίου 1982 (ΦΕΚ Α αριθ. 70Χ της 16. 6. 1982,
 με τις διατάξεις του παρόντος κανονισμού, σ. 559)·
 δ) στην Ιρλανδία: όλες οι περιοχές·
 ε) στην Ιταλία: οι περιοχές και ζώνες του Mezzogiorno·
 ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
 στ) στην Πορτογαλία: (*)'
 Άρθρο 1
 ζ) στο Ηνωμένο Βασίλειο: η Βόρεια Ιρλανδία.
 Θεσπίζεται κοινοτικό πρόγραμμα, κατά την έννοια του
 άρθρου 7 του κανονισμού του Ταμείου, που συμβάλει στην
 ανάπτυξη ορισμένων μειονεκτικών περιοχών της Κοινότητας
 μέσω της αξιοποίησης του ενδογενούς ενεργειακού δυνα Άρθρο 4
 μικού.
 Το Ταμείο είναι δυνατό να συμμετάσχει, στο πλαίσιο του
 κοινοτικού προγράμματος, στις ακόλουθες εργασίες:
 Άρθρο 2
 1. Εκμετάλλευση των τοπικών ενεργειακών πόρων. Κατά
 Το κοινοτικό πρόγραμμα αποσκοπεί στο να συμβάλει, στην την έννοια του παρόντος κανονισμού, περιλαμβάνονται
 ενίσχυση της οικονομικής βάσης στις σχετικές περιοχές με σ' αυτούς:
 τη βελτίωση των συνθηκών τοπικού ενεργειακού εφοδια
 σμού, στη δημιουργία θέσεων απασχόλησης και στην αναβά α) οι εναλλακτικές και ανανεώσιμες μορφές ενέργειας
 θμιση αυτών των περιοχών σε υψηλότερο τεχνολογικό επίπε και συγκεκριμένα ηλιακή και αιολική ενέργεια, βιο
 δο. Για το σκοπό αυτό, προβλέπει την εφαρμογή συνόλου μάζα, συμπεριλαμβανομένων των αστικών απορριμ
 συνεκτικών και πολυετών μέτρων υπέρ της εκμετάλλευσης μάτων, υδροηλεκτρικά έργα μικρών υδατοπτώσεων
 των τοπικών ενεργειακών πόρων, της ορθολογικής χρησιμο και γεωθερμία. Οι εργασίες που ανταποκρίνονται στα
 ποίησης της ενέργειας, καθώς και της προώθησης τους, κριτήρια επιλογής είναι οι ακόλουθες:
 συμπεριλαμβανομένης της.διάδοσης των νέων τεχνολο — επενδύσεις σχετικές με την παραγωγή και τη
 γιών. μετατροπή ενέργειας, συμπεριλαμβανομένης της
 ζεύξης με ηλεκτρικά δίκτυα διανομής, όπως εγκα
 Το κοινοτικό πρόγραμμα αποβλέπει, με τον τρόπο αυτό, τάσταση μικροστροβίλων, συμπεριλαμβανομέ
 στην εξασφάλιση καλύτερης διασύνδεσης μεταξύ των κοινο νης της διευθέτησης του ανοικτού χώρου και των
 τικών στόχων διαρθρωτικής περιφερειακής ανάπτυξης και συναφών υδροηλεκτρικών εγκαταστάσεων εγκα
 των στόχων της κοινοτικής ενεργειακής πολιτικής. τάσταση ανεμογεννητριών και συσκευών που
 χρησιμοποιούν ηλιακή ενέργεια ή που επιτρέπουν
 την ανάκτηση της ενέργειας που περιέχεται στη
 βιομάζα· εργασίες αξιοποίησης γεωθερμικών
 Άρθρο 3 πεδίων, και ιδίως εγκατάστασης που επιτρέπουν
 την εκμετάλλευση των πεδίων αυτών,
 1. Το κοινοτικό πρόγραμμα αφορά τις περιοχές που πλη
 — μελέτες σκοπιμότητας στους τομείς αυτούς και
 ρούν συγχρόνως τα ακόλουθα κριτήρια:
 μελέτες περιβαλλοντικών επιπτώσεων, όπως προ
 α) επικρατεί σ' αυτές ιδιαίτερα δυσχερής οικονομική βλέπεται από την οδηγία 85/337/ΕΟΚ*
 κατάσταση σε σχέση με το σύνολο της Κοινότητας·
 β) τα μικρά κοιτάσματα τύρφης και λιγνίτη, όπως
