type: wikipedia

text:
Klinte församling är en församling i Klinte pastorat i Medeltredingens kontrakt i Visby stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gotlands kommun i Gotlands län.
 Administrativ historik
 Församlingen har medeltida ursprung.
 Församlingen har från 1500-talet varit moderförsamling i pastoratet Klinte och Fröjel, som 1962 utökades med Eksta och Sproge församlingar och 2002 med Sanda, Västergarns, Mästerby, Hejde och Väte församlingar. År 2012 bildades Sanda, Västergarn och Mästerby församling och pastoratet består därefter av Klinte, Fröjel, Eksta, Sproge, Sanda, Västergarn och Mästerby, Hejde och Väte församlingar.
 Kyrkor
 Klinte kyrka
 Se även
 Klinte socken
 Källor
 Externa länkar
 Officiell webbplats
 Församlingar i Visby stift
 Indelningar i Gotlands kommun


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 202/230
 PROTOKOL (č. 4)
 O ŠTATÚTE EURÓPSKEHO SYSTÉMU CENTRÁLNYCH BÁNK A EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
 VYSOKÉ ZMLUVNÉ STRANY,
 ŽELAJÚC si prijať Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, ako ustanovuje článok 129 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
 SA DOHODLI NA týchto ustanoveniach, ktoré sú pripojené k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie:
 KAPITOLA I
 SYSTÉM EURÓPSKYCH CENTRÁLNYCH BÁNK
 Článok 1
 Európsky systém centrálnych bánk
 V súlade s článkom 282 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Európska centrálna banka (ECB) a národné centrálne banky tvoria Európsky systém centrálnych bánk (ESCB). ECB a národné centrálne banky tých členských štátov, ktorých menou je euro, tvoria Eurosystém.
 ESCB a ECB plnia svoje úlohy a vykonávajú činnosť podľa ustanovení zmlúv a tohto štatútu.
 KAPITOLA II
 CIELE A ÚLOHY ESCB
 Článok 2
 Ciele
 V súlade s článkom 127 ods. 1 a článkom 282 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie primárnym cieľom ESCB je udržiavať cenovú stabilitu. Pri rešpektovaní cieľa cenovej stability ESCB podporuje všeobecné hospodárske politiky v Únii so zámerom prispieť k dosiahnutiu cieľov Únie stanovených v článku 3 Zmluvy o Európskej únii. ESCB koná v súlade s princípmi otvoreného trhového hospodárstva s voľnou súťažou na podporu účinného rozdeľovania zdrojov v súlade so zásadami stanovenými v článku 119 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
 Článok 3
 Úlohy
 3.1. Podľa článku 127 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie základné úlohy ESCB sú:
 —
 definovať a uskutočňovať menovú politiku Únie,
 —
 vykonávať devízové operácie v súlade s ustanoveniami článku 219 uvedenej zmluvy,
 —
 viesť a riadiť úradné devízové rezervy členských štátov,
 —
 podporovať hladký priebeh operácií platobných systémov.
 3.2. V súlade s článkom 127 ods. 3 uvedenej zmluvy sa tretia zarážka článku 3.1 netýka hotovostných devízových aktív, ktoré vedú a sú pod správou vlád členských štátov.
 3.3. V súlade s článkom 127 ods. 5 uvedenej zmluvy prispieva ESCB k hladkému uskutočňovaniu politík prijatých príslušnými úradmi, ktoré sa týkajú kontrolného dohľadu nad úverovými inštitúciami a stability finančného systému.
 Článok 4
 Poradné funkcie
 V súlade s článkom 127 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie:
 a)
 porady s ECB sa vedú:
 —
 pri všetkých návrhoch aktov Únie v oblasti jej pôsobnosti,
 —
 uskutočňujú vnútroštátne orgány pri návrhoch právnych predpisov v oblasti jej pôsobnosti, avšak v medziach a za podmienok stanovených Radou v súlade s postupom podľa článku 41;
 b)
 ECB môže predkladať stanoviská inštitúciám, orgánom alebo úradom alebo agentúram Únie alebo vnútroštátnym orgánom v záležitostiach z oblastí svojej pôsobnosti.
 Článok 5
 Zhromažďovanie štatistických údajov
 5.1. Na zabezpečenie úloh ESCB zhromažďuje ECB za pomoci národných centrálnych bánk potrebné informácie od príslušných vnútroštátnych orgánov alebo priamo od hospodárskych subjektov. Za týmto účelom spolupracuje s orgánmi Únie, s príslušnými úradmi členských štátov alebo tretích krajín a s medzinárodnými organizáciami.
 5.2. Úlohy vymedzené v článku 5.1 uskutočňujú v primeranom rozsahu najmä národné centrálne banky.
 5.3. Ak je to potrebné, ECB prispieva k zbližovaniu pravidiel a praktík, ktorými sa riadi zhromažďovanie, usporiadanie a rozširovanie štatistických údajov v oblasti jej pôsobnosti.
 5.4. V súlade s postupom stanoveným v článku 41 Rada vymedzí, ktoré fyzické a právnické osoby sú povinné podávať informácie, ako aj pravidlá na ich utajenie a príslušné donucovacie pravidlá.
 Článok 6
 Medzinárodná spolupráca
 6.1. O zastupovaní ESCB v oblasti medzinárodnej spolupráce týkajúcej sa úloh, ktorými je poverená ESCB, rozhodne ECB.
 6.2. ECB a s jej súhlasom aj národné centrálne banky sa môžu zúčastniť na činnosti medzinárodných peňažných inštitúcií.
 6.3. Články 6.1 a 6.2 rešpektujú článok 138 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
 KAPITOLA III
 ORGANIZÁCIA ESCB
 Článok 7
 Nezávislosť
 V súlade s článkom 130 Zmluvy o fungovaní Európskej únie pri výkone svojich povinností a úloh zverených im zmluvami ECB, národné centrálne banky ani žiaden člen ich rozhodovacích orgánov nesmú žiadať ani prijímať pokyny od inštitúcií, orgánov alebo úradov alebo agentúr Únie, od vlády členského štátu, ani od iného orgánu. Inštitúcie, orgány alebo úrady alebo agentúry Únie a vlády členských štátov sa zaväzujú rešpektovať túto zásadu a neovplyvňovať členov orgánov ESCB s rozhodovacími právomocami, ani národné centrálne banky pri plnení ich úloh.
