text:
288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet
 a fővárosi és megyei kormányhivatalokról
 A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § a)–c) és f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény 41. § (3a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
 1. Illetékességi és hatásköri szabályok
 1. §1 (1) A megyei kormányhivatal illetékessége a székhelye szerinti megyére terjed ki. A fővárosi kormányhivatal illetékessége Budapest főváros területére, a Pest Megyei Kormányhivatal illetékességi területe Pest megyére terjed ki.
 (2) Kormányrendelet a fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területét egyes államigazgatási feladatok tekintetében a megyétől (fővárostól) eltérően is megállapíthatja.
 (3)2 A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 146. § (3) bekezdése alapján az országos nemzetiségi önkormányzat törvényességi felügyeletére a Kormány az országos nemzetiségi önkormányzat székhelye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki.
 (4) A fejlesztési tanács működésének törvényességi felügyeletét a fejlesztési tanács székhelye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal gyakorolja.
 2. Szakigazgatási szervek
 2. §3 (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal szervezeti egységeként működő ágazati szakigazgatási szervek (a továbbiakban: szakigazgatási szerv):
 1. a szociális és gyámhivatal a szociális, gyermekvédelmi, gyermekjóléti, és gyámügyi feladatok ellátására,
 2. az építésügyi hivatal az állami főépítészi feladatok és az építésfelügyeleti hatósági feladatok ellátására,
 3. az igazságügyi szolgálat a pártfogó felügyelői, jogi segítségnyújtási, és áldozatsegítési feladatok ellátására,
 4. a növény- és talajvédelmi igazgatóság a növényvédelmi, talajvédelmi, növénytermesztési és növényi termékek esetében élelmiszer-biztonsági hatósági és zöldség-gyümölcs ellenőrzési feladatok ellátására,
 5. az erdészeti igazgatóság az erdészeti igazgatási feladatok ellátására,
 6. a földművelésügyi igazgatóság a mezőgazdasági igazgatási, vadászati és halászati hatósági feladatok ellátására,
 7. élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az élelmiszer-biztonsági, élelmiszerminőség- ellenőrzési, takarmányellenőrzési élelmiszerlánc-felügyeleti, és állategészségügyi, illetve egyes állattenyésztési és borászati feladatok ellátására,
 8. a földhivatal az ingatlanügyi feladatok ellátására,
 9. az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv az egészségbiztosítási pénztári feladatok ellátására,
 10. a nyugdíjbiztosítási igazgatóság a nyugdíjbiztosítási és a hatáskörébe tartozó más pénzbeli ellátásokkal kapcsolatos feladatok ellátására,
 11. a munkaügyi központ a foglalkoztatási, munkaügyi, munkaerőpiaci feladatok ellátására,
 12. a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerv a munkaügyi ellenőrzési és a munkavédelmi feladatok ellátására,
 13. a fogyasztóvédelmi felügyelőség a fogyasztóvédelmi feladatok ellátására,
 14. a kulturális örökségvédelmi iroda a kulturális örökségvédelmi feladatok ellátására,
 15. a népegészségügyi szakigazgatási szerv a népegészségügyi feladatok ellátására,
 16. a mérésügyi és műszaki biztonsági hatóság mérésügyi és műszaki biztonsági feladatok ellátására,
 17. a közlekedési felügyelőség a közlekedési hatósági feladatok ellátására,
 18.4 a rehabilitációs szakigazgatási szerv a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival, a rehabilitációval és a hatáskörébe tartozó más ellátásokkal kapcsolatos feladatok ellátására.
 (2) Kormányrendelet más területi államigazgatási szervet is a fővárosi és megyei kormányhivatal szakigazgatási szerveként határozhat meg.
 (3) Amennyiben kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a szakigazgatási szerv illetékessége megegyezik a fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességével.
 3. §5 A közigazgatás-szervezésért felelős miniszter a fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatának tervezetét a szakigazgatási szerv által ellátott államigazgatási feladat tekintetében feladat- és hatáskörrel rendelkező ágazati szakmai irányító miniszter (a továbbiakban: a szakigazgatási szerveket irányító miniszter) részére véleményezés céljából megküldi. A szakigazgatási szerveket irányító miniszter véleményét 7 napon belül megküldi a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter részére. Amennyiben a szakigazgatási szerveket irányító miniszter 7 napon belül nem nyilatkozik, azt a tervezettel egyetértő véleménynek kell tekinteni.
 3. A fővárosi és megyei kormányhivatal szakmai irányítása
 4. §6 (1) A törzshivatal hatáskörébe e kormányrendelet és külön jogszabályok alapján tartozó államigazgatási ügyek tekintetében a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 2. § (1) bekezdés e)–h) pontjaiban meghatározott hatásköröket azon központi államigazgatási szerv vezetője gyakorolja, melyet kormányrendelet az adott államigazgatási feladatért felelős központi szervként meghatároz.
 (2) A törzshivatal hatáskörébe e kormányrendelet és külön jogszabályok alapján tartozó államigazgatási ügyek tekintetében a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzést az (1) bekezdésben meghatározott szakmai irányító szerv vezetője a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter bevonásával folytatja le.
 (3)7 A helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter ellátja a helyi önkormányzatok, a nemzetiségi önkormányzatok és a helyi önkormányzatok társulásai törvényességi felügyeletének a szakmai irányítását, melynek keretében gyakorolja a Ksztv. 2. § (1) bekezdés g)–h) pontjaiban meghatározott hatásköröket.
 (4) A területfejlesztésért felelős miniszter ellátja a fejlesztési tanácsok törvényességi felügyeletének a szakmai irányítását, melynek keretében gyakorolja a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzést, és a Ksztv. 2. § (1) bekezdés g)–h) pontjaiban meghatározott hatásköröket.
 (5) Az oktatásért felelős miniszter ellátja a közoktatási feladatok szakmai irányítását, ennek keretében gyakorolja a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzést, valamint a Ksztv. 2. § (1) bekezdés e)–h) pontjában meghatározott hatásköröket.
 (6)8 A közigazgatás-szervezésért felelős miniszter – a helyi és nemzetiségi önkormányzatok, valamint a helyi önkormányzatok társulásainak törvényességi felügyelete, a fejlesztési tanácsok törvényességi felügyelete és a közigazgatási hatósági ügyek kivételével – meghatározott ügyben – a szakigazgatási szervet érintő ügyben a szakmai irányító szerv egyidejű tájékoztatása mellett – bejelentésre, illetve kérelemre az illetékességgel rendelkező fővárosi és megyei kormányhivatal helyett másik fővárosi és megyei kormányhivatalt jelölhet ki eljárásra.
 5. §9 A kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter a fővárosi és megyei kormányhivatalok bevonásával kezdeményezi és ellenőrzi
 a) a több ágazatot érintő közigazgatással kapcsolatos kormányzati feladatok végrehajtásának területi összehangolását, valamint
 6. §10 (1) A szakigazgatási szervek tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény (a továbbiakban: Khtv.) 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. §-ában meghatározott hatáskörök – a Ksztv. 2. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai irányító szerv vezetőjét a szakigazgatási szerv feladat- és hatáskörét szabályozó külön kormányrendelet határozza meg.
 (2) A szakigazgatási szervek tekintetében a Ksztv. 2. § (1) bekezdés h)–i) pontjaiban meghatározott hatáskört a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter is gyakorolhatja.
 (3) A szakigazgatási szervek feladatkörébe tartozó támogatások és ellátások felhasználásának szabályszerűségét a szakmai irányító szerv vezetője törvényességi ellenőrzés keretében, hatékonysági vizsgálatát a szakmai irányító szerv vezetője a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter közreműködésével végzi.
 (4) A szakmai irányító szerv vezetője írásban tájékoztatja a kormánymegbízottat a feladatkörét érintő ágazati tervekről, ágazatpolitikai elképzelésekről, a megvalósítás szervezeti és intézményi feltételeire vonatkozó javaslatairól, valamint – a szakigazgatási szervek vezetőinek meghívásával egyidejűleg – az e szervek vezetői részére tartandó szakmai értekezletekről.
 (5)11 A szakmai irányító szerv vezetője a fővárosi és megyei kormányhivatal funkcionális működését, költségvetését, személyi állományát, létszámát, a kormánymegbízott, a főigazgató és az igazgató feladatkörét érintő megkereséseket, tájékoztatókat, valamint a tervezett szakszerűségi és törvényességi ellenőrzésről szóló tájékoztatót a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter útján juttatja el a fővárosi, megyei kormányhivataloknak.
 (5a)12 A fővárosi és megyei kormányhivatal az (5) bekezdésben foglalt kérdésekben a szakmai irányító szerv részére szóló tájékoztatást, megkeresést, beleértve az ágazatokat érintő javaslatokat is, a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter útján juttatja el a szakmai irányító szerv vezetőjének.
 (6) A szakmai irányító szerv vezetője gondoskodik a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek által végzett ellenőrzések összehangolásáról.
 (7)13 A fővárosi és megyei kormányhivataloknál alkalmazott biztonsági okmányok egységessége érdekében a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet szerinti kibocsátói feladatokat a szakigazgatási szervek tekintetében a szakmai irányító szervei látják el és viselik az ezzel kapcsolatosan felmerülő költségeket. A biztonsági okmányokon a fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a szakigazgatási szerv nevét fel kell tüntetni.
 4. A fővárosi és megyei kormányhivatal ellenőrzése
 7. §14 (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal ellenőrzése a fővárosi és megyei kormányhivatalok törvényességi, szakszerűségi és hatékonysági vizsgálata, amely a hivatalok működésének szakmai és szervi, jogszerűségi és célszerűségi szempontok szerinti teljes körű, vagy részleges, jogszabályban meghatározott eszközökkel történő vizsgálata.
 (2) Az ellenőrzés célja a megelőzés és segítségnyújtás, valamint az érdemi, vagy ügy érdemére is kiható jogsértések, hibák és hiányosságok feltárása, keletkezési okuk megállapítása, a működés megfelelőségének helyreállítása, a jogsértések kiküszöbölése.
 (3) A törvényességi, szakszerűségi és hatékonysági ellenőrzésre vonatkozó részletes szabályokat az 1. melléklet határozza meg, amely az ott meghatározottak szerint átfogó, téma-, cél- és utóellenőrzés lehet.
 (4) Átfogó ellenőrzést legalább négyévenként, téma-, cél- vagy utóellenőrzést a munkatervben meghatározott ütemezéssel kell tartani.
 (5) A szakigazgatási szervekre is kiterjedő ellenőrzést a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter a szakmai irányító szerv vezetője közreműködésével látja el.
 (6)15 A közigazgatás-szervezésért felelős miniszter a Nemzeti Államigazgatási Központ közreműködésével gondoskodik a fővárosi és megyei kormányhivatal feletti ellenőrzések összehangolásáról.
 5. A kormánymegbízott feladatai
 8. §16 A kormánymegbízott
 b) biztosítja a fővárosi és megyei kormányhivatal szakigazgatási szervei feladatellátásának feltételeit,
 9. §17 (1) A szakigazgatási szerv vezetőjének kinevezésére és felmentésére a kormánymegbízott a szakmai irányító szerv vezetőjével előzetes egyeztetést tart.
 (2) Az előzetes egyeztetést követően a kormánymegbízott a szakigazgatási szerv vezetőjének kinevezésére és felmentésére a Khtv. 14. § (1) bekezdése szerinti egyetértés érdekében javaslatot tesz a szakmai irányító szerv vezetőjének.
 (3) A szakmai irányító szerv vezetője a javaslat kézhezvételétől számított 15 napon belül tájékoztatja a kormánymegbízottat egyetértéséről vagy annak hiányáról.
 (4) Amennyiben a szakmai irányító szerv vezetője a javaslattal nem ért egyet, a kormánymegbízott és a szakmai irányító szerv vezetője egyeztetést tart.
 (5) Amennyiben a szakmai irányító szerv vezetője a javaslat kézhezvételétől számított 30 napon belül nem nyilatkozik, a javaslatról a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter dönt.
 (6) Amennyiben a szakmai irányító szerv vezetője és a kormánymegbízott között az egyeztetés során a javaslat kézhezvételétől számított 30 napon belül nem alakul ki egyetértés, a javaslatról a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter dönt.
 10. §18 (1) A kormánymegbízott minden évben – a (2) bekezdésben meghatározott szervek bevonásával – az előző évi tevékenységéről szóló összegző beszámolót készít.