 β) ανήκουν: καθορίζονται στο παράρτημα του παρόντος κανονι
 σμού. Οι εργασίες που ανταποκρίνονται στα κριτήρια
 — είτε σε κράτη μέλη που χαρακτηρίζονται από σημα
 επιλογής, είναι οι ακόλουθες;
 ντική καθυστέρηση στην επιδίωξη των στόχων της
 ενεργειακής πολιτικής της Κοινότητας, — επενδύσεις σχετικές με την εξόρυξη και τη μετα
 ποίηση της καύσιμης ύλης. Οι εγκαταστάσεις
 — είτε σε νησιώτικα εδάφη που χαρακτηρίζονται από
 καύσης πρέπει να περιλαμβάνουν διατάξεις και
 υψηλό ενεργειακό κόστος και μεγάλη ενεργειακή
 τεχνικό εξοπλισμό για τον περιορισμό της ατμο
 εξάρτηση από το εξωτερικό·
 σφαιρικής ρύπανσης, όπως προβλέπεται από τις
 γ) έχουν καταρχήν δικαίωμα υπαγωγής σε εθνικό καθεστώς κοινοτικές οδηγίες,
 περιφερειακής ενίσχυσης. — μελέτες σκοπιμότητας στους τομείς αυτούς και
 μελέτες περιβαλλοντικών επιπτώσεων, όπως προ
 2. Οι περιοχές που πληρούν τα κριτήρια που αναφέρονται βλέπεται από την οδηγία 85/337/ΕΟΚ.
 στην παράγραφο 1 είναι οι ακόλουθες:
 ί1) Οι περιοχές θα καθοριστούν από την Επιτροπή μόλις κηρυχθεί
 α) στην Ισπανία: (χ). συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά, κατ' εφαρμογή του άρθρου 92
 της συνθήκης ΕΟΚ το καθεστώς των κρατικών περιφερειακών
 β) στη Γαλλία: η Κορσική και τα υπερπόντια διαμερί ενισχύσεων το οποίο έχει υποβληθεί από το κράτος αυτό, δυνάμει
 σματα* των άρθρων 92 και 93 της συνθήκης·
 ---pagebreak--- Αριθ. C 358/14 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 31. 12. 85
 2. Ορθολογική χρησιμοποίηση της ενέργειας στις μικρομε τοπικών ενεργειακών πόρων και για την ορθολο
 σαίες επιχειρήσεις του βιομηχανικού τομέα και του τομέα γική χρησιμοποίηση της ενέργειας,
 των υπηρεσιών, συμπεριλαμβανομένου του τουρισμού,
 — να ενθαρρυνθεί ο σχεδιασμός, η παραγωγή και η
 στις βιοτεχνικές επιχειρήσεις, καθώς και σε έργα υποδο
 εγκατάσταση των εν λόγω υλικών, τεχνικού εξο
 μής, εντός των ορίων που καθορίζονται στο παράρτημα
 πλισμού και μεθόδων
 του κανονισμού του Ταμείου.
 γ) ανάληψη ενημερωτικών και διαφημιστικών εκστρα
 Κατά την έννοια του παρόντος κανονισμού, περιλαμβά
 τειών με σκοπό την ευαισθητοποίηση των πιθανών
 νονται στη χρησιμοποίηση αυτή:
 χρηστών ως προς τα πλεονεκτήματα των τοπικών
 α) η εξοικονόμηση ενέργειας. ενεργειακών πόρων και στην ορθολογική χρησιμοποί
 ηση της ενέργειας, καθώς και στα μέτρα στήριξης που
 οι εργασίες που ανταποκρίνονται στα κριτήρια επι προβλέπονται στο κοινοτικό πρόγραμμα. Στις εν
 λογής είναι οι ακόλουθες: λόγω εκστρατείες μπορεί να περιλαμβάνεται η διορ
 — επενδύσεις που συνεπάγονται μείωση της ειδικής γάνωση σεμιναρίων, μαθημάτων και διαλέξεων,
 ενεργειακής κατανάλωσης, όπως εργασίες μόνω καθώς και η ευρεία γνωστοποίηση των προτύπων και
 σης, ρύθμισης, θερμομόνωσης εγκαταστάσεων των αποτελεσμάτων των σχεδίων επίδειξης.