 Článok 8
 Všeobecné zásady
 ESCB riadia orgány ECB s rozhodovacími právomocami.
 Článok 9
 Európska centrálna banka
 9.1. ECB, ktorá má podľa článku 282 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie právnu subjektivitu, má v každom členskom štáte čo najširšiu právnu spôsobilosť, akú ich právo priznáva právnickým osobám; ECB môže najmä nadobúdať a scudzovať nehnuteľný a hnuteľný majetok a byť účastníkom súdneho konania.
 9.2. ECB zabezpečuje, aby sa úlohy zverené ESCB podľa článku 127 ods. 2, 3 a 5 uvedenej zmluvy plnili buď vlastnou činnosťou podľa tohto štatútu, alebo prostredníctvom národných centrálnych bánk podľa článku 12.1 a článku 14.
 9.3. Podľa článku 129 ods. 1 uvedenej zmluvy orgánmi ECB s rozhodovacími právomocami sú Rada guvernérov a Výkonná rada.
 Článok 10
 Rada guvernérov
 10.1. V súlade s článkom 283 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Radu guvernérov tvoria členovia Výkonnej rady a guvernéri národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro.
 10.2. Každý člen Rady guvernérov má jeden hlas. Od dátumu, ku ktorému počet členov Rady guvernérov bude vyšší ako 21, každý člen Výkonnej rady bude mať jeden hlas a počet guvernérov s hlasovacím právom bude 15. Uvedené hlasovacie práva sa priraďujú a rotujú takto:
 —
 od dátumu, ku ktorému počet guvernérov bude vyšší ako 15, až kým nedosiahne 22, guvernéri sa zaradia do dvoch skupín podľa poradia veľkosti podielu členského štátu ich národnej centrálnej banky na agregovanom hrubom domácom produkte v trhových cenách a na agregovanom bilančnom úhrne peňažných finančných inštitúcií členských štátov, ktorých menou je euro. Podielom na agregovanom hrubom domácom produkte v trhových cenách sa priradí váha 5/6 a podielom na agregovanom bilančnom úhrne peňažných finančných inštitúcií sa priradí váha 1/6. Prvá skupina sa skladá z piatich guvernérov a druhá skupina zo zostávajúcich guvernérov. Frekvencia hlasovacích práv guvernérov zaradených do prvej skupiny nesmie byť nižšia ako frekvencia hlasovacích práv guvernérov druhej skupiny. S výhradou predchádzajúcej vety sa prvej skupine priradia štyri hlasovacie práva a druhej skupine jedenásť hlasovacích práv,
 —
 od dátumu, ku ktorému počet guvernérov dosiahne 22, sa guvernéri zaradia do troch skupín podľa poradia na základe uvedených kritérií. Prvá skupina sa skladá z piatich guvernérov a priradia sa jej štyri hlasovacie práva. Druhá skupina sa skladá z polovice celkového počtu guvernérov, pričom zlomky sa zaokrúhlia na najbližšie celé číslo, a priradí sa jej osem hlasovacích práv. Tretia skupina sa skladá zo zostávajúcich guvernérov a priradia sa jej tri hlasovacie práva,
 —
 v rámci každej skupiny majú guvernéri hlasovacie práva rovnako dlhý čas,
 —
 vo vzťahu k výpočtu podielov na agregovanom hrubom domácom produkte v trhových cenách platí článok 29.2. Agregovaný bilančný úhrn peňažných finančných inštitúcií sa vypočíta v súlade so štatistickým rámcom platným v Únii v čase výpočtu,
 —
 vždy, keď sa agregovaný hrubý domáci produkt v trhových cenách upraví podľa článku 29.3 alebo vždy, keď sa zvýši počet guvernérov, veľkosť a/alebo zloženie skupín sa upraví v súlade s uvedenými zásadami,
 —
 Rada guvernérov, konajúca na základe dvojtretinovej väčšiny všetkých jej členov s hlasovaním právom a bez neho, prijme všetky opatrenia potrebné na vykonávanie uvedených zásad a môže rozhodnúť o posunutí začiatku systému rotácie až do dátumu, ku ktorému bude počet guvernérov vyšší ako 18.
 Právo voliť sa vykonáva osobne. V rokovacom poriadku, ktorý sa ustanovuje v článku 12.3, sa môže odlišne od tohto pravidla ustanoviť, že členovia Rady guvernérov môžu hlasovať prostredníctvom telekonferencie. V tomto poriadku sa tiež ustanoví, že člen Rady guvernérov, ktorý sa nemôže zúčastňovať na zasadaní Rady guvernérov dlhšie obdobie, môže vymenovať náhradníka ako člena Rady guvernérov.
 Ustanovenia predchádzajúcich odsekov sa nedotýkajú hlasovacích práv žiadnych členov Rady guvernérov bez hlasovacieho práva a s hlasovacím právom podľa článkov 10.3, 40.2 a 40.3.
 Ak sa v tomto štatúte neustanovuje inak, Rada guvernérov koná na základe jednoduchej väčšiny členov s hlasovacím právom. V prípade nerozhodného výsledku má predseda rozhodujúci hlas.
 Na to, aby mohla Rada guvernérov hlasovať, musí sa dosiahnuť kvórum dvoch tretín členov s hlasovacím právom. Ak sa kvórum nedosiahne, predseda môže zvolať mimoriadne zasadanie, na ktorom sa rozhodnutia môžu prijímať bez ohľadu na kvórum.
 10.3. Pri rozhodovaní podľa článkov 28, 29, 30, 32 a 33 sa hlasy v Rade guvernérov vážia podľa podielu národných centrálnych bánk na upísanom kapitále ECB. Hlasy členov Výkonnej rady majú nulovú váhu. Rozhodnutie vyžadujúce kvalifikovanú väčšinu je prijaté, ak súhlasné odovzdané hlasy predstavujú aspoň dve tretiny upísaného kapitálu a aspoň polovicu podielnikov. Ak niektorý z guvernérov nemôže byť prítomný, môže si určiť náhradníka, ktorý odovzdá jeho vážený hlas.