 (4) A beszámolónak tartalmaznia kell:
 a) a központi államigazgatási szervek területi szervei számára a Kormány, illetve az ágazati feladatokért felelős miniszterek által meghatározott ágazatpolitikai célkitűzések érvényesülését,
 b) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházások megvalósítását segítő államigazgatási feladatok végrehajtásának helyzetét,
 c) a fővárosi és megyei kormányhivatal törvényességi ellenőrzési és törvényességi felügyeleti tevékenységének tapasztalatait,
 d) a fővárosi és megyei kormányhivatal hatósági tevékenységét, valamint a jegyző és a polgármester államigazgatási tevékenységére vonatkozó tapasztalatait,
 e) a fővárosi és megyei kormányhivatal egyéb tevékenységeit, különös tekintettel az ügyfélszolgálat működésének tapasztalatait,
 f) a (2) bekezdésben meghatározott államigazgatási szervek működésének, tevékenységének tapasztalatait,
 g) a szakigazgatási szervek tevékenységét,
 h) egyéb, a Kormány által meghatározott szempontokat, valamint
 i) a d)–e) pontban meghatározott szerveknél a közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos ügyek intézésének helyzetét.
 6. A fővárosi és megyei kormányhivatal feladatai
 11. §19(1)20 A fővárosi és megyei kormányhivatal a jogszabályoknak és a Kormány döntéseinek megfelelően részt vesz a kormányzati célkitűzések területi megvalósításában. Ennek keretében a törzshivatal koordinációs, ellenőrzési, informatikai tevékenységet, valamint képzést, továbbképzést szervező, összehangoló feladatokat lát el, a törzshivatal és a szakigazgatási szervek működtetésével összefüggő funkcionális feladatokat lát el.
 (2)21 A megyei kormányhivatal közreműködhet a kormánymegbízottnak a megyei intézményfenntartó központokról, valamint a megyei önkormányzatok konszolidációjával, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egészségügyi intézményeinek átvételével összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendeletben meghatározott feladatai ellátásában.
 12. §22 A fővárosi és megyei kormányhivatal a Khtv. 16. § (3) bekezdésében meghatározott koordinációs jogkörében ellátott koordinációs feladat- és hatáskörében különösen
 b) a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által meghatározottak szerint közreműködik a központi közszolgálati nyilvántartás működtetésével kapcsolatos feladatok ellátásában,
 13. §23 (1) A fővárosi, megyei államigazgatási kollégium (a továbbiakban: kollégium) létrehozásáról, működéséről, ügyrendjének előkészítéséről a kormánymegbízott gondoskodik.
 14. §24 A kollégium
 15. §25 (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal a Khtv. 16. § (4) bekezdésében meghatározott ellenőrzési jogkörében ellátott ellenőrzési feladat- és hatáskörében
 b) ellenőrzi – az illetékes ügyészséggel egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – a központi államigazgatási szervek területi szervei tevékenységében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény végrehajtását,
 c) ellenőrzi – az illetékes közlevéltárral egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – az ügyiratkezelésről, valamint a központi államigazgatási szervek területi szervei által az ügyiratkezeléssel összefüggésben kezelt adatok nyilvántartásáról és védelméről, a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályok végrehajtását,
 d) a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter irányítása mellett és az általa biztosított feltételek keretei között ellenőrzi a központi államigazgatási szervek területi szervei infokommunikációs rendszereinek üzemeltetését, az üzemmenet-folytonosság biztosításának feltételeit, a megfelelő személyi és szakmai feltételek meglétét, valamint az informatikai üzemeltetés kereteit meghatározó szabályzatok jogszabályoknak való megfelelőségét,
 (3) A fővárosi és megyei kormányhivatal az ellenőrzések tapasztalatairól tájékoztatja a felügyeleti szervet, illetve az ágazati minisztert, szükség esetén – különösen, ha jogszabálysértést tapasztal – kezdeményezi intézkedését, gyakorolja a 26. §-ban meghatározott jogait.
 16. §26 A fővárosi és megyei kormányhivatal a helyi önkormányzati szervek tekintetében
 b) ellenőrzi – az illetékes közlevéltárral egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – az ügyiratkezelésről, továbbá a szerv által kezelt adatok nyilvántartásáról és védelméről, a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályok végrehajtását,
 c) ellenőrzi a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény végrehajtását.
 9. Véleményezési jogkör
 17. §27 (1) A kormánymegbízott a Khtv. 18. §-ában meghatározott véleményét megküldi a közigazgatás-szervezésért felelős miniszternek és az államháztartásért felelős miniszternek, valamint az érintett szerv tevékenységének szakmai irányítását ellátó, a Kormánynak alárendelt szerv vezetőjének és az érintett területi államigazgatási szerv vezetőjének.
 (2) A vélemény kikérésének elmulasztása esetén a fővárosi és megyei kormányhivatal jelzéssel él a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter felé, aki a kérdésben egyeztetési eljárást kezdeményezhet.
 10. Hatósági feladatok
 18. §28 (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal törzshivatala, valamint a szakigazgatási szerv vezetője az államigazgatási feladatokat ellátó, államigazgatási hatósági jogkörben eljáró helyi önkormányzati szervek vonatkozásában jogosult
 b) a polgármesteri hivatalnál, a körjegyzőségnél, a megyei közgyűlés hivatalánál, a főpolgármesteri hivatalnál, a hatósági igazgatási társulásnál felügyeleti szervként ellenőrzést tartani.
 (2) A fővárosi és megyei kormányhivatal az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott ellenőrzés során feltárt, vagy más módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén gyakorolja a 26. §-ban meghatározott jogait.
 19. §29 (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal az e-közigazgatásért felelős miniszter, valamint a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter irányítása és az általa biztosított feltételek keretei között közreműködik a közigazgatási informatikai tevékenység területi összehangolásában.
 (2) A fővárosi és megyei kormányhivatal ellátja a választásokkal, népszavazásokkal összefüggő informatikai feladatokat.
 12. Képzés, továbbképzés
 20. §30 (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal a kormánytisztviselők és köztisztviselők képzése, továbbképzése körében
 a) éves terv alapján szervezi a fővárosban, megyében az államigazgatási feladatokat ellátó helyi önkormányzati szervek köztisztviselőinek képzését, továbbképzését, továbbá részt vesz a területi államigazgatási szervek kormánytisztviselőinek képzése, továbbképzése szervezésében,
 b) oktatási-módszertani központként közreműködik a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszternek a köztisztviselők és kormánytisztviselők képzésével, továbbképzésével, valamint a szakember-utánpótlás megszervezésével kapcsolatos feladatainak ellátásában; a Kormány középtávú továbbképzési tervében meghatározott módszertani feladatok végrehajtásában,
 c) gondoskodik a közigazgatási versenyvizsgák, szakvizsgák, anyakönyvi szakvizsgák, állampolgársági vizsgák, továbbá külön jogszabály által meghatározott egyéb vizsgák, valamint az ezek előkészítésére szolgáló tanfolyamok megszervezéséről és lebonyolításáról,
 d) előmozdítja az ágazati, szakmai alapképzés rendszerességét, kezdeményezheti az ágazati képzéseket a központi államigazgatási szervek területi szervei vezetőinél, a szakmai irányító szerv vezetőjénél, illetve a feladatkörében érintett miniszternél,
 e)31 közreműködik a helyi önkormányzatok, valamint a nemzetiségi önkormányzatok tisztségviselőinek, képviselőinek képzésében,
 f) összehangolja a központi államigazgatási szervek területi szervei feladatkörébe tartozó, kormánytisztviselőket és köztisztviselőket érintő képzési, továbbképzési feladatok ellátását,
 g) elemzi a képzés, továbbképzés színvonalát és eredményességét, kezdeményezi az érintett szerveknél a szükséges intézkedéseket,
 h) összehangolja, és az erre biztosított költségvetési kereteknek megfelelően megszervezi a közigazgatási ügyintézéshez szükséges informatikai ismeretek oktatását, továbbképzését, érvényesíti a köztisztviselői vizsgarendszerben az informatikai követelményeket.
 13. A fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálati feladatai
 21. §32 (1)33 A fővárosi és megyei kormányhivatal integrált ügyfélszolgálatot (a továbbiakban: kormányablak) működtet. A kormányablak elhelyezése a kormány egyedi döntése alapján történhet az állami vagyonról szóló törvény szabályai szerint állami tulajdonban lévő, legalább többségi állami tulajdonú gazdasági társaságok által üzemeltetett olyan ingatlanokon, amelyek az állampolgárok széles köre számára biztosítják a kormányablakok megközelítését, különösen vasúti és autóbusz pályaudvarokon.
 (2)34 A kormányablak ügyfélkapu regisztrációs szervként jár el.
 (3) A kormányablak lehetőséget biztosít arra, hogy
 az ügyfél az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásában róla nyilvántartott adatokat megismerje,
 az ingatlan-nyilvántartásból az ingatlanok adatait nem hiteles és elektronikusan hitelesített tulajdoni lap másolat lekérdezésével, valamint térképmásolat lekérdezésével külön jogszabályban megállapított igazgatási szolgáltatási díj megfizetése ellenében megismerje.
 22. §35 (1) A kormányablakban előterjeszthetőek a 2. melléklet 1. pontjában meghatározott kérelmek.
 23. §36 (1) A kormányablak a 2. melléklet 2. pontjában meghatározott ügyekben tájékoztatást nyújt az ügyfélnek az eljárás menetéről, valamint az eljárással kapcsolatos ügyféli jogokról és kötelezettségekről.
 (2) A kormányhivatal az ügyfelek számára az ügyintézéshez internetes kapcsolati lehetőséget, szakmai és informatikai segítséget nyújt az e rendelet 2. mellékletének 3. pontjában meghatározott ügyekben.
 14. A fővárosi és megyei kormányhivatal egyéb feladatai
 24. §37 (1) A Kormány – ha törvény vagy nemzetközi szerződés másképpen nem rendelkezik – a külföldi hatósági határozat végrehajtására irányuló megkereséssel kapcsolatban intézkedésre jogosult szervként a fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki.
 (2) A Kormány a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény 41. § (3a) bekezdése alapján a kisajátítási hatóságként a fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki.
 (3) A fővárosi és megyei kormányhivatal törzshivatala és szakigazgatási szerve ellátja a törvényben, illetve kormányrendeletben hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
 (4)38 Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 47/B. §-ának (1) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki.
 25. §39 (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal kormánymegbízottja gyakorolja a kormánymegbízott jogait, ha a területi szerv illetékessége a fővárosra és megyére terjed ki. E jogkörben tett intézkedésről a fővárosi kormányhivatal tájékoztatja az érintett kormányhivatalokat.
 (2) Ha a fővárosi és megyei kormányhivatal nem a központi államigazgatási szerv területi szervének székhelye szerinti megyében, de annak illetékességi területén működik, feladatainak ellátása érdekében a központi államigazgatási szerv területi szerve tekintetében gyakorolhatja a 12. § a), c) pontjaiban, valamint a Khtv. 16. § (2) bekezdésében meghatározott jogokat. E jogkörében tett intézkedéséről tájékoztatja az érintett szerv székhelye szerinti fővárosi és megyei kormányhivatalt.
 26. §40 (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal törzshivatala, illetve a szakigazgatási szerve a 18. §-ban meghatározott szervek ellenőrzése és a 15. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott feladatainak teljesítése során feltárt, vagy más módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a megkeresett szerv köteles a fővárosi és megyei kormányhivatal, a szakigazgatási szerv megkeresését érdemben megvizsgálni és saját intézkedéséről vagy annak mellőzése okáról a hivatalt, a szakigazgatási szervet – a megkereséstől számított 30 napon belül – tájékoztatni.
 16. A fővárosi és megyei kormányhivatal gazdálkodása
 27. §41 (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
 (2) A fővárosi és megyei kormányhivatal költségvetésének előkészítése során a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter kikéri a szakigazgatási szervek és tevékenységével összefüggésben a szakigazgatási szerveket irányító miniszter véleményét.