 και θερμικής εξισορρόπησης.
 — μελέτες σκοπιμότητας στους τομείς αυτούς·
 β) η υποκατάσταση του πετρελαίου. Άρθρο 5
 Οι εργασίες που ανταποκρίνονται στα κριτήρια επι
 λογής είναι οι ακόλουθες: Το κοινοτικό πρόγραμμα αποτελεί αντικείμενο κοινής χρη
 ματοδότησης από το κράτος μέλος και την Κοινότητα. Η
 επιλογής είναι οι ακόλουθες: συνδρομή του Ταμείου, η οποία δεν μπορεί να υπερβεί το 55 %
 — επενδύσεις για την αποδοτική χρησιμοποίηση του του συνόλου των δημοσίων δαπανών που λαμβάνονται υπόψη
 φυσικού αερίου, τη συνδυασμένη παραγωγή ηλε στο πρόγραμμα, εντάσσεται στο πλαίσιο των πιστώσεων που
 κτρισμού και θερμότητας, την ανάκτηση των είναι εγγεγραμμένες, για το σκοπό αυτό, στο γενικό προϋπο
 θερμικών αποβλήτων ή την αντικατάσταση των λογισμό των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Η κοινοτική συμμε
 πετρελαϊκών προϊόντων με αστικά, γεωργικά τοχή καθορίζεται ως εξής:
 και βιομηχανικά απόβλητα, με λιγνίτη ή τύρφη,
 καθώς και με παραπροϊόντα γεωργικής προέ
 1. Όσον αφορά τις εργασίες τις σχετικές με την εκμετάλ
 λευσης,
 λευση των τοπικών ενεργειακών πόρων και με την
 — μελέτες σκοπιμότητας στους τομείς αυτούς και ορθολογική χρησιμοποίηση της ενέργειας, που αναφέρο
 μελέτες περιβαλλοντικών επιπτώσεων όπως προ νται στο άρθρο 4 σημεία 1 και 2:
 βλέπεται από την οδηγία 85/337/ΕΟΚ.
 α) όταν πρόκειται για επενδύσεις σε έργα υποδομής που
 3. Προώθηση σε τοπικό και περιφερειακό επίπεδο της έχουν αναλάβει, εν όλω ή εν μέρει, δημόσιες αρχές ή
 καλύτερης εκμετάλλευσης του ενεργειακού δυναμικού. οποιοσδήποτε άλλος υπεύθυνος, εξομοιούμενοι προς
 δημόσια αρχή οργανισμός εκτέλεσης έργων υποδο
 Οι εργασίες που ανταποκρίνονται στα κριτήρια επιλογής μής: 55 % της συνολικής δαπάνης που έχει αναλάβει
 είναι οι ακόλουθες: η δημόσια αρχή ή ο προς αυτήν εξομοιούμενος
 οργανισμός·
 α) πραγματοποίηση ερευνών και μελετών που επιτρέ
 πουν: β) όταν πρόκειται για επενδύσεις σε δραστηριότητες του
 τομέα της βιομηχανίας, της βιοτεχνίας ή των υπηρε
 — καλύτερο εντοπισμό των δυνατοτήτων εκμετάλ
 σιών: 50 % της δημόσιας δαπάνης που προκύπτει από
 λευσης των τοπικών ενεργειακών πόρων και ορθο
 τη χορήγηση ενίσχυσης στην επένδυση·
 λογικής χρησιμοποίησης της ενέργειας,
 — γνώση των αγορών τεχνικού εξοπλισμού που γ) όταν πρόκειται για μελέτες σκοπιμότητας ή μελετών
 χρησιμοποιείται στην εκμετάλλευση των ενεργει για τις περιβαλλοντικές επιπτώσεις: είτε 70% του
 ακών πόρων οι μελέτες αυτές είναι δυνατό να κόστους των μελετών αυτών είτε 50% της δημόσιας
 αφορούν προσαρμογή του εν λόγω τεχνικού εξο δαπάνης που προκύπτει από τη χορήγηση ενίσχυσης
 πλισμού στις τοπικές συνθήκες, στις μελέτες αυτές.