 10.4. Rokovania na zasadnutiach sú dôverné. Rada guvernérov môže rozhodnúť o zverejnení výsledku svojho rokovania.
 10.5. Rada guvernérov zasadá minimálne desaťkrát do roka.
 Článok 11
 Výkonná rada
 11.1. V súlade s článkom 283 ods. 2 prvý pododsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa Výkonná rada skladá z prezidenta, viceprezidenta a štyroch ďalších členov.
 Členovia plnia svoje povinnosti v rámci plného úväzku. Člen nesmie vykonávať iné zárobkové, ani nezárobkové povolanie, ak mu Rada guvernérov neudelí mimoriadnu výnimku.
 11.2. V súlade s článkom 283 ods. 2 druhý pododsek uvedenej zmluvy prezident, viceprezident a ostatní členovia Výkonnej rady sú vymenovaní Európskou radou, ktorá sa uznáša kvalifikovanou väčšinou, na odporúčanie Rady a po porade s Európskym parlamentom a Radou guvernérov spomedzi osobností uznávaných a skúsených v menovej a bankovej problematike.
 Ich funkčné obdobie je osemročné a nemožno ich menovať znova.
 Členmi Výkonnej rady môžu byť len štátni príslušníci členských štátov.
 11.3. Podmienky zamestnania členov Výkonnej rady, najmä ich plat, dôchodky a iné dávky sociálneho zabezpečenia, sú predmetom zmlúv s ECB a stanoví ich Rada guvernérov na návrh výboru skladajúceho sa z troch členov, ktorých menuje Rada guvernérov, a z troch členov vymenovaných Radou. Členovia Výkonnej rady nemajú právo hlasovať o záležitostiach uvedených v tomto odseku.
 11.4. Ak člen Výkonnej rady neplní podmienky požadované pre výkon svojej funkcie alebo ak sa dopustil závažného pochybenia, môže ho Súdny dvor na žiadosť Rady guvernérov alebo Výkonnej rady odvolať.
 11.5. Každý prítomný člen Výkonnej rady má právo hlasovať a na tento účel má jeden hlas. Ak sa nestanoví inak, Výkonná rada rozhoduje jednoduchou väčšinou odovzdaných hlasov. Pri rovnosti hlasov rozhoduje hlas prezidenta. Pravidlá o hlasovaní presne vymedzí rokovací poriadok uvedený v článku 12.3.
 11.6. Výkonná rada je zodpovedná za bežný chod ECB.
 11.7. Uvoľnené miesto vo Výkonnej rade sa doplní menovaním nového člena podľa článku 11.2.
 Článok 12
 Povinnosti orgánov s rozhodovacími právomocami
 12.1. Rada guvernérov prijíma usmernenia a rozhodnutia na zabezpečenie úloh, ktorými je ESCB poverená zmluvami a štatútom. Rada guvernérov formuluje menovú politiku Únie vrátane vhodných rozhodnutí týkajúcich sa stredne dlhých menových cieľov, kľúčových úrokových sadzieb a vytvárania rezerv ESCB a ustanoví potrebné opatrenia na ich vykonávanie.
 Výkonná rada uskutočňuje menovú politiku v súlade s usmerneniami stanovenými Radou guvernérov. Pritom Výkonná rada vydá potrebné pokyny národným centrálnym bankám. Okrem toho Výkonnej rade možno udeliť určité právomoci aj rozhodnutím Rady guvernérov.
 Za predpokladu, že je to možné a primerané pri rešpektovaní tohto článku, ECB sa obracia na národné centrálne banky, aby uskutočnili operácie, ktoré sú súčasťou úloh ESCB.
 12.2. Výkonná rada zodpovedá za prípravu zasadnutí Rady guvernérov.
 12.3. Rada guvernérov prijme rokovací poriadok, ktorý určí vnútornú organizáciu ECB a jej orgánov s rozhodovacími právomocami.
 12.4. Rada guvernérov vykonáva poradné funkcie uvedené v článku 4.
 12.5. Rada guvernérov prijíma rozhodnutia uvedené v článku 6.
 Článok 13
 Prezident
 13.1. Prezident, alebo v jeho neprítomnosti viceprezident, predsedá Rade guvernérov a Výkonnej rade ECB.
 13.2. Pri rešpektovaní článku 38 zastupuje ECB navonok prezident alebo ním menovaný zástupca.
 Článok 14
 Národné centrálne banky
 14.1. V súlade s článkom 131 Zmluvy o fungovaní Európskej únie každý členský štát zabezpečí, aby jeho vnútroštátne právne predpisy vrátane štatútu jeho národnej centrálnej banky boli zlučiteľné so zmluvami a s týmto štatútom.
 14.2. Štatúty národných centrálnych bánk najmä stanovia, že funkčné obdobie guvernéra národnej centrálnej banky je minimálne päť rokov.
 Guvernéra možno z funkcie uvoľniť, len ak už nespĺňa podmienky požadované pre výkon tejto funkcie, alebo ak sa dopustil závažného pochybenia. Z dôvodu porušenia zmlúv alebo vykonávacieho predpisu s nimi súvisiacimi môže príslušný guvernér alebo Rada guvernérov požiadať o rozhodnutie Súdny dvor. Také konanie sa musí začať do dvoch mesiacov od zverejnenia rozhodnutia alebo od jeho oznámenia žalobcovi, prípadne, ak sa tak nestalo, odo dňa, keď sa o tomto rozhodnutí žalobca dozvedel.
 14.3. Národné centrálne banky sú neoddeliteľnou súčasťou ESCB a konajú v súlade s usmerneniami a pokynmi ECB. Rada guvernérov podnikne potrebné kroky na zabezpečenie plnenia usmernení a pokynov ECB a vyžaduje, aby sa jej poskytovali všetky potrebné informácie.