 17. Az átalakulás és a jogutódlás általános szabályai
 28. § (1) A Khtv. alapján létrejövő fővárosi és megyei kormányhivatalokat a székhelyük szerinti fővárosi és megyei közigazgatási hivatalok bázisán kell létrehozni. A fővárosi és megyei közigazgatási hivatalok egyesítés (összeolvadás) révén szűnnek meg, a fővárosi és megyei kormányhivatalok egyesítéssel (összeolvadással) alakulnak meg 2011. január 1-jén. A fővárosi és megyei közigazgatási hivatal jogutódja a székhelye szerinti fővárosi és megyei kormányhivatal.
 (2) A 2. § (1) bekezdés 3–17. pontjában meghatározott szakigazgatási szervek közül
 a) a megyei illetékességű költségvetési szerv egyesítés (összeolvadás) révén szűnik meg, és válik 2011. január 1-jén a székhelye szerinti megyei (fővárosi) kormányhivatal szakigazgatási szervévé,
 b) a regionális illetékességű költségvetési szerv szétválasztással (különválással) szűnik meg – oly módon, hogy a korábbi illetékességi területén működő szervezet megyei szintre tagozódik –, és így válik összeolvadással 2011. január 1-jén az adott megye (főváros) kormányhivatalának szakigazgatási szervévé,
 c) a központi államigazgatási szerv önálló jogi személyiséggel nem rendelkező területi szerve vagy szervezeti egysége az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII.19.) Korm. rendelet 11. § (6) bekezdése alapján a központi államigazgatási szerv alapító okiratának módosításával, és az ezzel egyidejű megyei (fővárosi) kormányhivatal alapító okiratában foglaltak szerint válik 2011. január 1-jén a megyei (fővárosi) kormányhivatal szakigazgatási szervévé.
 29. § (1) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően megyei (fővárosi) illetékességgel működő – szakigazgatási szervvé váló – költségvetési szerv jogutóda a székhelye szerinti megyei (fővárosi) kormányhivatal.
 (2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően regionális illetékességgel működő – különválással egyidejűleg összeolvadás révén szakigazgatási szervvé váló – költségvetési szerv jogutóda az alapító okiratban foglaltak szerint a korábbi illetékességi területén működő azon megyei (fővárosi) kormányhivatal, mellyel a megyei (fővárosi) illetékességi területet illetően az összeolvadás megtörténik.
 (3) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően a központi államigazgatási szerv önálló jogi személyiséggel nem rendelkező, megyei (fővárosi) illetékességű szerve jogutódjának a szakigazgatási szerv számára jogszabályban megállapított feladat- és hatáskörök és az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében az alapító okiratban foglaltak szerint az a megyei (fővárosi) kormányhivatal tekintendő, amelynek a szakigazgatási szervévé válik.
 (4) A (3) bekezdés alkalmazásában a központi államigazgatási szerv önálló jogi személyiséggel nem rendelkező, regionális illetékességű (működési területű) szerve (szervezeti egysége) jogutódjának a szakigazgatási szerv feladat- és hatáskörei és az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében az alapító okiratban foglaltak szerint az, a korábbi illetékességi területén működő megyei (fővárosi) kormányhivatal tekintendő, amelyeknek a szakigazgatási szervévé vagy szervezeti egységévé a megyei (fővárosi) illetékességi területet alapul véve válik.
 (5) A (2)–(4) bekezdéstől eltérően, ahol kormányrendelet a szakigazgatási szerv számára általában, illetve egyes feladat- és hatáskörei tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességétől eltérő illetékességi területet állapít meg, az adott feladat- és hatáskörök, valamint a feladatellátáshoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a kormányrendeletben megjelölt megye (főváros) kormányhivatala tekintendő az alapító okiratokban foglaltak szerint az azonos feladatot ellátó, megszűnt területi szerv jogutódjának.
 (6) Az (1)–(2) bekezdéstől eltérően, a megszűnő költségvetési szerv által korábban ellátott, külön jogszabály rendelkezése alapján központi hivatal hatáskörébe kerülő feladatok esetén a központi hivatal feladatátvevő, illetve ezen feladat ellátáshoz kapcsolódóan a feladatot ellátó foglalkoztatottak tekintetében a munkáltatói jogok gyakorlója és a kötelezettségek teljesítője. Az átvett feladathoz kapcsolódóan az alapító okiratokban és a 30. § szerinti megállapodásban foglaltak alapján a feladat- és hatáskörök, valamint a feladatellátáshoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében jogutódnak tekintendő.
 (7) A (3)–(6) bekezdésben meghatározott jogviszonyok alatt a szerv működtetésével kapcsolatos jogviszonyok, így vagyoni jogok és kötelezettségek, az átvett feladathoz tartozó ingó és ingatlan eszköz- és infrastruktúra-állomány (kivéve a megállapodás alapján továbbra is központi hivatalok kezelésében lévő infrastruktúra, így különösen az informatikai hálózat), a kormánytisztviselői, illetve munkajogviszonyban foglalkoztatottak feletti munkáltató jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, valamint kormányzati szolgálati és munkajogviszonyuk is értendő.
 (8) A feladatellátáshoz kapcsolódó vagyoni jogok, ingó és ingatlan állomány – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – térítésmentesen kerül átadásra a jogutód részére.
 (9)42 Az állami tulajdonban lévő és az e § szerinti jogutódlás körébe tartozó közcélú vízgazdálkodási létesítmények térítésmentesen a létesítmény helye szerint illetékes vízügyi igazgatóság vagyonkezelésébe kerülnek.
 (10)43 A központi államigazgatási szervek által a szakigazgatási szervvé váló költségvetési szervre vonatkozóan kötött, különösen az ingatlanok bérletére, üzemeltetésére vonatkozó olyan szerződés tekintetében, amelynek jogosultja (a szolgáltatás igénybe vevője) a megszűnő költségvetési szerv, a központi államigazgatási szerv jogutódjának – amennyiben a szakigazgatási szervre vonatkozó jogszabály másként nem rendelkezik – a fővárosi és megyei kormányhivatal tekintendő.
 (11)44 A megszűnő költségvetési szerv által a központi államigazgatási szervre, illetve az általa is kezelt alapra vonatkozóan kötött szerződés tekintetében, amelynek jogosultja a központi államigazgatási szerv vagy az általa kezelt alap, a megszűnő költségvetési szerv jogutódjának a központi államigazgatási szerv tekintendő, ha a szakigazgatási szervre vonatkozó jogszabály másképp nem rendelkezik.
 30. § A feladat- és hatáskörök és az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a jogutódlás egyes kérdéseit az átalakulásban érintett szervek közötti megállapodások rögzítik.
 31. §45 (1) E rendelet hatálybalépésének időpontjában folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyek közül a rendelet hatálybalépését követően az a szerv jár el, amelynek hatáskörébe a közigazgatási hatósági ügy ellátása jogszabály rendelkezése szerint kerül.
 (2) E rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő másodfokú eljárásokban a rendelet hatálybalépését követően az a szerv jár el, amelynek hatáskörébe az eljárás tárgyát képező közigazgatási hatósági ügyben külön jogszabály rendelkezése szerint a fellebbezés elbírálása 2011. január 1-jétől tartozik.
 32. §46 (1) E rendelet alkalmazásában államigazgatási feladatot ellátó, államigazgatási hatáskörrel, hatósági jogkörrel rendelkező helyi önkormányzati szerven polgármestert, jegyzőt és a képviselő-testület hivatala ügyintézőjét kell érteni.
 (2) E rendelet alkalmazásában polgármester alatt a főpolgármestert és a megyei közgyűlés elnökét, jegyző alatt a főjegyzőt és a körjegyzőt is érteni kell.
 (3) E rendelet alkalmazásában központi államigazgatási szervek területi szerve alatt a Khtv. 1. § 1. pontjában meghatározott szervet kell érteni.
 (4)47 E rendelet alkalmazásában funkcionális feladatokon az alábbiakban felsorolt igazgatási funkciók szerinti munkamegosztás alapján kialakított szervezeti egységek által ellátott szervi működést szolgáló – nem szakmai feladatellátáshoz kötődő – belső igazgatási feladatokat kell érteni:
 19. Átmeneti és záró rendelkezések
 33. § (1) A 2010. december 31-én megszűnő – szakigazgatási szervvé váló – költségvetési szervek, valamint a központi államigazgatási szervek a szakigazgatási szervvé váló területi szervük, illetve szervezeti egységük tekintetében jelen rendelet kihirdetésétől a megszűnés napjáig a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter hozzájárulása nélkül nem vállalhatnak a szakigazgatási szervvé váló szervet érintő új kötelezettséget, és nem létesíthetnek foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt.
 (2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a napi üzemi működést érintően 2010. december 23-ig vállalhatnak a 2011. június 30-ig átnyúló időszakot érintő kötelezettséget.
 34. § (1) A 30. §-ban meghatározott megállapodást a kormányhivatalok kialakítását megelőzően, az átalakulásban érintett területi szervek 2010. december 28-ig kötik meg.
 (2) A jogutódlás egyes kérdéseinek rendezése és a megállapodás során a jogok és kötelezettségek, különösen a létszám-, a vagyon-, a szerződés- és kötelezettség-állományt illetően a 2010. november 30-i állapotot kell figyelembe venni.
 (3) A 2010. november 30-i állapotot követően a megszűnésig keletkező jogokról és kötelezettségekről a megállapodás külön rendelkezik.
 35. § (1) A 2010. december havi, 2011. januárban esedékes illetmények, munkabérek és egyéb járandóságok, valamint azok közterhei kifizetéséhez a fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint a jogelőd központi államigazgatási szervek 2011. január hónapra – 2011. március havi visszapótlással – támogatási keret-előrehozást igényelhetnek külön indokolás nélkül a Magyar Államkincstártól.
 (2) A jogutódlással érintett megyei (fővárosi) kormányhivatal köteles 2011. január 31-ig a teljesítéseket megtéríteni a kifizetéseket teljesítő kormányhivatal, jogelőd központi államigazgatási szerv részére.
 36. §48 (1) A 28. § (2) bekezdés a)–b) pontja alapján megszűnő költségvetési szervek kötelezettségvállalással terhelt maradványát a megszűnő költségvetési szerv irányító szerve az államháztartásról szóló törvény rendelkezései szerint legkésőbb 2011. január 31-ig átadja a jogutód megyei (fővárosi) kormányhivatalnak.
 (2) Az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a 28. § (2) bekezdés c) pontja szerinti területi szerv vagy szervezeti egység működése során keletkezett kötelezettségvállalással terhelt maradványra is. Ha a központi államigazgatási szerv nyilvántartásaiból nem állapítható meg egyértelműen, hogy az önálló jogi személyiséggel nem rendelkező területi szerve vagy szervezeti egysége működése során keletkezett kötelezettségvállalással terhelt maradvány mekkora hányadot képvisel a központi államigazgatási szerv összes kötelezettségvállalással terhelt maradványán belül, a kötelezettségvállalással terhelt maradvány akkora hányadát kell a jogutód megyei (fővárosi) kormányhivatal számára átadni, amekkora hányadot az átalakulást megelőzően az önálló jogi személyiséggel nem rendelkező területi szerven, szervezeti egységen belül munkát végzők hányada a központi államigazgatási szerv szakmai létszámán belül képviselt.
 37. §49 A megszűnő szervek az állami adóhatóság (2011. január 1-jétől a Nemzeti Adó- és Vámhivatal) felé teljesítendő bejelentési, változásbejelentési, bevallási és adatszolgáltatási kötelezettségüket a megszűnésre vonatkozó általános szabályok szerint teljesítik.
 38. §50 (1) A kormányhivatalok megalakulását követően a főigazgató, illetve az igazgató kinevezéséig, de legkésőbb 2011. február 28-ig a jogelőd fővárosi és megyei közigazgatási hivatal hivatalvezetője a főigazgatói feladatokat, a főtitkára az igazgatói feladatokat látja el.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott időtartam alatt a hivatalvezető, illetve a főtitkár a korábbi illetményének megfelelő összegű illetményre és juttatásokra jogosult.