 — κατάστρωση τοπικών και περιφερειακών ενερ
 γειακών προγραμμάτων που συμβάλλουν στην 2. Όσον αφορά την προώθηση της καλύτερης εκμετάλλευ
 καλύτερη εξισορρόπηση των περιφερειακών ενερ σης του ενδογενούς ενεργειακού δυναμικού:
 γειακών αναγκών με τους τοπικούς και εθνικούς
 πόρους, καθώς και στην ολοκληρωμένη εκμετάλ α) για τις εργασίες που αναφέρονται στο άρθρο 4 σημείο
 λευση των εν λόγω πόρων 3 στοιχείο α): είτε 70% του κόστους των ερευνών ή
 μελετών είτε 50% της δημόσιας δαπάνης που
 β) παροχή συμβουλών και τεχνικής βοήθειας στις μι προκύπτει από τη χορήγηση ενίσχυσης στις εν λόγω
 κρομεσαίες επιχειρήσεις του βιομηχανικού τομέα και έρευνες ή μελέτες·
 του τομέα των υπηρεσιών, συμπεριλαμβανομένου του
 τουρισμού, καθώς και στις βιοτεχνικές επιχειρήσεις, β) για τις εργασίες που αναφέρονται στο άρθρο 4 σημείο
 προκειμένου: 3 στοιχείο β):
 — να διευκολυνθεί η χρησιμοποίηση τεχνικού εξο — 50 % της δημόσιας δαπάνης που προκύπτει από τη
 πλισμού και μεθόδων για την εκμετάλλευση των χορήγηση ενίσχυσης στις επιχειρήσεις, ή
 ---pagebreak--- 31. 12. 85 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Αριθ. C 358/15
 — ενίσχυση που καλύπτει το μέρος των δαπανών των — εξασφαλίζει επαρκές τμήμα της συμμετοχής του Ταμείου
 οργανισμών παροχής συμβουλών και τεχνικής για τις περισσότερο μειονεκτικές περιοχές μεταξύ εκεί
 βοήθειας το οποίο συνδέεται με την παροχή υπη νων που καλύπτονται από το πρόγραμμα,
 ρεσιών στις επιχειρήσεις. Η ενίσχυση είναι φθίνου
 σα και τριετούς διάρκειας. Καλύπτει, για το — περιλαμβάνει τοπικά ή περιφερειακά και, κατά περίπτω
 πρώτο έτος, το 70 % των δαπανών Kat δεν υπερ ση, τομεακά επιμέρους προγράμματα σε συνάρτηση με
 βαίνει το 50% των συνολικών δαπανών για την τους τομείς που προβλέπονται στο άρθρο 4· το εύρος των
 περίοδο των τριών ετών εν λόγω επιμέρους προγραμμάτων πρέπει να είναι επαρ
 κές για να αιτιολογείται η εφαρμογή των εργασιών
 γ) για τις εργασίες που αναφέρονται στο άρθρο 4 σημείο προώθησης που προβλέπονται βάσει του άρθρου 4 σημείο
 3 στοιχείο γ): ενίσχυση που καλύπτει το 50% του 3,
 κόστους των ενημερωτικών και διαφημιστικών — μεταξύ των ενεργειών που προβλέπονται βάσει του άρ
 εκστρατειών. θρου 4, δίνεται προτεραιόητα στις εργασίες εκμετάλλευ
 σης που αναφέρονται στο σημείο 1,
 — μεταξύ των εργασιών που προβλέπονται βάσει του άρθρου
 Αρθρο 6 4 σημείο 2, δίνεται προτεραιότητα στις κατηγορίες εκεί
 νες των επενδύσεων που είναι αποδοτικότερες όσον
 1. Η ενίσχυση μπορεί, εν όλω η εν μέρει, να λάβει τη μορφή αφορά την εξοικονόμηση ενέργειας,
 επιχορήγησης κεφαλαίου ή επιδότησης επιτοκίου δανείου. — η συμβολή ταμείου στα μέτρα προώθησης που προβλέπο
 νται στο άρθρο 4 σημείο 3 δεν είναι δυνατό να υπερβεί το
 -
 2. Οι κατηγορίες των δικαιούχων της συνδρομής του 20% της συνολικής συμβολής στο πρόγραμμα επιπλέον,
 Ταμείου, είναι δυνατό, για τις εργασίες που αναφέρονται στο η συμβολή του ταμείου στις μελέτες και έρευνες που
 άρθρο 5, να είναι: δημόσιες αρχές, φορείς τοπικής αυτοδιοί προβλέπονται στο άρθρο 4 σημείο 3 στοιχείο α) δεν είναι
 κησης, διάφοροι οργανισμοί, επιχειρήσεις ή ιδιώτες. δυνατό να υπερβεί το 5 % της συνολικής συμβολής στο
 πρόγραμμα.