 14.4. Národné centrálne banky môžu vykonávať aj iné funkcie než tie, ktoré sú uvedené v tomto štatúte, za predpokladu, že Rada guvernérov dvojtretinovou väčšinou odovzdaných hlasov nerozhodne, že ide o zasahovanie do cieľov a úloh ESCB. Také funkcie vykonávajú národné centrálne banky na vlastnú zodpovednosť a nepokladajú sa za súčasť funkcií ESCB.
 Článok 15
 Záväzné podávanie správ
 15.1. ECB vypracúva a zverejňuje správy o činnosti ESCB minimálne štvrťročne.
 15.2. Konsolidovaná účtovná uzávierka ESCB sa zverejňuje každý týždeň.
 15.3. V súlade s článkom 284 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie ECB podáva výročné správy o činnosti ESCB a o menovej politike za predchádzajúci a bežný rok Rade, Komisii a Európskemu parlamentu a taktiež Európskej rade.
 15.4. Správy a závierky uvedené v tomto článku sa záujemcom poskytujú zdarma.
 Článok 16
 Bankovky
 V súlade s článkom 128 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada guvernérov má výlučné právo povoliť vydávanie eurobankoviek v Únii. Takéto bankovky môžu vydávať ECB a národné centrálne banky. Bankovky vydané ECB a národnými centrálnymi bankami sú jedinými bankovkami, ktoré majú v Únii postavenie zákonného platidla.
 ECB, ak je to možné, rešpektuje existujúce zvyklosti vydávania a dizajnu bankoviek.
 KAPITOLA IV
 MENOVÉ FUNKCIE A OPERÁCIE ESCB
 Článok 17
 Účty vedené v ECB a v národných centrálnych bankách
 Na vykonávanie svojich operácií ECB a národné centrálne banky môžu otvárať účty úverovým inštitúciám, verejnoprávnym inštitúciám a iným účastníkom trhu a ako zábezpeky prijímať majetkové hodnoty vrátane zaknihovaných cenných papierov.
 Článok 18
 Operácie na voľnom trhu a úverové operácie
 18.1. Na dosiahnutie cieľov a úloh ESCB môžu ECB a národné centrálne banky:
 —
 obchodovať na finančných trhoch s pohľadávkami, obchodovateľnými cennými papiermi a drahými kovmi v rámci priamych voľných alebo termínovaných nákupov a predajov alebo dohodou o spätnej kúpe, uskutočňovať výpožičné alebo pôžičkové obchody, a to v eurách alebo v iných menách,
 —
 uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe dostatočnej zábezpeky.
 18.2. ECB stanoví všeobecné zásady operácií na voľnom trhu a úverových operácií, ktoré uskutočňuje sama alebo národné centrálne banky, vrátane zásad oznamovania podmienok, na základe ktorých sú pripravené uzatvárať takéto operácie.
 Článok 19
 Minimálne rezervy
 19.1. V zmysle článku 2 ECB môže od úverových inštitúcií zriadených v členských štátoch vyžadovať, aby v súlade s cieľmi menovej politiky na účtoch v ECB a v národných centrálnych bankách udržiavali minimálne rezervy. Nariadenia týkajúce sa výpočtu a určenia požadovaných minimálnych rezerv môže vydať Rada guvernérov. Ak sa nedodržiavajú, Rada guvernérov je oprávnená uložiť úroky z omeškania a uložiť aj iné sankcie s porovnateľným účinkom.
 19.2. Na uplatnenie tohto článku Rada v súlade s postupom podľa článku 41 stanoví základ pre minimálne rezervy a najvyšší prípustný pomer medzi týmito rezervami a ich základom, ako aj primerané sankcie pre prípad, že sa nedodržia.
 Článok 20
 Iné nástroje menovej kontroly
 Rada guvernérov môže dvojtretinovou väčšinou odovzdaných hlasov rozhodnúť o použití iných operatívnych metód menovej kontroly, ktoré pokladá za vhodné, s výhradou článku 2.
 Ak v dôsledku použitia týchto metód vznikajú povinnosti pre tretie strany, Rada postupom podľa článku 41 stanoví rozsah týchto metód.
 Článok 21
 Operácie s verejnoprávnymi inštitúciami
 21.1. Podľa článku 123 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je prečerpanie účtu alebo získanie úveru akéhokoľvek iného druhu v ECB alebo v národných centrálnych bankách inštitúciami, orgánmi alebo úradmi alebo agentúrami Únie, ústrednými vládami, inými úradmi štátnej, regionálnej a miestnej správy, inými orgánmi podnikmi spravovanými verejným právom členských štátov zakázané, rovnako ako je zakázané priame odkúpenie ich pohľadávok a dlhov Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami.
 21.2. ECB a národné centrálne banky môžu pre subjekty uvedené v článku 21.1. pôsobiť ako finanční zástupcovia.
 21.3. Ustanovenia tohto článku sa nevzťahujú na úverové inštitúcie vo verejnom vlastníctve, s ktorými národné centrálne banky a ECB v oblasti ponuky finančných rezerv centrálnymi bankami zaobchádzajú ako so súkromnými úverovými inštitúciami.
 Článok 22
 Zúčtovacie a platobné systémy
 ECB a národné centrálne banky môžu poskytnúť zariadenie a ECB môže vydávať nariadenia na zabezpečenie účinnosti a spoľahlivosti zúčtovacích a platobných systémov v rámci Únie a voči iným krajinám.
 Článok 23
 Externé operácie
 ECB a centrálne národné banky môžu:
 —
 nadviazať vzťahy s centrálnymi bankami a s finančnými inštitúciami v iných krajinách, a ak je to vhodné, aj s medzinárodnými organizáciami,
 —
 získavať a predávať voľné a terminované devízové aktíva všetkých druhov a drahé kovy; termín „devízové aktíva“ zahŕňa cenné papiere a všetky ostatné aktíva v ktorejkoľvek mene alebo zúčtovacej jednotke v akejkoľvek forme,
 —
 viesť a riadiť aktíva uvedené v tomto článku,
 —
 uskutočňovať s tretími krajinami a s medzinárodnými organizáciami bankové operácie všetkých druhov vrátane pôžičkových a výpožičných operácií.