 (3) A kormányhivatalok megalakulását követően a szakigazgatási szerv vezetőjének kinevezéséig, de legkésőbb 2011. augusztus 31-ig a szakigazgatási szerv vezetői feladatait
 a) a szociális és gyámhivatal esetében a jogelőd fővárosi és megyei közigazgatási hivatal szociális és gyámhivatalának vezetője,
 b) az építésügyi hivatal esetében, amely fővárosi és megyei kormányhivatalban állami főépítész működik ott a jogelőd fővárosi és megyei közigazgatási hivatal korábbi állami főépítésze, amely fővárosi és megyei kormányhivatalban állami főépítész nem működik ott a jogelőd fővárosi és megyei közigazgatási hivatal építésfelügyeletének korábbi vezetője,
 c) az igazságügyi szolgálat esetében a 2011. január 1-jét megelőzően működött megyei igazságügyi hivatal igazgatója,
 d) a növény- és talajvédelmi igazgatóság esetében a jogelőd megyei mezőgazdasági szakigazgatási hivatal növény- és talajvédelmi igazgatója,
 e) az erdészeti igazgatóság esetében a jogelőd megyei mezőgazdasági szakigazgatási hivatal erdészeti igazgatója,
 f) a földművelésügyi igazgatóság esetében a jogelőd megyei mezőgazdasági szakigazgatási hivatal földművelésügyi igazgatója,
 g) az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság esetében a jogelőd megyei mezőgazdasági szakigazgatási hivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatója,
 h) a földhivatal esetében a jogelőd megyei földhivatal hivatalvezetője,
 i) az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv esetében
 ia) a megszűnt regionális egészségbiztosítási pénztár korábbi régiószékhelyén működő megyei (fővárosi) kormányhivatal szakigazgatási szerve esetében a jogelőd regionális egészségbiztosítási pénztár igazgatója,
 ib) a megszűnt regionális egészségbiztosítási pénztár korábbi illetékességi területén működő további megyei (fővárosi) kormányhivatalok esetében a jogelőd regionális egészségbiztosítási pénztár megyei kirendeltségnek vezetője,
 j) a nyugdíjbiztosítási igazgatóság esetében
 ja) a megszűnt regionális nyugdíjbiztosítási igazgatóság korábbi régiószékhelyén működő megyei (fővárosi) kormányhivatal esetében a jogelőd regionális nyugdíjbiztosítási igazgatóság igazgatója,
 jb) a megszűnt regionális nyugdíjbiztosítási igazgatóság korábbi illetékességi területén működő további megyei kormányhivatalok esetében a kormánymegbízott által a nyugdíjbiztosítási igazgatóság állományából megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
 k) a munkaügyi központ esetében
 ka) a megszűnt regionális munkaügyi központ korábbi régiószékhelyén működő megyei (fővárosi) kormányhivatal munkaügyi központja esetében a jogelőd regionális munkaügyi központ főigazgatója,
 kb) a megszűnt regionális munkaügyi központ korábbi illetékességi területén működő további megyei (fővárosi) kormányhivatalok esetében a munkaügyi központ állományából a kormánymegbízott által megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
 l) a népegészségügyi szakigazgatási szerv esetén
 la) a megszűnt Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Regionális Intézete tekintetében a regionális tisztifőorvos hivatali szervezetének székhelye szerinti megye (főváros) kormányhivatalának népegészségügyi szakigazgatási szerve esetében a regionális tisztifőorvos,
 lb) a megszűnt Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Regionális Intézetének korábbi illetékességi területén működő további megyei (fővárosi) kormányhivatalok esetében a kormánymegbízott által a népegészségügyi szakigazgatási szerv állományából megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
 m) a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerv esetében a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerv állományából a kormánymegbízott által megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
 n) a fogyasztóvédelmi felügyelőség esetén
 na) a regionális fogyasztóvédelmi felügyelőség korábbi régiószékhelyén működő megyei (fővárosi) kormányhivatal szakigazgatási szerve esetében a 2011. január 1-jét megelőzően működött regionális fogyasztóvédelmi felügyelőség igazgatója,
 nb) a korábbi regionális fogyasztóvédelmi felügyelőség korábbi illetékességi területén működő további megyei (fővárosi) kormányhivatalok esetében a 2011. január 1-jét megelőzően működött fogyasztóvédelmi felügyelőség kirendeltségének vezetője, ennek hiányában a kormánymegbízott által fogyasztóvédelmi felügyelőség állományából megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
 o) a kulturális örökségvédelmi iroda esetében
 oa) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal korábbi regionális irodájának régiószékhelyén működő megyei (fővárosi) kormányhivatal szakigazgatási szerve esetében a 2011. január 1-jét megelőzően működött regionális iroda irodavezetője,
 ob) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal korábbi regionális irodájának illetékességi területén működő további megyei (fővárosi) kormányhivatal esetében a kormánymegbízott által a kulturális örökségvédelmi iroda állományából megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
 p) a mérésügyi és műszaki biztonsági hatóság esetében a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal korábbi területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságának igazgatója,
 q) a közlekedési felügyelőség esetében
 qa) a Nemzeti Közlekedési hatóság korábbi regionális igazgatóságának régiószékhelyén működő megyei (fővárosi) kormányhivatal szakigazgatási szerve esetében a 2011. január 1-jét megelőzően működött regionális igazgatóság igazgatója,
 qb) a Nemzeti Közlekedési hatóság korábbi regionális igazgatóságának illetékességi területén működő további megyei (fővárosi) kormányhivatalok esetén, a kormánymegbízott által a közlekedési felügyelőség állományából megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy
 (4) A (3) bekezdésben meghatározott időtartam alatt a szakigazgatási szerv vezetői feladatait ellátó kormánytisztviselő a korábbi illetményének megfelelő illetményre és juttatásokra jogosult.
 (5) A kormányhivatalok megalakulását követően a gazdasági vezető kinevezéséig, de legkésőbb 2011. február 28-ig a jogelőd fővárosi és megyei közigazgatási hivatal gazdasági vezetője látja el a gazdasági vezetői feladatokat.
 39. § (1) E rendelet a (2) bekezdésben foglaltak kivételével a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet 1–27. §-a, 31–32. §-a, 36–38. §-ai, valamint 39. § (3) bekezdése 2011. január 1-jén lép hatályba.
 (3)51 E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló 214/2010. (VII. 9.) Korm. rendelet.
 1. melléklet a 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelethez
 A fővárosi és megyei kormányhivatal ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályok
 1. Jelen szabályzat előírásai nem érintik a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet szerinti ellenőrzéseket.
 2. A szabályzat hatálya kiterjed a fővárosi és megyei kormányhivatalokra, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok ellenőrzéseinek végrehajtásában érintett és közreműködő szervekre.
 3. A fővárosi és megyei kormányhivatalok következő naptári évre vonatkozó ellenőrzéseinek éves tervét minden év december 15-ig kell elkészíteni. A fővárosi és megyei kormányhivatalok létrejöttének évében az adott naptári év április 30-ig kell második félévre vonatkozó ellenőrzési tervet készíteni.
 Az ellenőrzési tervvel összefüggésben a szakmai irányítást gyakorló szervek, az ágazati szakmai irányító minisztériumok, a fővárosi és megyei kormányhivatal egyes funkcionális feladatait és egyes funkcionális feladatok irányítását végző központi hivatal, és az irányító minisztérium szervezeti egységeinek a véleményét december 1-jéig (a fővárosi és megyei kormányhivatalok létrejöttének évében április 15-ig) ki kell kérni. Az éves tervet a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) hagyja jóvá.
 4. Az éves ellenőrzési terv tartalmazza:
 a) az ellenőrzendő hivatal megnevezését, az ellenőrzés tervezett idejét;
 b) az ellenőrzés típusát (átfogó, téma-, cél-, utóellenőrzés);
 c) az egyes szakmai (szabályszerűségi, hatékonysági) ellenőrzések ütemezését és jelentősebb határidőit;
 d) az ellenőrzés formáját (törvényességi, szakszerűségi, hatékonysági);
 e) az ellenőrzés módját és tárgyát.
 5. Az éves ellenőrzési tervet úgy kell összeállítani, hogy szükség esetén az abban nem szereplő soron kívüli ellenőrzési feladatok is végrehajthatóak legyenek.
 6.52 A jóváhagyott éves ellenőrzési tervet a miniszter a Nemzeti Államigazgatási Központ (továbbiakban: NÁK) közreműködésével a fővárosi és megyei kormányhivatalok tevékenysége vonatkozásában szakmai irányítási jogkörrel rendelkező szerv vezetője és az ágazati szakmai irányító minisztériumok részére megküldi.
 7. A miniszter a jóváhagyott éves ellenőrzési terv alapján felkéri az egyes ellenőrzések vonatkozásában érintett, szakmai irányítási jogkörrel rendelkező szervek vezetőit az ellenőrzésekben való részvételre, és felkérheti az ágazati szakmai irányító minisztereket a közreműködésre.
 8.53 A jóváhagyott éves ellenőrzési tervben (a továbbiakban: éves terv) szereplő egyes ellenőrzések végrehajtására ellenőrzésenként részletes ellenőrzési programot kell készíteni.
 A részletes ellenőrzési programmal összefüggésben az ellenőrzésben részvételre felkért szakmai irányítást gyakorló szerv vezetője és az ágazati szakmai irányító miniszter véleményét is ki kell előzetesen kérni. A NÁK által előterjesztett részletes ellenőrzési programot a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter által vezetett minisztérium fővárosi és megyei kormányhivatalok irányításáért felelős államtitkára (a továbbiakban: államtitkár), az átfogó ellenőrzés NÁK által előterjesztett részprogramját a fővárosi és megyei kormányhivatalok irányításáért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban: helyettes államtitkár) hagyja jóvá.
 9. A részletes ellenőrzési programnak tartalmaznia kell:
 a) az ellenőrzés alá vont szerv megnevezését,
 c) az ellenőrzés típusának megjelölését,
 e) az ellenőrzést végző szervezet(ek), szervezeti egységek megnevezését,
 h) az ellenőrök (ezen belül a külső szakértők), valamint az ellenőrzés vezetője megnevezését, megbízólevelük számát, a feladat megosztást,
 i) az ellenőrzés tervezett kezdő időpontját és időtartamát, a rész- és az összefoglaló jelentés elkészítésének határidejét,
 10. A részletes ellenőrzési programról az államtitkár az ellenőrzést megelőzően tájékoztatja az ellenőrzésben érintett szervek/szervezeti egységek vezetőit, kezdeményezi az ellenőrzésben való részvételüket.
 11.54 Indokolt esetben – különösen a felügyeleti munka adatai, illetve a NÁK javaslata alapján – az államtitkár a jóváhagyott éves ellenőrzési terv, a helyettes államtitkár a részletes ellenőrzési program módosítását kezdeményezheti, továbbá soron kívüli ellenőrzést vagy beszámoltatást kezdeményezhet.
 1. Az ellenőrzés formái:
 c) Hatékonysági ellenőrzést: a vizsgált rendszer működése alkalmas-e a lehető legkisebb ráfordítással a lehető legnagyobb eredményt elérni, rámutatva azokra a tervezési, szabályozási, szervezési, fejlesztési, ösztönzési intézkedésekre, amelyekkel e követelmények elérhetők.
 2. Az ellenőrzés típusai:
 a) Átfogó ellenőrzés: a vizsgált szervek feladat- és hatáskörébe tartozó, meghatározott időszak alatt ellátott szakmai feladataikat és a költségvetési gazdálkodásukat jellemző folyamatok együttes, egymással összefüggésben történő – legalább négy éves ciklusonként végzett – törvényességi, szakszerűségi, hatékonysági ellenőrzése.
 c) Célellenőrzés: a fővárosi és megyei kormányhivatal, illetve szakigazgatási szerve meghatározott szakmai tevékenységének (meghatározott ügyfajták), vagy a szakmai tevékenység meghatározott rész-szempont alapján történő vizsgálata – egyéves, féléves, illetve negyedéves ellenőrzési időegységben.
 d) Utóellenőrzés: a vizsgált szervnél előzőleg végrehajtott ellenőrzés megállapításai és javaslatai alapján indokolt a megtett intézkedések teljesítésének és azok hatásának vizsgálata.
 3. Az ellenőrzésben közreműködő szervek: a fővárosi és megyei kormányhivatalok egyes tevékenysége vonatkozásában szakmai irányítási jogkörrel rendelkező szervek.
 III. Az ellenőrzés részletes szabályai
 1. A fővárosi és megyei kormányhivatalok ellenőrzésének módja különösen:
 b) a fővárosi és megyei kormányhivatalok és a szervi irányító minisztérium, a szakmai irányító szerv, valamint funkcionális irányítást végző szerv által vezetett információs rendszer adatainak, valamint a minisztérium más szerveinél a fővárosi és megyei kormányhivatalokkal és tevékenységükkel összefüggésben keletkezett adatoknak a célhoz-kötöttség elvének megfelelő felhasználása, a fővárosi és megyei kormányhivataloknál keletkezett információhordozók rendszeres vagy soron kívüli bekérése,
 c) az ellenőrzött szerv vezetőjének beszámoltatása,
 d) irat-ellenőrzés.