 3. Οι επενδύσεις που αναφέρονται στο άρθρο 4 πρέπει να
 είναι δοκιμασμένης απόδοσης και δεν πρέπει συνεπώς να
 ανταποκρίνονται στα κριτήρια επιλογής του κανονισμού Άρθρο 8
 (ΕΟΚ) αριθ. 3640/85.
 1. Η διάρκεια του προγράμματος είναι πενταετής από την
 4. α) Αποκλείεται η σώρευση ενισχύσεων που χορηγούνται έναρξη ισχύος του παρόντος κανονισμού.
 στα πλαίσια του κοινοτικού προγράμματος με τις
 ενισχύσεις που προβλέπονται από τον κανονισμό του 2. Το πρόγραμμα παρέμβασης διαβιβάζεται στην Επιτρο
 Ταμείου ή από τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 2618/80, πή, προκειμένου να της δοθεί η δυνατότητα να το εγκρίνει, ως
 εκτός όσον αφορά τις δυνατότητες σώρευσης που σύμβαση προγράμματος, σύμφωνα με τις διατάξεις του
 καθορίζονται ρητά από το Συμβούλιο, περιλαμβανο άρθρου 13 παράγραφος 1 του κανονισμού του Ταμείου. Η
 μένων και αυτών που περιέχονται στον κανονισμό Επιτροπή εξακριβώνει επίσης κατά πόσο το πρόγραμμα αυτό
 (ΕΟΚ) αριθ. 2088/85. συμβιβάζεται με το άρθρο 44 του κανονισμού του Ταμείου.
 β) Εξάλλου, οι ενισχύσεις που αναφέρονται στο άρθρο 5 3. Εκτός από τη δημοσίευση αποφάσεων που αφορούν τη
 σημείο 1 στοιχείο γ) και σημείο 2 δεν μπορούν να χορήγηση συνδρομών του Ταμείου για τη χρηματοδότηση του
 έχουν ως αποτέλεσμα τη μείωση του ποσοστού που προγράμματος, η Επιτροπή δημοσιεύει, για ενημερωτικούς
 αναλογεί στις δικαιούχες επιχειρήσεις κάτω από το λόγους, το πρόγραμμα που έχει εγκριθεί.
 20% της συνολικής δαπάνης.
 Άρθρο 9
 Άρθρο 7 Το ποσό της παρέμβασης του Ταμείου δεν μπορεί να υπερ
 βαίνει το ποσό που καθορίζει η Επιτροπή κατά την έγκριση
 της σύμβαση προγράμματος που αναφέρεται στο άρθρο 8
 Σε συνεννόηση με την Επιτροπή, οι αρμόδιες αρχές κάθε
 παράγραφος 2.
 ενδιαφερόμενου κράτους μέλους καταρτίζουν, σε προθεσμία
 έξι μηνών από την έναρξη ισχύος του παρόντος κανονισμού,
 πρόγραμμα παρέμβασης που πληροί τις ακόλουθες προϋπο
 θέσεις: Άρθρο 10
 — περιλαμβάνει τα στοιχεία που αναφέρονται στο παράρτη Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την επομένη ημέρα
 μα του παρόντος κανονισμού, από τη δημοσίευση του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρω
 παϊκών Κοινοτήτων.