 Článok 24
 Iné operácie
 ECB a národné centrálne banky okrem operácií vyplývajúcich z ich úloh môžu uskutočniť transakcie pre potreby svojej prevádzky alebo zamestnancov.
 KAPITOLA V
 DOHĽAD
 Článok 25
 Dohľad
 25.1. ECB môže poskytovať rady a konzultácie Rade, Komisii a príslušným úradom členských štátov týkajúce sa rozsahu platnosti a plnenia právnych predpisov Únie o dohľade nad úverovými inštitúciami a stabilite finančného systému.
 25.2. V súlade s nariadením Rady podľa článku 127 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie môže ECB plniť zvláštne úlohy týkajúce sa politiky dohľadu nad úverovými a ďalšími finančnými inštitúciami, s výnimkou poisťovacích podnikov.
 KAPITOLA VI
 FINANČNÉ USTANOVENIA ESCB
 Článok 26
 Účtovná závierka
 26.1. Hospodársky rok ECB a národných centrálnych bánk sa začína 1. januára a končí 31. decembra.
 26.2. Ročnú účtovnú závierku ECB vypracúva Výkonná rada v súlade so zásadami stanovenými Radou guvernérov. Ročnú uzávierku schváli Rada guvernérov a potom ju zverejní.
 26.3. Na analytické a prevádzkové účely Výkonná rada vypracúva jednotnú konsolidovanú uzávierku ESCB, zahrňujúcu tie aktíva a pasíva národných centrálnych bánk, ktoré spadajú pod ESCB.
 26.4. Na uplatnenie tohto článku Rada guvernérov stanoví pravidlá potrebné na štandardizovanie účtovníctva a podávanie správ o operáciách, ktoré uskutočnili národné centrálne banky.
 Článok 27
 Audit
 27.1. Účty ECB a národných centrálnych bánk auditujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov a schválení Radou. Audítori majú plné právo preskúmať všetky účtovné knihy a účty ECB a národných centrálnych bánk a dostávať úplné informácie o ich transakciách.
 27.2. Ustanovenia článku 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa vzťahujú len na skúmanie prevádzkovej efektívnosti riadenia ECB.
 Článok 28
 Kapitál ECB
 28.1. Kapitál ECB je 5 miliárd euro. Môže sa zvyšovať rozhodnutím Rady guvernérov prijatým kvalifikovanou väčšinou podľa článku 10.3 v medziach a za podmienok stanovených Radou postupom podľa článku 41.
 28.2. Národné centrálne banky sú jediní upisovatelia a držitelia kapitálu ECB. Kapitál sa upisuje podľa kľúča stanoveného v súlade s článkom 29.
 28.3. Rada guvernérov kvalifikovanou väčšinou stanovenou v článku 10.3 určí rozsah a formu splácania kapitálu.
 28.4. V zmysle článku 28.5 sa na podieloch národných centrálnych bánk na upísanom kapitále nesmú robiť prevody, obstávky, ani sa nesmú dať do zálohu.
 28.5. V prípade zmeny kľúča uvedeného v článku 29 národné centrálne banky si medzi sebou urobia prevody kapitálových podielov tak, aby rozdelenie kapitálových podielov zodpovedalo zmenenému kľúču. Rada guvernérov určí lehoty a podmienky takýchto prevodov.
 Článok 29
 Kľúč na upisovanie kapitálu
 29.1. Kľúč na upisovanie kapitálu ECB stanovený po prvýkrát v roku 1998, keď bol zriadený ESCB, sa určí tak, že každej národnej centrálnej banke sa v tomto kľúči pridelí vážený podiel, ktorý sa rovná súčtu:
 —
 50 % podielu príslušného členského štátu na počte obyvateľstva Únie v predposlednom roku, ktorý predchádzal založeniu ESCB,
 —
 50 % podielu príslušného členského štátu na hrubom domácom produkte v trhových cenách Únie za posledných päť rokov predchádzajúcich predposlednému roku pred založením ESCB.
 Percentá sa zaokrúhľujú smerom nahor alebo nadol na najbližší násobok 0,0001 percentuálneho bodu.
 29.2. Štatistické údaje, ktoré sa majú použiť pri uplatnení tohto článku, poskytuje Komisia v súlade s pravidlami prijatými Radou postupom podľa článku 41.
 29.3. Vážené podiely pridelené národným centrálnym bankám sa upravujú každých päť rokov po založení ESCB analogickým postupom podľa článku 29.1. Upravený kľuč sa použije od prvého dňa nasledujúceho roka.
 29.4. Rada guvernérov prijme všetky ďalšie opatrenia potrebné na uplatnenie tohto článku.
 Článok 30
 Prevod devízových rezerv na ECB
 30.1. Národné centrálne banky, rešpektujúc článok 28, poskytujú devízové rezervy v iných menách ako v menách členských štátov, v euro, v rezervných pozíciách v Medzinárodnom menovom fonde a pri zvláštnych právach čerpania až do protihodnoty rovnajúcej sa 50 miliardám eur. Rada guvernérov rozhodne o čiastke, ktorá sa poskytne ECB po jej založení, a o čiastkach, ktoré sa poskytnú v neskorších termínoch. ECB má plné právo viesť a spravovať devízové rezervy, ktoré sa na ňu previedli, a využívať ich na účely stanovené v tomto štatúte.
 30.2. Príspevky jednotlivých národných centrálnych bánk sa určia v pomere k podielu na upísanom kapitále ECB.
 30.3. Rada guvernérov pripíše v prospech každej národnej centrálnej banky pohľadávku vo výške zodpovedajúcej jej príspevku. Rada guvernérov rozhoduje o denominácii a úročení týchto pohľadávok.
 30.4. Ďalšie požiadavky na poskytnutie devízových rezerv, presahujúcich limit stanovený v článku 30.1, sa môžu predkladať ECB podľa článku 30.2 v medziach a za podmienok stanovených Radou postupom podľa článku 41.
 30.5. ECB môže držať a spravovať rezervné pozície Medzinárodného menového fondu a osobitné práva čerpania a tieto aktíva združovať.