 2. A helyszíni ellenőrzés:
 a) a helyszíni ellenőrzés az ellenőrzött szervnél folytatott, annak teljes tevékenységéről, vagy egy meghatározott részéről a munkafolyamatokba történő betekintés, az iratok tanulmányozása, interjú útján szerzett megfigyeléseken, összehasonlító értékeléseken, megállapításokon alapuló vizsgálati mód,
 b) a helyszíni ellenőrzést – a lehetőségekhez képest – úgy kell ütemezni és lefolytatni, hogy az a legkisebb mértékben és a legrövidebb ideig zavarja a felügyelt szerv tevékenységét a feladatok ellátásában, ugyanakkor az ellenőrzés alaposságát ne veszélyeztesse, illetve az indokolatlan gyorsaság ne idézze elő az adat-, és információkérés folyamatos kiegészítésének szükségességét.
 3. A beszámoltatás formái:
 a) az ellenőrzött szerv vezetője beszámol a fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló Korm. rendeletben részletezett módon és tartalommal,
 b) az ellenőrzött szerv vezetője felhívásra meghatározott feladatokról, eljárásokról, tevékenységekről készített rendszeres, vagy eseti jelentéstétel útján számol be,
 c) beszámolás személyes kapcsolat formájában jelentés tétellel, konzultációval, információ nyújtással, illetve
 d) vezetői, kormánymegbízotti értekezlet keretében történhet.
 4. A beszámoltatással végrehajtott ellenőrzés nyomán szükséges feladatokat a beszámolásról készült dokumentum tartalmazza.
 5. A fővárosi és megyei kormányhivatalok ellenőrzése útján biztosítani kell, hogy a szakmai, szervi irányításhoz információk álljanak rendelkezésre:
 b) a fővárosi és megyei kormányhivatalok működése személyi, pénzügyi és tárgyi feltételeinek biztosítottságáról,
 c) a fővárosi és megyei kormányhivatalok személyi állományáról, annak fegyelmi helyzetéről és képzettségéről, a képzési igényekről és lehetőségekről, a képzés és továbbképzés meghatározott irányainak teljesüléséről,
 d) a fővárosi és megyei kormányhivatalok és működési környezetük (az együttműködő állami és önkormányzati szervek, a lakosság, valamint egyéb szervezetek) kapcsolatáról.
 IV. Az ellenőrzés szervezése
 1.55 A részletes ellenőrzési program alapján a közreműködő szervek által delegált, az ellenőrzésben résztvevő személyek kijelölésének tervezése érdekében a NÁK főigazgatója az ellenőrzést megelőzően – az ellenőrzési program egyidejű megküldésével – tájékoztatja az érintett közreműködő szervek és szervezeti egységek vezetőit.
 2. Az ellenőrzéseket a szervi irányító minisztérium, a funkcionális irányítást végző szerv, és a közreműködő szervek munkatársai együttesen hajtják végre.
 3. Az ellenőrzés vezetője az államtitkár által kijelölt vezető beosztású kormánytisztviselő. Az ellenőrzés vezetője irányítja és koordinálja a végrehajtásában résztvevők feladatait. Az ellenőrzés vezetője – a feladat végrehajtása idején – a feladat tekintetében egyben vezetője az ellenőrzés végrehajtásában résztvevőknek.
 Az ellenőrzés vezetője gondoskodik az ellenőrzésekben résztvevők szakmai felkészítéséről és a programban meghatározott részletes feladatok végrehajtásáról.
 4. Az ellenőrzések végrehajtásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket az ellenőrzésekben résztvevő szervek és szervezeti egységek közösen biztosítják.
 5. A helyettes államtitkár az ellenőrzésekben közreműködő kormánytisztviselő ellenőrök megnevezését tartalmazó megbízólevelet állít ki. A megbízólevél az ellenőrzött szerv hivatalos helyiségeibe történő belépésre, illetve ezen utasításban meghatározott jogosultságok gyakorlására jogosít, és a munkáltatói igazolvánnyal együtt érvényes.
 6. A megbízólevélnek tartalmaznia kell:
 b) az ellenőrök nevét, beosztását, szolgálati igazolványának számát, illetve – amennyiben szolgálati igazolvánnyal nem rendelkezik, – személyazonosító igazolványának vagy más személyazonosításra alkalmas igazolványának számát,
 c) az ellenőrzés helyére, az ellenőrzési programra való utalást,
 d) az ellenőrzés végrehajtására, eljárási rendjére vonatkozó jogszabály megnevezését,
 e) a megbízólevél érvényességét,
 f) a kiállítás keltét,
 g) a kiállításra jogosult aláírását, bélyegzőlenyomatát.
 7. A speciális ismereteket igénylő szakkérdésekben az ellenőrzésbe külső szakértő vonható be. A felkért külső szakértőket is megbízólevéllel kell ellátni, amelyet átruházott hatáskörben a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter által vezetett minisztérium fővárosi és megyei kormányhivatalok irányítását végző szervezeti egységének a vezetője ad ki.
 8. A helyszíni vizsgálatot – eltérő utasítás hiányában – annak megkezdése előtt legalább 10 nappal korábban írásban be kell jelenteni az ellenőrzendő szerv vezetőjének.
 V. Az ellenőrzés és a megállapítások dokumentációja
 1. Az ellenőrzés végrehajtásáról, megállapításairól az adatokkal és tényekkel alátámasztott értékelést, következtetéseket, megállapításokat az ellenőrzés befejezését követő 45 napon, átfogó ellenőrzést követően 70 napon belül az ellenőrzés vezetője köteles írásba foglalni (ellenőrzési jelentés).
 2. Az ellenőrzési jelentésnek a következőket kell tartalmaznia:
 a) az ellenőrzés típusának, módjának megnevezése,
 b) az ellenőrzött szerv (szervezeti egység) megnevezése,
 c) az ellenőrzés tárgya,
 d) az ellenőrzött időszak feltüntetése,
 e) az ellenőrzés kezdő és záró napjának, valamint az ellenőrzésre fordított munkanapok számának feltüntetése,
 f) az ellenőrzés vezetőjének megnevezése,
 g) az ellenőrzésben részt vett személyek (kormánytisztviselők, külső megbízottak) megnevezése,
 h) az ellenőrzés módszere (helyszíni ellenőrzés, iratellenőrzés, stb.),
 i) az ellenőrzési célok megvalósulása,
 j) az ellenőrzés megállapításai és következtetései,
 k) szükség esetén: javaslattétel felügyeleti intézkedési terv készítésére (a szükségesnek tartott intézkedések pontos megjelölésével),
 l) keltezés, illetve az ellenőrzés vezetőjének aláírása.
 3. Ha a vizsgálatot több szerv, személy végzi, az egyes személyek, szervek megállapításaikról tematikus ellenőrzési részjelentést készíthetnek. Az ellenőrzés egyes témáira, tárgyköreire vonatkozóan is készülhet ellenőrzési részjelentés.
 4. Az ellenőrzési részjelentés a 2. pontban részletezett tartalommal készül.
 5. Az ellenőrzési jelentés véglegezését megelőzően – szükség szerint – az észrevételek előzetes helyszíni egyeztetésére, realizáló értekezletre kerül sor.
 6.56 Az ellenőrzési jelentés tervezetét a NÁK főigazgatója – eltérő döntés hiányában – megküldi az ellenőrzött szervnek, aki az ellenőrzés megállapításaira annak kézhezvételétől számított 15 napon belül indokolással ellátott észrevételt tehet.
 7. Az észrevételek elfogadásáról vagy elutasításáról az ellenőrzés vezetője javaslatára az államtitkár dönt. A döntésről az ellenőrzött szervet tájékoztatni kell.
 8.57 A fővárosi és megyei kormányhivatalok ellenőrzéséről készült, a NÁK által előterjesztett véglegezett ellenőrzési jelentést az államtitkár hagyja jóvá.
 9. Az ellenőrzés során ellenőrzési jegyzőkönyvet kell felvenni, amennyiben a vizsgálat során olyan tény, adat, információ jut az ellenőrzést végző tudomására, amely büntető, szabálysértési, kártérítési, vagy fegyelmi eljárás kezdeményezését teszi indokolttá.
 10. Az ellenőrzési jegyzőkönyvet az államtitkár és az ellenőrzött szerv vezetője részére meg kell küldeni.
 11. Az ellenőrzési jegyzőkönyv tartalma különösen:
 a) az ellenőrzést végző szervezet megnevezése,
 b) az ellenőrzés alá vont szerv megnevezése,
 c) az ellenőrzés témája (tárgyköre), célja,
 d) az ellenőrzés típusának megjelölése,
 e) az ellenőrzésre vonatkozó jogszabályi felhatalmazás,
 f) az ellenőrzésnél alkalmazott módszerek,
 g) az ellenőrzött időszak,
 h) az ellenőrök (ezen belül a külső szakértők), valamint az ellenőrzés vezetője megnevezése, megbízólevelük száma, a feladat megosztás,
 i) az ellenőrzés napja, időpontja,
 j) a felelősség megállapításának alapjául szolgáló mulasztások, szabálytalanságok, hivatkozással a megállapításokat alátámasztó bizonyítékokra,
 k) a felelős személyek neve és beosztása,
 l) a felelősként megjelölt személy nyilatkozata, hogy a jegyzőkönyv egy példányát átvette; az abban foglaltakat megértette; továbbá, hogy a jegyzőkönyvi megállapításokra meghatározott időn belül észrevételeket tehet,
 m) a jegyzőkönyv kiállításának helye, kelte, vizsgáló aláírása.
 VI. Az ellenőrzés megállapításának hasznosítása és az ellenőrzés befejezését követő intézkedések
 1. A fővárosi és megyei kormányhivatalnál elvégzett ellenőrzés megállapításai, és javaslatai alapján szükség szerint intézkedéseket kell kezdeményezni, illetve tenni. Ennek formái:
 a) realizáló levél,
 b) intézkedési terv,
 c) utóellenőrzés.
 2. Az ellenőrzés megállapításainak hasznosítása realizáló levélben történik, ha a vizsgálatok érdemi hibát, hiányosságot nem tártak fel, vagy azokat még az ellenőrzés folyamán megszüntették.
 3. A realizáló levélben határidő kitűzésével fel kell hívni az ellenőrzött szerv vezetőjét a kisebb súlyú hibák, hiányosságok megszüntetésére, az egyéb szükségesnek tartott intézkedések megtételére, azzal, hogy ezek végrehajtásáról írásban adjon tájékoztatást.
 4. Az ellenőrzés során feltárt súlyos hibák kiküszöbölése, hiányosságok megszüntetése érdekében az államtitkár az ellenőrzött szerv vezetőjét a végleges ellenőrzési jelentés megküldésével egyidejűleg intézkedési terv elkészítésére kéri fel.
 5. Az intézkedési terv tervezetét legkésőbb a végleges ellenőrzési jelentés megküldésétől számított 30 napon belül el kell készíteni és – jóváhagyás céljából – az államtitkárhoz felterjeszteni.
 6. A jóváhagyott intézkedési tervnek tartalmaznia kell:
 b) a végrehajtás személyi felelőseit,
 7. Az intézkedési tervben meghatározott végrehajtási felelősök az adott feladat végrehajtásáról a határidő lejártát követő 10 munkanapon belül írásbeli beszámolót készítenek, amelyet a kormánymegbízott megküld az államtitkár részére.
 8. Az ellenőrzés megállapításainak hasznosítása indokolhatja, hogy az ellenőrző szerv szükség szerint utóellenőrzés keretében vizsgálja, hogy a megállapítások alapján a kezdeményezett, vagy javasolt intézkedések megtörténtek-e. Amennyiben az ellenőrzés súlyos jogsértéseket, vagy hiányosságokat tárt fel, az utóellenőrzést el kell végezni.
 9. Az utóellenőrzés rendjére az ellenőrzés szabályait kell megfelelően alkalmazni.
 VII. Az ellenőrzésben érintettek jogai és kötelezettségei
 1. A kizárás szabályai:
 a) az ellenőrzés végrehajtásából ki kell zárni az ellenőrzött szerv vezető beosztású dolgozójának a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozóját, élettársát, volt házastársát, továbbá akitől az ellenőrzés tárgyilagos lefolytatása egyéb okból nem várható,
 b) az ellenőr a kizárási okot közvetlen vezetőjének haladéktalanul köteles bejelenteni, azt az ellenőrzött szerv is bejelentheti. A kizárásról az ellenőrzés vezetője dönt.