 — εντάσσεται στο πλαίσιο των προγραμμάτων περιφερεια
 κής ανάπτυξης που αναφέρονται στο άρθρο 2 παράγρα Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη
 φος 3 του κανονισμού του Ταμείου, του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.
 ---pagebreak--- Αριθ. € 358/16 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κ ο ι νο τή τω ν 31. 12. 85
 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ
 Το πρόγραμμα παρέμβασης καταρτίζεται σύμφωνα με το ακόλουθο σχήμα, όπως χρειάζεται ανά περιφέρεια,
 περιλαμβάνοντας τα στοιχεία που απαριθμούνται στο άρθρο 8 του κανονισμού του Ταμείου, καθώς και
 συμπληρωματικά στοιχεία:
 1. Πληροφορίες γενικού χαρακτήρα
 α) σύντομη ανάλυση της κατάστασης και των προοπτικών στον τομέα της ενέργειας και των αμοιβαίων
 σχέσεων τους με την κοινωνικοοικονομική κατάσταση·
 β) συνοπτική περιγραφή των ενεργειών που αποσκοπούν στην κάλυψη των ενεργειακών αναγκών, με ένδειξη
 των υπεύθυνων οργανισμών
 γ) ποσό των σχετικών προς αυτές δαπανών που έχουν πραγματοποιηθεί κατά τη διάρκεια των τελευταίων ετών
 και αυτών που προβλέπονται κατά την περίοδο την οποία καλύπτει το πρόγραμμα.
 2. Όσον αφορά την εκμετάλλευση των τοπικών ενεργειακών πόρων και την ορθολογική χρησιμοποίηση της
 ενέργειας
 α) ανάλυση της κατάστασης και των δυνατοτήτων στον καθένα από τους δύο αυτούς τομείς, καθώς και
 περιγραφή των ενεργειών που έχουν αναληφθεί και του υφιστάμενου καθεστώτος ενισχύσεων, με ένδειξη του
 προκύπτοντος ετήσιου μέσου ύψους των δημοσίων δαπανών
 β) σε σχέση με τις εργασίες που αναφέρονται στο άρθρο 4 σημεία 1 και 2:
 ί) προβλέψεις επενδύσεων στον τομέα των εναλλακτικών και ανανεώσιμων μορφών ενέργειας (ηλιακή,
 αιολική, βιομάζα —περιλαμβανομένων των αστικών απορριμμάτων— υδροηλεκτρική ενέργεια από
 μικρές υδατοπτώσεις και γεωθερμία), εντοπισμός τους, πληροφορίες σχετικά με την τεχνική τους
 ωριμότητα και την οικονομική τους σκοπιμότητα,
 ίΐ) προβλέψεις εκμετάλλευσης μικρών κοιτασμάτων τύρφης και λιγνίτη. Κατά την έννοια του παρόντος
 κανονισμού, ορίζονται ως μικρά κοιτάσματα όσα κοιτάσματα ή σύνολο κοιτασμάτων της ίδιας λεκάνης
 έχουν παραγωγή κατώτερη από 500 000 ΤΙΠ ετησίως. Εντοπισμός και μέση ετήσια παραγωγή κάθε
 τοποθεσίας. Αναγκαίες επενδύσεις και μέσο κόστος ανά παραγόμενο ΤΙΠ,
 ίίί) προβλέψεις επενδύσεων στον τομέα της εξοικονόμησης ενέργειας και της υποκατάστασης του
 πετρελαίου, χωριστά ανά τεχνολογική μέθοδο, και πληροφορίες για την οικονομική σκοπιμότητά
 τους,
 ίν) ενδείξεις όσον αφορά τα αποτελέσματα της πείρας που αποκτήθηκε από τα έργα επίδειξης που
 συγχρηματοδοτήθηκαν από την Κοινότητα, δυνάμει του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3640/85,
 ν) προβλέψεις στον τομέα των μελετών σκοπιμότητας και περιβαλλοντικών επιπτώσεων,
 νΐ) αναμενόμενα αποτελέσματα, σε ποσοτικοποιημένη μορφή, τόσο ως προς τη βελτίωση της ενεργειακής
 κατάστασης (εφοδιασμός και κόστος), όσο και ως προς την κοινωνικοοικονομική κατάσταση (ιδίως
 όσον αφορά την απασχόληση και τις μεταφορές τεχνολογίας).