 30.6. Rada guvernérov prijme všetky ďalšie opatrenia potrebné na uplatnenie tohto článku.
 Článok 31
 Devízové rezervy národných centrálnych bánk
 31.1. Národné centrálne banky sú oprávnené uskutočňovať operácie pri plnení svojich záväzkov voči medzinárodným organizáciám podľa článku 23.
 31.2. Všetky ostatné operácie s devízovými rezervami, ktoré zostanú národným centrálnym bankám po prevodoch podľa článku 30, a transakcie členských štátov s využiteľnými devízovými aktívami nad určitý limit, stanovený v zmysle článku 31.3, musí schváliť ECB, aby sa zabezpečil súlad s kurzovou a menovou politikou Únie.
 31.3. Rada guvernérov vydá hlavné zásady na uľahčenie týchto operácií.
 Článok 32
 Rozdeľovanie menových príjmov národných centrálnych bánk
 32.1. Príjmy, ktoré patria národným centrálnym bankám z plnenia úloh menovej politiky ESCB (ďalej len „menové príjmy“), sa rozdeľujú koncom každého hospodárskeho roku podľa tohto článku.
 32.2. Výška menového príjmu každej národnej centrálnej banky sa rovná jej ročnému príjmu z jej aktív vedených ako protihodnota bankoviek v obehu a depozitných záväzkov úverových inštitúcií. Národné centrálne banky vedú tieto aktíva oddelene v súlade s usmerneniami, ktoré stanoví Rada guvernérov.
 32.3. Ak po zavedení eura štruktúra bilancií národných centrálnych bánk neumožní na základe posúdenia Rady guvernérov použiť ustanovenia článku 32.2, môže Rada guvernérov kvalifikovanou väčšinou rozhodnúť, aby sa odlišne od postupu uvedeného v článku 32.2, v období maximálne piatich rokov menový príjem meral podľa inej metódy.
 32.4. Čiastka menového príjmu každej národnej centrálnej banky sa znižuje o čiastku rovnajúcu sa úrokom, ktoré táto centrálna národná banka platí úverovým inštitúciám za deponované vklady podľa článku 19.
 Rada guvernérov môže rozhodnúť, že národným centrálnym bankám nahradí náklady spojené s emisiou bankoviek alebo, za výnimočných okolností, osobitné straty vzniknuté v súvislosti s operáciami menovej politiky, uskutočňovanými v prospech ESCB. Náhrady sa poskytujú v takej forme, akú Rada guvernérov pokladá za vhodnú; tieto čiastky sa môžu započítať do menového príjmu národných centrálnych bánk.
 32.5. Celkový menový príjem národných centrálnych bánk sa rozdelí medzi národné centrálne banky v pomere, ktorý zodpovedá ich podielom splateným v kapitále ECB, okrem rozhodnutí prijatých Radou guvernérov podľa článku 33.2.
 32.6. Započítanie a vyrovnanie zostatkov po rozdelení menového príjmu vykoná ECB podľa usmernení stanovených Radou guvernérov.
 32.7. Rada guvernérov prijme všetky ďalšie opatrenia potrebné na uplatnenie tohto článku.
 Článok 33
 Rozdelenie čistých ziskov a strát ECB
 33.1. Čistý zisk ECB sa rozdeľuje v tomto poradí:
 a)
 čiastka, ktorú určí Rada guvernérov a ktorá nesmie prekročiť 20 % čistého zisku, sa prevedie do všeobecného rezervného fondu až do výšky 100 % kapitálu;
 b)
 zvyšný čistý zisk sa rozdelí podielnikom ECB v pomere k ich splateným podielom.
 33.2. V prípade, že ECB zaznamená stratu, môže ju uhradiť zo svojho všeobecného rezervného fondu, a ak je to potrebné, po rozhodnutí Rady guvernérov z menového príjmu príslušného hospodárskeho roka v pomere jej splatených podielov až do výšky čiastok rozdelených národným centrálnym bankám podľa článku 32.5.
 KAPITOLA VII
 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
 Článok 34
 Právne akty
 34.1. V súlade s článkom 132 Zmluvy o fungovaní Európskej únie ECB:
 —
 vydáva nariadenia v rozsahu, ktorý je potrebný na plnenie úloh vymedzených v článku 3.1 prvej zarážky, v článkoch 19.1, 22 alebo 25.2 štatútu ESCB a ECB a v prípadoch, ktoré sa stanovia v aktoch Rady uvedených v článku 41,
 —
 prijíma rozhodnutia, ktoré sú potrebné na uskutočnenie úloh zverených ESCB zmluvami a týmto štatútom,
 —
 podáva odporúčania a zaujíma stanoviská.
 34.2. ECB môže rozhodnúť, že zverejní rozhodnutia, odporúčania a stanoviská.
 34.3. V medziach a za podmienok prijatých Radou postupom podľa článku 41 je ECB oprávnená ukladať pokuty alebo periodické penále podnikom za neplnenie záväzkov vyplývajúcich z nariadení a rozhodnutí.
 Článok 35
 Súdna kontrola a súvisiace záležitosti
 35.1. Konania alebo opomenutia ECB podliehajú preskúmaniu alebo výkladu Súdneho dvora Európskej únie za podmienok stanovených zmluvami. ECB môže zahájiť súdne konanie v prípadoch a za podmienok stanovených zmluvami.
 35.2. Spory medzi ECB na jednej strane a jej veriteľmi, dlžníkmi alebo akoukoľvek inou osobou na strane druhej rozhodujú príslušné vnútroštátne súdy, okrem prípadu, ak je daná právomoc Súdneho dvora Európskej únie.
 35.3. Na ECB sa vzťahuje úprava o zodpovednosti podľa článku 340 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Zodpovednosť národných centrálnych bánk sa riadi príslušným vnútroštátnym právom.
 35.4. Súdny dvor Európskej únie má právomoc rozhodovať na základe akýchkoľvek arbitrážnych doložiek zahrnutých v zmluve uzatvorenej Úniou alebo v jej mene bez ohľadu na to, či má zmluva verejnoprávny alebo súkromnoprávny charakter.