 Az ellenőrzés vezetőjének kizárása esetén az államtitkár új ellenőrzési vezetőt jelöl ki.
 2. Az ellenőrzés vezetője az ellenőrzésbe beosztottak tekintetében az ellenőrzés időtartama alatt:
 a) az ellenőrzési programban foglaltakon túlmenően meghatározza a konkrét ellenőrzendő témaköröket,
 b) az ellenőrzés időtartamától függően, rendszeres időközönként beszámoltatja a csoportok vezetőit, indokolt esetben az egyes ellenőröket az ellenőrzés részmegállapításairól,
 c) az ellenőrök részére konkrét ellenőrzési feladatokat határozhat meg, az ellenőrző csoportok összetételét és feladatát módosíthatja, koordinálja az egyes csoportok működését,
 d) a helyettes államtitkárt – az általa meghatározottak szerint – tájékoztatja az ellenőrzés menetéről, az elsődleges megállapításokról, az ellenőrzés esetleges, a helyszínen meg nem szüntethető akadályairól, az ellenőrzés során feltárt haladéktalan intézkedését igénylő súlyos jogsértésekről,
 e) az egyes ellenőrzési részjelentések alapján elkészíti az ellenőrzés összefoglaló jelentését,
 f) gondoskodik a IV/2–3. pont szerinti eljárás megvalósulásáról.
 3. Az ellenőrök kötelesek:
 a) az ellenőrzésre felkészülni, az ellenőrzött szerv működésére vonatkozó adatokat előzetesen beszerezni, a tevékenységre vonatkozó szabályozását megismerni,
 b) a helyszíni ellenőrzés előtt az ellenőrzendő szerv, hivatali egység vezetőjénél bejelenteni az ellenőrzés megkezdését (különösen indokolt esetben – ha az ellenőrzés célját veszélyeztetné – ezt mellőzni lehet) és felmutatni a megbízólevelet,
 c) az ellenőrzés során feltárt jogsértést vagy jelentős szabálytalanságot, fegyelemsértést soron kívül jelenteni a szervezet vezetőjének és az ellenőrzés vezetőjének, valamint az érintett személyt tájékoztatni a feltárt szabálytalanságról,
 d) az ellenőrzött észrevételeit meghallgatni, és ha azok megalapozottak, figyelembe venni,
 f) a tudomásukra jutott adatok tekintetében a minősített adatokat, magántitkot megtartani,
 g) az ellenőrzés megállapításait – az ellenőrzés befejezését követően – az ellenőrzött szerv, hivatali egység vezetőjével teljes egészében, a felelősként megjelölt személyekkel a rájuk vonatkozó mértékben ismertetni,
 h) ha az ellenőrzés során tett megállapítások indokolják – az ügy jellegétől függően – büntető-, fegyelmi, vagy kártérítési eljárás megindítását kezdeményezni,
 i) megállapításaikat jelentésben rögzíteni.
 4. Az ellenőrök jogosultak:
 5. Az ellenőrzést végző felelős:
 b) az ellenőrzési program által meghatározott körben minden lényeges tény megállapításáért és a megállapítások helytállóságáért. Ha a tudomására jutott jogsértés, súlyos szabálytalanság esetén az előírt módon nem intézkedik, az ebből adódó következményekért fegyelmi, anyagi felelősség terheli.
 6. Az ellenőrzött szerv vezetője köteles:
 a) az ellenőrzést végző szervet és az ellenőrt feladataik ellátásában segíteni, az általuk kért tájékoztatást megadni, adatokat, iratokat átadni,
 Az ellenőrzött szerv vezetője felelős az ellenőrzött szervnél a megállapítások és javaslatok alapján – szükség esetén – végrehajtandó intézkedésekért.
 2. melléklet a 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelethez58
 A fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálati feladatai keretében a 22–23. §-ban meghatározott ügykörök
 1.3. az állampolgárság megszerzésére irányuló nyilatkozat és kérelem, továbbá az állampolgárságról lemondó nyilatkozat, valamint az állampolgársági bizonyítvány kiadása iránti kérelem,
 1.4. kivételes nyugellátás-emelés és egyszeri segély iránti kérelem nyomtatvány kiadása, átvétele és továbbítása,
 1.5. a nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál nyilvántartott adatokba a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 96. § (7) bekezdése alapján történő „betekintési jog” iránti kérelem nyomtatvány kiadása átvétele, továbbítása,
 1.6. a nyugdíjbiztosítási adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséről szóló igazolások kiadása iránt a felszámoló/végelszámoló által benyújtott kérelmek átvétele, továbbítása,
 1.7.60 a nyugdíjfolyósításhoz és a megváltozott munkaképességű személyek ellátása folyósításához kapcsolódó bejelentési kötelezettségek teljesítése, továbbá nyomtatvány kiadása, átvétele,
 1.8. TAJ kártya igénylés befogadása,
 1.9. Európai Egészségbiztosítási kártya igénylés befogadása,
 1.10. a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 22. §-a szerinti utazási költségtérítés igénylése,
 1.11. a táppénz, terhességi-gyermekágyi segély, gyermekgondozási díj iránti méltányossági kérelmek előterjesztése,
 1.12. méltányosságból – az Egészségbiztosítási Alap terhére – adható egyszeri segély iránti kérelmek átvétele,
 1.13. egészségügyi kártevőirtó tevékenység engedélyezése,
 1.14. családi gazdaság nyilvántartásba vétele iránti kérelem benyújtása,
 1.15. családi gazdaság nyilvántartásba vételének törlése iránti kérelem benyújtása,
 1.16. őstermelői igazolvány kiadása iránti kérelem benyújtása,
 1.17. őstermelői igazolvány elvesztésének, megsemmisülésének bejelentése,
 1.18. őstermelői igazolvány adattartalmában történő változás bejelentése,
 1.19. bejelentés parlagfű fertőzött ingatlanról,
 1.20. fogyasztóvédelmi panaszok, közérdekű bejelentések felvétele,
 1.21. természetes fürdővíz fürdési célú engedélyezése,
 1.22. természetes fürdőhely kijelölési eljárás,
 1.23. gyermektáboroztatás helyének és időpontjának, valamint a táborozásban résztvevők személyének bejelentése,
 1.24. vándortábor útvonalának több népegészségügyi szolgálat területi illetékességét érintő bejelentése,
 1.25. veszélyes anyaggal vagy veszélyes készítménnyel folytatott tevékenység bejelentése,
 1.26. bejelentés megtétele, továbbítása a veszélyes anyagokkal és a veszélyes készítményekkel kapcsolatos egyes eljárások, illetve tevékenységek részletes szabályairól szóló 44/2000. (XII. 27.) EüM rendelet alapján a veszélyes anyagok és keverékek felhasználásáról, illetve annak változásáról,
 1.27. műemlékre kiterjedő, a Magyar Államot megillető elővásárlási jognyilatkozat iránti kérelmek és mellékleteik átvétele, továbbítása,
 1.28. polgári felhasználású ipari robbanóanyagok behozatali, kiviteli és reexport engedélykérelmek előterjesztése,
 1.29. biztonsági papírok kiviteli, behozatali, reexport engedélykérelmének befogadása,
 1.30. utazásszervezői- és közvetítői tevékenységgel kapcsolatos kérelmek befogadása,
 1.31. egyes tűzijátékokra és más polgári célú pirotechnikai eszközökre behozatali, kiviteli és reexport engedélykérelmek befogadása,
 1.32. illékony szerves vegyületet tartalmazó egyes festékek, lakkok és járművek javító fényezésére szolgáló termékek gyártására és forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmek befogadása,
 1.33. gyermekgondozási segély igénylése,
 1.34. anyasági támogatás igénylése,
 1.35. családi pótlék igénylése,
 1.36. gyermeknevelési támogatás igénylése,
 1.37. fogyatékossági támogatás iránti kérelem-nyomtatványok kiadása, kérelmek átvétele, továbbítása, lakcím/ számlaszám/változás bejelentés, utalásváltozás lakcímről számlaszámra, eljárás megszüntetéshez dokumentumok átvétele,
 1.38. építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésének és az adatok változásának bejelentése, előzetes bejelentés, utólagos bejelentés, bejelentő lapok, és mellékleteik átvétele és továbbítása.
 1.39.61 teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat és az apai elismerő nyilatkozat teljes hatályához szükséges hozzájárulás.
 2.5. terhességi-gyermekágyi segély igénylésével kapcsolatos eljárás,
 2.7. Magyarországon élő magyar állampolgár, hontalan, illetőleg a menekültként elismert személy külföldön történő házasságkötéséhez, bejegyzett élettársi kapcsolat létesítéséhez szükséges tanúsítvány kiadása,
 2.8.62 a megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak igénylése.
 3.1. A kormányablak a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 169. § (1) bekezdés d) pontja szerint az ügyfelek azonosítását követően egyedi ügyük intézéséhez internetes kapcsolati lehetőséget, szakmai és informatikai segítséget nyújt
 1 Az 1. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 2 Az 1. § (3) bekezdése a 87/2012. (IV. 26.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 3 A 2. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 4 A 2. § (1) bekezdés 18. pontját a 95/2012. (V. 15.) Korm. rendelet 42. § (1) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító rendelet 23. §-át.
 5 A 3. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 6 A 4. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 7 A 4. § (3) bekezdése a 87/2012. (IV. 26.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
 8 A 4. § (6) bekezdése a 87/2012. (IV. 26.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 9 Az 5. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 10 A 6. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 11 A 6. § (5) bekezdése a 111/2011. (VII. 4.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 12 A 6. § (5a) bekezdését a 111/2011. (VII. 4.) Korm. rendelet 14. § (2) bekezdése iktatta be.
 13 A 6. § (7) bekezdését a 87/2012. (IV. 26.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be.
 14 A 7. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 15 A 7. § (6) bekezdése a 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 16 A 8. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 17 A 9. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 18 A 10. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 19 A 11. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 20 A 11. § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta a 258/2011. (XII. 7.) Korm. renndelet 40. § (2) bekezdése.
 21 A 11. § (2) bekezdését a 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 40. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta.
 22 A 12. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 23 A 13. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 24 A 14. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 25 A 15. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 26 A 16. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 27 A 17. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 28 A 18. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 29 A 19. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 30 A 20. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 31 A 20. § (1) bekezdés e) pontja a 87/2012. (IV. 26.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 32 A 21. § a 212/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 33 A 21. § (1) bekezdése a 174/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 75. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
 34 A 21. § (2) bekezdése a 174/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 75. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
 35 A 22. § a 212/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 36 A 23. § a 212/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 37 A 24. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 38 A 24. § (4) bekezdését a 23/2012. (II. 29.) Korm. rendelet 59. §-a iktatta be.
 39 A 25. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 40 A 26. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 41 A 27. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 42 A 29. § (9) bekezdését a 111/2011. (VII. 4.) Korm. rendelet 14. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 300/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 30. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 43 A 29. § (10) bekezdését a 212/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdése iktatta be.
 44 A 29. § (11) bekezdését a 212/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdése iktatta be.
 45 A 31. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 46 A 32. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 47 A 32. § (4) bekezdése a 79/2012. (IV. 18.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
 48 A 36. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 49 A 37. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 50 A 38. § a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 51 A 39. § (3) bekezdése a 39. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jén lépett hatályba.
 52 Az 1. melléklet I. Általános rendelkezések 6. pontja a 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 40. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 53 Az 1. melléklet I. Általános rendelkezések 8. pontja a 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 40. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
 54 Az 1. melléklet I. Általános rendelkezések 11. pontja a 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 40. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
 55 Az 1. melléklet IV. Az ellenőrzés szervezése 1. pontja a 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 40. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
 56 Az 1. melléklet V. Az ellenőrzés és a megállapítások dokumentációja 6. pontja a 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 40. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
 57 Az 1. melléklet V. Az ellenőrzés és a megállapítások dokumentációja 8. pontja a 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet 40. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
 58 A 2. melléklet a 212/2011. (X. 14.) Korm. rendelet 1. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
 59 A 2. melléklet 1.2. pontját a 63/2012. (IV. 2.) Korm. rendelet 6. § k) pontja hatályon kívül helyezte.
 60 A 2. melléklet 1. pont 1.7. alpontja a 95/2012. (V. 15.) Korm. rendelet 42. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító rendelet 23. §-át.