 3. Όσον αφορά την προώθηση σε τοπικό και περιφερειακό επίπεδο της καλύτερης χρησιμοποίησης του ενεργειακού
 δυναμικού
 α) ανάλυση της κατάστασης και των αναγκών στον τομέα αυτό, καθώς και περιγραφή των ενεργειών που έχουν
 αναληφθεί σε θέματα μελετών, ερευνών ή εκστρατειών προώθησης και του υφιστάμενου καθεστώτος
 ενισχύσεων σχετικών με παροχή συμβουλών και τεχνική ενίσχυση, με ένδειξη του ετήσιου μέσου ύψους των
 δημοσίων δαπανών που προκύπτουν
 β) σε σχέση με τις εργασίες που αναφέρονται στο άρθρο 4 σημείο 3:
 ΐ) προβλέψεις διενέργειας ερευνών και μελετών,
 ίΐ) προβλέψεις χορήγησης ενισχύσεων στις επιχειρήσεις οε θέματα παροχής συμβουλών και τεχνικής
 βοήθειας με ένδειξη των αναμενόμενων αποτελεσμάτων ως προς την παραγωγή και χρησιμοποίηση
 τεχνικού εξοπλισμού και μεθόδων για την εκμετάλλευση τοπικών ενεργειακών πόρων και για την
 ορθολογική χρησιμοποίηση της ενέργειας,
 ΗΪ) προβλέψεις σχετικές με την οργάνωση ενημερωτικών και διαφημιστικών εκστρατειών.
 4. Όσον αφορά το σύνολο του προγράμματος
 α) ανακεφαλαίωση των στόχων στους οποίους αποβλέπει το πρόγραμμα·
 β) χρονοδιάγραμμα εφαρμογής του προγράμματος·
 γ) εκτίμηση του ύψους της δημόσιας δαπάνης για την εφαρμογή του προγράμματος που περιλαμβάνει την
 ετήσια κατανομή της δαπάνης αυτής για κάθε θεωρούμενη εργασία με ευκρινή ένδειξη των διαφόρων
 εθνικών και κοινοτικών χρηματοδοτικών πηγών
 δ) στο μέτρο που δεν γίνεται με επαρκή ακρίβεια η αναγνώριση των πληροφοριών αυτών στο πρόγραμμα
 περιφερειακής ανάπτυξης, περιγραφή των υφισταμένων ή μελλοντικών συναφών δημόσιων μέτρων
 στήριξης που προβλέπεται να εφαρμοστούν παράλληλα με το πρόγραμμα·
 ---pagebreak--- 31. 12. 85 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Αριθ. C 358/17
 ε) ένδειξη αφενός των αρχών ή οργανισμών που είναι υπεύθυνοι για την εκτέλεση των διαφόρων τμημάτων
 του προγράμματος και αφετέρου των διαδικασιών συντονισμού της εφαρμογής του·
 στ) ένδειξη της διαδικασίας συμμετοχής της Επιτροπής στην παρακολούθηση του προγράμματος·
 ζ) διαφημιστικά μέσα συνδρομής του ΕΤΠΑ, προοριζόμενα να ευαισθητοποιήσουν τους πιθανούς
 αποδέκτες των ενισχύσεων και τους επαγγελματικούς κύκλους για τις δυνατότητες που προσφέρει το
 πρόγραμμα και για το ρόλο που διαδραματίζει η Επιτροπή στο θέμα αυτό, καθώς και να πληροφορήσουν
 το πλατύ κοινό για τη συμβολή του ΕΤΠΑ στην ανάπτυξη της περιοχής.