 35.5. Rozhodnutie ECB o predložení veci Súdnemu dvoru Európskej únie prijme Rada guvernérov.
 35.6. Súdny dvor Európskej únie má právomoc rozhodovať o sporoch týkajúcich sa plnenia povinností národných centrálnych bánk podľa zmlúv a tohto štatútu. Ak sa ECB domnieva, že národná centrálna banka si nesplnila povinnosť vyplývajúcu zo zmlúv, podá stanovisko s odôvodnením a umožní danej národnej banke vyjadriť pripomienky. Ak národná centrálna banka nevyhovie stanovisku ECB v stanovenej lehote, ECB môže predložiť vec Súdnemu dvoru Európskej únie.
 Článok 36
 Zamestnanci
 36.1. Rada guvernérov na návrh Výkonnej rady stanoví podmienky zamestnávania zamestnancov ECB.
 36.2. Súdny dvor Európskej únie má právomoc rozhodovať spory medzi ECB a jej zamestnancami podľa podmienok stanovených v podmienkach zamestnávania.
 Článok 37 (pôvodný článok 38)
 Služobné tajomstvo
 37.1. Členovia riadiacich orgánov a zamestnanci ECB a národných centrálnych bánk sú povinní, a to aj po skončení ich funkcie, nevyzradiť informácie, ktoré svojou povahou predstavujú služobné tajomstvo.
 37.2. Na osoby, ktoré majú prístup k informáciám, na ktoré sa vzťahujú predpisy Únie ukladajúce povinnosť mlčanlivosti, sa vzťahujú tieto predpisy.
 Článok 38 (pôvodný článok 39)
 Osoby s podpisovým právom
 ECB vzniká právny záväzok voči tretím krajinám podpisom prezidenta alebo dvoch členov Výkonnej rady alebo podpismi dvoch zamestnancov ECB riadne splnomocnených prezidentom na podpisovanie v mene ECB.
 Článok 39 (pôvodný článok 40)
 Výsady a imunity
 ECB na územiach členských štátov požíva výsady a imunity potrebné na plnenie podmienok stanovených v Protokole o výsadách a imunitách Európskej únie.
 KAPITOLA VIII
 ZMENY ŠTATÚTU A DOPLŇUJÚCE PREDPISY
 Článok 40 (pôvodný článok 41)
 Zjednodušený postup pri prijímaní zmien
 40.1. Podľa článku 129 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie môžu Európsky parlament a Rada články 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4, 32.6, článok 33.1 písm. a) a článok 36 tohto štatútu meniť v súlade s riadnym legislatívnym postupom na odporúčanie ECB a po porade s Komisiou alebo na návrh Komisie a po porade s ECB.
 40.2. Článok 10.2 môže byť zmenený a doplnený rozhodnutím Európskej rady, ktorá sa uznáša jednomyseľne, a to buď na základe odporúčania Európskej centrálnej banky a po porade s Európskym parlamentom a Komisiou, alebo na základe odporúčania Komisie a po porade s Európskym parlamentom a Európskou centrálnou bankou. Tieto zmeny a doplnenia nadobudnú účinnosť po schválení členskými štátmi v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami.
 40.3. Odporúčanie ECB vydané podľa tohto článku si vyžaduje jednomyseľnosť Rady guvernérov.
 Článok 41 (pôvodný článok 42)
 Doplňujúce predpisy
 Podľa článku 129 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom alebo na odporúčanie ECB a po porade s Európskym parlamentom a Komisiou prijme pravidlá uvedené v článkoch 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 a 34.3 tohto štatútu.
 KAPITOLA IX
 PRECHODNÉ A INÉ USTANOVENIA VZŤAHUJÚCE SA NA ESCB
 Článok 42 (pôvodný článok 43)
 Všeobecné ustanovenia
 42.1. Výnimka uvedená v článku 139 Zmluvy o fungovaní Európskej únie spôsobuje, že nasledujúce články tohto štatútu nezakladajú práva ani záväzky pre daný členský štát: 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34 a 49.
 42.2. Centrálne národné banky členských štátov, pre ktoré platí výnimka podľa článku 139 uvedenej zmluvy, si zachovajú právomoci v oblasti menovej politiky podľa národného práva.
 42.3. V súlade s článkom 139 uvedenej zmluvy sa pod termínom „členské štáty“ v článkoch 3, 11.2 a 19 tohto štatútu rozumejú „členské štáty, ktorých menou je euro“.
 42.4. Termín „národné centrálne banky“ v článkoch 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 a 49 tohto štatútu označuje „centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro“.
 42.5. Pod termínom „podielnici“ v článkoch 10.3 a 33.1 sa rozumejú „centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro“.
 42.6. Termín „upísaný kapitál ECB“ v článkoch 10.3 a 30.2 označuje „kapitál ECB upísaný centrálnym bankám členských štátov, ktorých menou je euro“.
 Článok 43 (pôvodný článok 44)
 Prechodné úlohy ECB
 ECB prevezme tie bývalé úlohy EMI uvedené v článku 141 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktoré je potrebné plniť aj po zavedení eura v dôsledku výnimiek, ktoré platia pre jeden alebo viac členských štátov.
 ECB poskytuje konzultácie pri prípravách na zrušenie výnimiek uvedených v článku 140 uvedenej zmluvy.
 Článok 44 (pôvodný článok 45)
 Generálna rada ECB
 44.1. Rešpektujúc článok 129 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ustanoví sa Generálna rada ECB ako tretí orgán ECB s rozhodovacou právomocou.
 44.2. Generálna rada sa skladá z prezidenta a viceprezidenta ECB a guvernérov národných centrálnych bánk. Ďalší členovia Výkonnej rady sa môžu zúčastňovať zasadnutí Generálnej rady bez hlasovacieho práva.