 61 A 2. melléklet 1. pont 1. 39. alpontját a 133/2012. (VI. 28.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
 62 A 2. melléklet 2. pont 2.8. alpontját a 95/2012. (V. 15.) Korm. rendelet 42. § (3) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító rendelet 23. §-át.


type: other

text:
MDSR-OKSD-14.08.2014 :: Dvorianky - cesta I/79 - riešenie dopravy v obci
 Dvorianky - cesta I/79 - riešenie dopravy v obci
 STAVBA 2008-2009
 Štátny stavebný dozor
 Štátny stavebný dozor info
 MINS.ŽIV.PROSTR. SR
 MDSR-podnet GPSR
 MERANIE HLUKU 09-2011
 podnet-hluk UVZSR 25.07.2011
 podnet-hluk UVZMDSR 15.08.2011
 MDSR Rokovanie
 MDSR-17.08.2012
 KPKE-10.02.2012
 KPKE-10.09.2012
 KPKE-28.12.2012
 RUVZ-TV-19.10.2012
 MERANIE HLUKU 06-2012
 MERANIE HLUKU 11-2012
 SSC-Stažnosť-prešetrenie
 MDSR 31.08.2012
 Pokuta pre SSC
 Prekročený hluk 2012
 MVSR-11.09.2012
 MDSR-UVH 17.02.2012
 Nová značka 40km/h
 Informatívny radar
 Zvodidla
 NOVÝ PROJEKT 2013
 JANUAR-2013
 FEBRUAR-2013
 MAREC-2013
 MAJ-2013
 OKTOBER-2013
 Stav 01.10.2014
 Stav 01.09.2014
 STAV 31.05.2014
 MDSR-25.03.2014
 MDSR-UVH-KE-25.03.2014
 MDSR-UVH-KE-POSTUP-25.03.2014
 MDSR-OKSD-14.08.2014
 Rozhodnutie 2.6.2014
 GPSR PREŠETRUJE POSTUP UVH-MDSR
 MVSR-OUKE-25.08.2014
 MDSR-05.08.2014-rozhodnutie
 Stav 16.01.2014
 Stav 31.01.2014
 PORADA MDSR 16.10.2014
 GPSR-14.08.2014 lehota pre SSC
 ZNEMOŽNENÉ VETRANIE IZIEB 03-2014
 MERANIE HLUKU 01-2014
 GPSR PROTEST PROKURATORA - 16.07.2014
 MERANIE HLUKU 07-2014
 NOVÝ SPOMAĽOVAČ 03.11.2014
 VETRANIE - stav 29.12.2014
 MDSR-13.02.2015-Ombudsman
 MDSR-13.02.2015-obchvat
 RADIO REGINA - ZURNAL 04.03.2015
 NOVÁ ZNAČKA 20.03.2015
 VIDEO SPRÁVY NOVÝ ČAS 05.03.2015
 Plus1Den-04.03.2015
 RYCHLOSTNY MARATON 2015
 MDSR-UVHR-KE 22.06.2015
 VIDEO SPRÁVY TASR 22.07.2015
 SPRAVY TV MARKIZA 01.08.2015
 RADIO SLOVAKIA 04.08.2015
 RADIO SLOVAKIA - 17.08.2015
 NOVÝ PROTIHLUKOVÝ KOBEREC
 NOVÁ ZNAČA 40km/h
 OU-DVORIANKY Rozhodnutie umiestnenie stavby 03.11.2015
 Projekt na nový spomaľovač
 AKTUÁLNY STAV HLUKU MDSR-UVHR-24.02.2015
 POKUTA SSC 5.000 EUR
 MDSR-OKSD 19.08.2015 ŠETRENIE STAVU OBCHVATU
 Radar-sčítanie dopravy 14.02.2015
 MDSR-UVHKE-14.05.2015
 INFO MDSR 23.09.2015
 SPOMALENIE DOPRAVY - RIEŠENIE
 MDSR-ÚVHR SPRÁVA-2014
 Podpredseda TIP na prieskume 31.10.2015
 Zemplinske noviny 08.03.2016
 Verejné obstaravanie stavby 20.10.2016
 NRSR rokovane VLPNM 30.01.2017
 Minister schválil stavbu 05.10.2016
 Rokovanie Vlády v Trebišove 24.08.2016
 Úrad vlády SR 19.08.2016
 Reportáž TV Markiza 29.08.2016
 Úrad vlády SR 11.07.2016
 TV Markiza 05.08.2016
 Nehoda spomalovač 07.08.2016
 Úrad vlády SR 20.06.2016
 Radary - MVSR list pre IDH 30.06.2016
 MVSR nepríjme účinne opatrenia 08.07.2016
 LIST IDH 11.05.2016
 Reportáž RTVS 18.03.2016
 MVSR pripravuje technické prostriedky 28.11.2016
 MDSR - Facebook - 27.04.2017
 MVSR-02.06.2017 INŠPEKCIA
 Informacia 22.05.2017
 TASR - Vyjadrenie k hovorcom 18.02.2017
 MDSR-UVHR 16.02.2017 Rýchlosť treba merať
 PRAVDA 11.02.2017
 MVSR - TENDER NA RADARY NEOŽIVIA - 27.01.2017
 Úrad vlády SR 23.01.2017
 NOVÁ STAVBA - VYBRANÝ ZHOTOVITEĽ 22.02.2017
 Obec monitorovana kamerami - kamera na križovatke na Hlavnej ulici - 20.10.2018
 VAZENIE-KAMIONOV-HARMONOGRAM
 MY-ZEMPLINSKE-NOVINY 30.01.2018
 PRAVDA-02.02.2018
 MY-ZEMPLINSKE-NOVINY 07.08.2018
 2D MAPA
 STAV KAMIONOV 2016
 STAV KAMIONOV 2015
 STAV KAMIONOV MAJ 2014
 PEKLO CESTA I/79 2013
 DVD - OPIS STAVU 2012
 DVD 1 - 24.03.2012
 DVD 2 - 30.03.2012
 DVD 3 - 26.05.2012
 SPRÁVY STV
 OBČAN ZA DVERAMI 2014
 OBČAN ZA DVERAMI 2013
 STAV - AUGUST 2013
 SPOMALOVAC-PROTISMER
 VYSPRAVKA - SPOMALOVAC
 STV-SPRÁVY
 KOLÓNY KAMIONOV
 RUSKÉ KAMIONY
 KAMIONY V PROTISMERE
 STAVBA 2009
 PRASKLINY RD
 FOTO-PICASA-WEB
 ČMUHY Z BRZDENIA
 FOTO DOKLADY
 Monitoring dopravných priestupkov
 SPRÁVY ÚRADOV
 VÁŽNICA - FOTORADARY
 STAV 20.12.2017
 STAV 18.12.2017
 STAV 07.12.2017
 STAV 18.11.2017
 STAV 10.11.2017
 STAV 09.10.2017
 STAV 29.09.2017
 STAV 30.07.2017
 STAV 04.07.2017
 VÁŽNICA DVORIANKY - Konečné rozhodnutie
 Vážnica - Interné Rokovanie na MDSR - 24.09.2018
 MDSR ešte nerozhodlo 06.09.2018
 Opakovaná žiadosť SSC na prehodnotenie postoja MDSR - 23.08.2018
 Žiadosť SSC na prehodnotenie postoja MDSR - 18.06.2018
 NOVÁ STAVBA 2016
 STAVBA I.ETAPA
 STAVBA II.ETAPA
 FOTO STAV I.ETAPA
 VIDEO STAV I.ETAPA 31.07.2017
 TICHÝ ASFALT
 OBCHVAT OBCE
 ŠTUDIA REALIZOVATEĽNOSTI CESTY I/79 07.07.2017
 OBCHVAT OBCE KOCÚRKOVO S TERMÍNMI 21.12.2016
 DVORIANKY V SPRDI SR 2020
 OBCHVAT Rozhodnutie MDSR UVH 27.12.2013
 SPRD-SR-2030 11.01.2017
 Štúdia realizovateľnosti cesta I/79 - popis
 BULETIN ŠTUDIA CESTY I79
 ČO SA PODARILO...
 PROTIHLUKOVÉ OPATRENIA
 NOVÉ DOPRAVNÉ RIEŠENIE 2016
 D1-Dvorianky zámer 26.04.2017
 PRO Dvorianky 2016-2024
 SPRÁVNE KONANIE - SSC
 HLUKOVÁ ŠTÚDIA 2013
 ZNALECKÝ POSUDOK HLUKU 2014
 MERANIA HLUKU
 MERANIE VIBRÁCII RD 2014
 KAMIONY-STAV
 RÝCHLOSŤ KAMIONOV
 MYTO HU-PL 2015
 KAMIONY 2014-JUL
 KAMIONY 2014-JANUAR
 KAMIONY 2013
 KAMIONY VÍKEND 2012
 Podpora peticie
 Podpora mesta Trebišov
 Podpora obce Veľaty
 Podpora obce Čerhov
 Podpora ZMOS
 Podpora VUCKE
 Hromadný podnet
 OPODSTATNENÉ SŤAŽNOSTI
 GPSR - Riešene podnety
 GPSR - podnet 2015
 OMBUDSMAN SPRAVA 2014 ROKOVANIE NRSR
 Ombudsman - info
 NRSR ROKOVANIE PLÉNA BOD 76 - 24.3.2015
 NRSR ROKOVANIE VÝBORU VLPNM 4.3.2015
 SPRÁVA OMBUDSMAN 2014
 OMBUDSMAN 30.10.2014
 CESTA I/79
 VÝSLEDKY SČÍTANIA DOPRAVY 02-2015
 CESTA I/79 - STAV 04.02.2017
 Oprava cesty 21.08.2015
 Projekt SENSOR 2014
 CESTA I/79 STAV 01.12.2014
 STAV 16.11.2014
 STAV 02.11.2014
 OPRAVA 05.10.2014
 MERANIE NEROVNOSTI 18.02.2014
 CESTA I/79 - KOCURKOVO
 CESTA I79 - STAV 2013
 CESTA I/79 - KOĽAJE
 Spoplatnenie I/79
 CESTA II-553 do 1997
 PRESUN ZNAČKY 2013
 SPOMAĽOVAČ PRED RD
 PRASKANIE RD
 VIBRÁCIE - PRASKANIE RD
 PRASKLINY - RD
 EMISIE ŠKODLIVÉ
 OUKE Emisie Šetrenie 2015
 VAŽENIE KAMIONOV
 ÚRAD VLADY SR
 UVSR-01.06.2012
 UVSR-25.06.2012
 UVSR-03.06.2013
 UVSR-16.02.2015
 ÚRAD VLÁDY SR 03.12.2015
 KOMISIA EU - BRUSEL
 KOMISIA EU DOPRAVA 20.10.2015
 EU súd Štrasbourg
 Trestné oznamenie poškodenie zdravia
 ROKOVANIE SAMOSPRAVY - cesta I/79
 * AKTUÁLNE *
 FOTORADARY A VÁŽNICA 04.07.2017
 NR SR 2018
 Rokovanie výboru VHZ 08.03.2018
 NRSR VÝBOR VHZ UZNESENIE 25.01.2018
 NR SR 2017
 MVSR-16.03.2017
 VLPNM - 14.03.2017
 ODPOVEĎ MINISTRA VNÚTRA 14.11.2016
 INTERPELACIA POSLANCA IVANA 22.09.2016
 HODINA OTÁZOK POSLANEC IVAN 07.09.2016
 NRSR UZNESENIE VÝBOR PLPaNM 05.09.2016
 Odpoveď ministra dopravy 16.06.2016
 Odpoveď ministra vnútra 16.06.2016
 INTERPELACIA POSLANCA IVANA 24.05.2016
 NRSR UZNESENIE VÝBOR PLPaNM 17.05.2016
 HODINA OTÁZOK POSLANEC IVAN 18.05.2016
 PRIESKUM POSLANCA IVANA 16.05.2016
 NR SR 2015
 REAKCIA NA PREDSEDU VLÁDY 25.09.2015
 Odpoveď Predsedu vlády SR - obchvat - 07.09.2015
 INTERPELACIA POSLANCA MIČOVSKÉHO 25.06.2015
 PRIESKUM POSLANCA MIČOVSKÉHO 12.06.2015
 Odkaz ministra dopravy občanom 2015
 MERANIE ÚNOSNOSTI NA CESTE I/79
 CELO-ŠTÁTNE SČÍTANIE DOPRAVY 2015
 FOTO-RADAR
 FOTORADARY ZRUŠENÉ 15.03.2016
 POLOHA FOTORADARU 25.01.2016
 Obstaravanie 12.01.2016
 FOTORADAR - 25.11.2015
 FOTORADAR - 27.07.2015
 FOTORADAR - 29.06.2015
 FOTORADAR - 17.03.2015
 FOTORADAR - 06.02.2015
 STANOVISKO 06.01.2016
 STAV RIEŠENIA I/79
 MDSR 10.03.2016 Meranie rýchlosti
 MDSR-28.01.2015 Generálny riaditeľ sekcie
 SČÍTANIE DOPRAVY 01-2016
 STAV CIEST D1 - R4
 ZDRAVOTNÉ ZAOSTÁVANIE TV OKRESU
 Projekt EU - IRISS
 TREBIŠOV KPT.NÁLEPKU
 Tranzit po cestách I.triedy MDSR 20.11.2015
 ROKOVANIE VLÁDY V TREBIŠOVE 04.11.2015
 BLOKÁDA KAMIONOV 2015
 UZAVIERKA CESTY I/73 01.05.2015 - 01.11.2015
 NEDEĽNÁ JAZDA KAMIONOV 16.08.2015
 ! NEWS !