 Πρόταση κανονισμού (ΕΟΚ) της Επιτροπής στο Συμβούλιο σχετικά με την τροποποίηση της πρότασης
 κανονσιμού (ΕΟΚ) του Συμβουλίου περί καθορισμού των κανόνων εφαρμογής του κανονισμού (ΕΟΚ)
 αριθ. 3331/82 σχετικά με την πολιτική και τη διαχείριση της επισιτιστικής βοήθειας (*)
 COM(85) 857 τελικό
 (85/C 358/05)
 Το παράρτημα Ι αντικαθίσταται από το ακόλουθο παράρτημα:
 «ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι
 Ποσότητες που προβλέπονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1, και που θα διατίθενται σε ετήσια βάση:
 — σιτηρά:
 α) μια πρώτη δόση 927 700 τόνοι-
 β) μια δεύτερη δόση που μπορεί να ανέλθει μέχρι 232 300 τόνους,
 — γάλα σε σκόνη:
 108 600 τόνοι κατ' ανώτατο όριο,
 — βουτυρέλαιο:
 28 700 τόνοι κατ' ανώτατο όριο,
 — ζάχαρη:
 11 000 τόνοι κατ' ανώτατο όριο,
 — φυτικά έλαια (σπορέλαιο και ελαιόλαδο):
 9 100 τόνοι κατ' ανώτατο όριο,
 — λοιπά προϊόντα:
 ποσότητες που αντιστοιχούν κατ' ανώτατο όριο σε 211 700 τόνους σε ισοδύναμο σιτηρών,
 — Επισιτιστική βοήθεια σε προϊόντα που αναφέρονται ανωτέρω που προορίζονται για την αντιμετώπιση έκτακτης
 επισιτιστικής ένδειας και που αντιστοιχεί σε 546 900 τόνους κατ' ανώτατο όριο σε ισοδύναμο σιτηρών.»
 (') ΕΕ αριθ. C 250 της 2. 10. 1985, σ. 7.


type: caselaw

text:
 8.4.2006
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 86/16
 Beroep, op 10 februari 2006 ingesteld door Commissie van de Europese Gemeenschappen tegen Franse Republiek
 (Zaak C-79/06)
 (2006/C 86/30)
 Procestaal: Frans
 Bij het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen is op 10 februari 2006 beroep ingesteld tegen Franse Republiek door Commissie van de Europese Gemeenschappen, vertegenwoordigd door M. Heller als gemachtigde, domicilie gekozen hebbende te Luxemburg.
 De Commissie van de Europese Gemeenschappen concludeert dat het het Hof behage:
 1.
 vast te stellen dat de Franse Republiek, door niet de maatregelen te nemen die nodig zijn ter uitvoering van het arrest van het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen van 27 november 2003 in zaak C-429/01 (1), betreffende de onjuiste en onvolledige uitvoering van richtlijn 90/219/EEG (2), de krachtens artikel 228, lid 1, van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap op haar rustende verplichtingen niet is nagekomen;
 2.
 de Franse Republiek te veroordelen tot betaling aan de Commissie van de Europese Gemeenschappen, op de rekening „Eigen middelen van de Europese Gemeenschap”, van een dwangsom van 168 800 EUR per dag vertraging bij de uitvoering van het arrest in zaak C-429/01, vanaf de dag waarop het arrest in de onderhavige zaak wordt gewezen tot en met de dag waarop het arrest in zaak C-429/01 zal zijn uitgevoerd;
 3.
 de Franse Republiek te verwijzen in de kosten.
 Middelen en voornaamste argumenten
 De Franse Republiek had onmiddellijk na het arrest van het Hof de passende wetgevingsprocedure moeten aanvatten en de wijzigingen moeten aanbrengen die nodig zijn om te voldoen aan richtlijn 90/219/EEG.
 De nodige wettelijke en bestuursrechtelijke wijzigingen zijn evenwel nog altijd niet aangebracht, 14 jaar, namelijk tien respectievelijk zeven jaar, na het verstrijken van de termijn voor uitvoering van de richtlijn en meer dan twee jaar na het arrest van het Hof waarbij de niet-nakoming is vastgesteld.
 (1) Jurispr. blz. I-14355.
 (2) Richtlijn 90/219/EEG van de Raad van 23 april 1990 inzake het ingeperkte gebruik van genetisch gemodificeerde micro-organismen (GGMO's) (PB L 117, blz. 1).