 OKSDaD preskúmal výnimku 10dB na hluk v obci - 02.11.2018
 Vplyv rýchlosti na hluk - stanovisko UVHR - 02.11.2018
 II.ETAPA - Tichý asfalt až v roku 2019 - 01.11.2018
 Vybratá firma na stavbu II.etapy - 18.10.2018
 MDSR podmienilo realizaciu Vážnice Dvorianky v roku 2019 - 04.10.2018
 Nie je možné riešiť dodržiavanie 40km/h - KPRZKE 27.09.2018
 VUCPO Podporuje petičný výbor - 26.09.2018
 II.ETAPA - TICHÝ ASFALT - VO 18.09.2018
 Nové riešene podnety 2018
 GPSR 2018 - Nové riešene podnety
 PODNET KPKE - 15.10.2018 postup MVSR
 PODNET GPSR postup MDSR predĺžená lehota - 01.10.2018
 PODNET GPSR - 28.08.2018 postup MVSR
 PODNET GPSR - 16.08.2018 postup MDSR
 BOLI PRIDELENE FINANCIE NA TICHÝ ASFALT - 22.06.2018
 UVSR - Akčný plán Trebišov - 13.06.2018
 Vážnica - VO uzavreté do 30.06.2018 - 12.06.2018
 Tichý asfalt nebude - 12.06.2018
 inforadar-02.06.2018
 SSC - NIE JE MOŽNÉ VÁŽIŤ OBJEKTÍVNOU ZODPOVEDNOSŤOU 21.05.2018
 UVSR - AKČNÝ PLÁN TREBIŠOV - 17.05.2018
 SSC INFORMUJE O STAVE VÁŽNICE - 16.05.2018
 MDSR - STAV RIEŠENIA II.ETAPY STAVBY V OBCI - 16.05.2018
 ROKOVANIE VLADY V TREBIŠOVE 04.05.2018 - NAŠE ZHODNOTENIE - 05.05.2018
 MDSR-Chaos s Vážnicou - 04.05.2018
 MDSR - absurdné riešenie hlukových pomerov - 03.05.2018
 NOVÉ INFORMACIE 25.04.2018
 MDSR-TERMIN REALIZACIE OBCHVATU PLATI 23.04.2018
 ÚRAD VLÁDY SR BERIE NA VEDOMIE STANOVISKO Z 12.04.2018 - 18.04.2018
 STANOVISKO PETIČNÉHO VÝBORU 12.04.2018
 ÚRAD VLADY SR PREVERUJE STAV V OBCI - 06.04.2018
 VÁŽNICA - stav 01.04.2018
 VÁŽNICA - DOPRAVNÉ RIEŠENIE 21.03.2018
 MDSR-09.03.2018 Termín realizacie obchvatu 31.08.2023 platí
 Minister dopravy informuje výbor NRSR 07.03.2018
 RÝCHLOSŤ TREBA MERAŤ - MDSR 01.03.2018
 DVOJOBCHVAT PARCHOVANY-DVORIANKY 28.02.2018
 MDSR info 22.02.2018 - Hluk sa naďalej rieši
 MDSR info 16.02.2018 - výnimka 10dB
 VUCKE - INFORMACIE 26.01.2018
 MVSR ORPZ ODI TV - 24.01.2018
 MERANIE HLUKU 12-2017 VÝSLEDKY 19.01.2018
 TV REPORTÁŽE - VÁŽNICA - 27.12.2017
 PROTEST VÁŽNICA 15.12.2017
 NEHODA KAMIONU 04.12.2017
 KAMERA NA HLAVNEJ ULICI - KRIZOVATKA 19.12.2017
 MERANIE HLUKU SSC - 02.12.2017
 Verejný ochranca práv - 04.10.2017
 NÁVRH RIEŠENIA
 NÁVRH PETIČNÉHO VÝBORU
 FOTO-RADARY
 SEMAFOR-RADAR
 VETRANIE IZIEB
 ROKOVANIE STAROSTOV OBCI 2014
 ROKOVANIE STAROSTOV OBCI 2013
 STRETNUTIE SAMOSPRÁVY A MDSR NA VUCKE 2014
 VYLÚČENIE KAMIONOV
 HRANIČNÝ PRIECHOD
 GPSR 20.11.2012
 MEDZINÁRODNÉ KORIDORY
 Preložka I-79
 HLINNE - doprava
 MDSR-EU 13.01.2012
 Váženie kamionov
 Územny plán obce
 Úvod > ARCHÍV > 2014 > MDSR-OKSD-14.08.2014
 Opodstatnená sťažnosť na postup SSC
 STAV CESTY I-79 - MERANIE NEROVNOSTI 18.02.2014
 Námestie slobody 6, P.O.BOX 100, 810 05 Bratislava 15
 Vážený pán Ing. Ján Vitkovič
 Naše číslo: 15-OKŠDD/2014- Sť 18703/2014/D132-OKŠDD/49909 Stupeň dôvernosti: CH
 Vec: Oznámenie výsledku prešetrenia sťažnosti
 Vážený pán Ing. Vitkovič,
 Ministerstvu dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (ďalej len „ministerstvo") bola dňa 04.07.2014, listom generálneho riaditeľa Slovenskej správy ciest (ďalej len „GR" a „SSC") č. 6388/2014/1220/21230 zo dňa 03.07.2014 postúpená Vaša sťažnosť zo dňa 23.04.2014, označená ako ¿Sťažnosť proti vybaveniu sťažnosti - Váš lisl C. TW2014/1220/45768 zo dňa 23.01.2014 - cesta 1/79 v obci Dvorianky ", v ktorej" vyjadrujete nesúhlas s vybavovaním Vášho predchádzajúceho podania zo dňa 29.10.2013 označeného ako „Sťažnosť na postup SSC IVSC Košice pri šetrení stavu cesty 1/79 v obci Dvorianky".
 Odbor kontroly, štátneho dozoru a dohľadu (ďalej len „OK.ŠDD"), po posúdení obsahu podania podľa § 3 ods. 2 zákona č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach v znení zákona č. 289/2012 Z. z. (ďalej len „zákon o sťažnostiach") sťažnosť zo dňa 23.04.2014 prijal, zaevidoval ju v centrálnej evidencii sťažnosti a následne ju prešetril. Podľa § 20 zákona o sťažnostiach. Vám oznamujeme nasledovný výsledok prešetrenia sťažnosti s odôvodnením. Na úvod uvádzame, že predmetom prešetrovania Vašej sťažnosti bolo predovšetkým procesné posúdenie konania SSC z pohľadu dodržania príslušných ustanovení zákona o sťažnostiach, nakoľko vecnú stránku problému upravuje zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov. Prešetrením bolo zistené, že predchádzajúce podanie označené ako sťažnosť bolo dňa 29.10.2013 zaslané elektronickou poštou a následne bol originál podania v listinnej podobe s podpisom prijatý na SSC dňa 31.10.2013. SSC podanie posúdila ako sťažnosť, ktorú zaevidovala v samostatnej evidencii sťažností podľa § 10 zákona o sťažnostiach a následne ju prešetrila. Zápisnica z prešetrenia sťažnosti bola vyhotovená dňa 20.01.2014 so záverom, že sťažnosť je neopodstatnená. Výsledok prešetrenia sťažnosti Vám bol oznámený listom GR SSC č. 149/2014/1220/45768 zo dňa 23.01.2014, expedovaný dňa 29.01.2014. OKSDD, po posúdení obsahu Vášho podania zo dňa 29.10.2013 zistil, že podanie malo charakter podnetu na nevyhovujúci stav vozovky (vyjazdené koľaje na vozovke) a na nesprávne dopravné značenie (chýbajúce vodorovné reflexné pruhy na vozovke) a zároveň poukazovalo na nedostatky v činnosti SSC, ktorých odstránenie alebo vybavenie je upravené iným právnym predpisom, v tomto prípade cestným zákonom.
 Podľa § 3 ods. 2 zákona o sťažnostiach sa podanie posudzuje podľa obsahu. SSC porušila uvedené ustanovenie tým, že podanie zo dňa 29.10.2013 neposúdila podľa jeho obsahu. V tomto prípade malo byť podanie posúdené ako podnet podľa § 4 ods. 1 písm. a) a b) a vybavené odpoveďou podľa § 4 ods. 3, posledná veta zákona o sťažnostiach. Úkony vykonané SSC - prešetrenie sťažnosti podľa § 18 a § 19 a vybavenie sťažnosti podľa § 20, boli vykonané nad rámec zákona o sťažnostiach.
 Vaša sťažnosť zo dňa 23.04.2014 bola taktiež zaslaná elektronickou poštou dňa 23.04.2014 a originál podania v listinnej podobe s Vašim podpisom SSC prijala dňa 24.04.2014. Sťažnosť zaevidovala pod ev. č. 8/2014 a postúpila z dôvodu príslušnosti listom zo dňa 03.07.2014 ministerstvu. O postúpení ste boli informovaný listom SSC č. 6388/2014/1220/20887 zo dňa 09.07.2014.
 Podľa § 9 zákona o sťažnostiach je orgán verejnej správy povinný sťažnosť prijať. Prijatú sťažnosť, na ktorej vybavenie nie je príslušný, postúpi najneskôr do desiatich pracovných dní od doručenia orgánu verejnej správy príslušnému na jej vybavenie a zároveň o tom upovedomí sťažovateľa.
 Prešetrením bolo zistené, že SSC Vašu sťažnosť zo dňa 23.04.2014 nepostúpila ministerstvu v zákonom stanovenej lehote, čim porušila § 9 zákona o sťažnostiach, a zároveň použila nesprávnu formu oznámenia o postúpení sťažnosti - Oznámenie o výsledku prešetrenia.
 Na základe vyššie uvedeného OKŠDD konštatuje, že SSC svojim konaním porušila § 3 ods. 2 a § 9 zákona o sťažnostiach, preto je Vaša sťažnosť vyhodnotená ako opodstatnená. Z uvedeného dôvodu boli GR SSC v zápisnici o prešetrení sťažnosti uložené povinnosti podľa § 19 ods. 1 písm. i) zákona o sťažnostiach, v rámci ktorých mu bolo uložené v lehote do 15.08.2014 zaslať Vám prijaté opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov.
 Záverom si Vám dovoľujeme uviesť, že podľa cestného zákona štátnu správu a štátny odborný dozor nad predmetnou cestou I. triedy 1/79 vykonáva Okresný úrad Košice, odbor cestnej dopravy a pozemných komunikácií, ktorý v rámci výkonu štátneho odborného dozoru dozerá aj na plnenie povinností SSC ako správcu predmetnej cesty.
 Ing. Zoltán Takács riaditeľ odboru
 Správy STV1
 Petičný výbor Dvorianky http://www.facebook.com/jan.vitkovic.96
 © 2013 Všetky práva vyhradené. ( Web spusteny 18.01.2013 )