 44.3. Povinnosti Generálnej rady sú taxatívne vymedzené v článku 46 tohto štatútu.
 Článok 45 (pôvodný článok 46)
 Rokovací poriadok Generálnej rady
 45.1. Generálnej rade predsedá prezident alebo v jeho neprítomnosti viceprezident ECB.
 45.2. Predseda Rady alebo člen Komisie sa môžu zúčastniť na zasadnutí Generálnej rady bez hlasovacieho práva.
 45.3. Zasadnutie Generálnej rady pripravuje jej prezident.
 45.4. Generálna rada bez ohľadu na článok 12.3 prijme svoj rokovací poriadok.
 45.5. Sekretariát Generálnej rady zabezpečuje ECB.
 Článok 46 (pôvodný článok 47)
 Povinnosti Generálnej rady
 46.1. Generálna rada:
 —
 plní úlohy uvedené v článku 43,
 —
 prispieva k plneniu poradných funkcií uvedených v článku 4 a článku 25.1.
 46.2. Generálna rada prispieva nasledujúcimi činnosťami k:
 —
 zhromažďovaniu štatistických informácií, ako sa uvádza v článku 5,
 —
 podávaniu správ ECB, ako sa uvádza v článku 15,
 —
 stanoveniu pravidiel potrebných na uplatnenie článku 26 podľa článku 26.4,
 —
 prijatiu všetkých ďalších opatrení potrebných na uplatnenie článku 29 podľa článku 29.4,
 —
 stanoveniu podmienok zamestnania zamestnancov ECB podľa článku 36.
 46.3. Generálna rada prispieva k prípravám potrebným na neodvolateľné stanovenie kurzov mien členských štátov, pre ktoré platí výnimka, voči euru, ako je uvedené v článku 140 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
 46.4. Prezident ECB informuje Generálnu radu o rozhodnutiach Rady guvernérov ECB.
 Článok 47 (pôvodný článok 48)
 Prechodné ustanovenia o kapitále ECB
 Podľa článku 29.1. sa každej národnej centrálnej banke pridelí vážený podiel podľa kľúča na upisovanie kapitálu ECB. Odlišne od článku 28.3 centrálne banky členských štátov, pre ktoré platí výnimka, nesplácajú upísaný kapitál, pokiaľ Generálna rada kvalifikovanou väčšinou predstavujúcou aspoň dve tretiny upísaného kapitálu ECB a najmenej polovicu podielnikov nerozhodne, že sa musí splatiť minimálne percento ako príspevok na prevádzkové náklady ECB.
 Článok 48 (pôvodný článok 49)
 Odložené splátky kapitálu, rezerv a doplatkov ECB
 48.1. Centrálna banka členského štátu, ktorému je zrušená výnimka, spláca upísaný podiel kapitálu ECB v rovnakom rozsahu ako národné centrálne banky iných členských štátov, ktorých menou je euro, a devízové rezervy prevádza do ECB podľa článku 30.1. Výška týchto prevodov sa určí vynásobením hodnoty devízových rezerv vyjadrených v euro podľa platného menového kurzu, ktoré už boli prevedené do ECB v súlade s článkom 30.1., koeficientom vyjadrujúcim pomer medzi počtom podielov upísaného kapitálu danou národnou centrálnou bankou a počtom podielov už splatených ostatnými národnými centrálnymi bankami.
 48.2. Dodatkom k platbe, ktorá sa má vykonať v súlade s článkom 48.1, daná centrálna banka prispieva do rezerv ECB a zásob, ktoré sa rovnajú rezervám ako aj do sumy, ktorá sa má poskytnúť podľa zostatku účtu ziskov a strát k 31. decembru roku, ktorý predchádzal zrušeniu výnimky. Suma, ktorá má tvoriť príspevok, sa určí vynásobením sumy rezerv podľa vyššie uvedenej definície a schválenej v bilancii ECB koeficientom vyjadrujúcim pomer medzi počtom podielov upísaných danou centrálnou bankou a počtom podielov už splatených ostatnými národnými centrálnymi bankami.
 48.3. Potom, čo sa jeden alebo viaceré štáty stanú členskými štátmi a ich národné centrálne banky sa stanú súčasťou ESCB, zvýši sa automaticky upísaný kapitál ECB a limit devízových aktív, ktoré môžu byť prevedené na ECB. Zvýšenie sa určí vynásobením príslušných vtedy platných čiastok činiteľom, ktorý vyjadruje pomer medzi podielom pristupujúcich národných centrálnych bánk a národných centrálnych bánk, ktoré sú už členmi ESCB, v rámci už rozšíreného kľúča upisovania kapitálu. Váha každej národnej centrálnej banky v kľúči na upisovanie kapitálu sa vypočíta analogicky podľa článku 29.1 a v súlade s článkom 29.2. Ako referenčné obdobia pre štatistické údaje sa použijú rovnaké obdobia, ktoré sa použili pri ostatnej úprave váženia podľa článku 29.3.
 Článok 49 (pôvodný článok 52)
 Výmena bankoviek v menách členských štátov
 Rada guvernérov ECB v nadväznosti na neodvolateľné stanovenie menových kurzov prijme v súlade s článkom 140 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie opatrenia potrebné na to, aby bankovky stanovené v menách s neodvolateľnými menovými kurzami vymieňali národné centrálne banky za ich nominálne hodnoty.
 Článok 50 (pôvodný článok 53)
 Uplatňovanie prechodných ustanovení
 Články 42 až 47 platia dovtedy, kým budú existovať členské štáty, pre ktoré platia výnimky.


type: caselaw

text:
 1.9.2014
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 292/49
 Talan väckt den 17 juni 2014 – Warimex mot harmoniseringsbyrån (STONE)
 (Mål T-454/14)
 2014/C 292/60
 Ansökan är avfattad på tyska
 Parter
 Sökande: Warimex Waren- Import Export Handels-GmbH (Neuried, Tyskland) (ombud: Rechtsanwälte E. Keller och J. Voogd)
 Svarande: Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller)
 Yrkanden
 Sökanden yrkar att tribunalen ska
 —
 ogiltigförklara det beslut som fattats av första överklagandenämnden vid Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) den 27 mars 2014 i ärende R 1599/2013-1, och
 —
 Förplikta harmoniseringsbyrån att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Sökt gemenskapsvarumärke: figurmärke, som innehåller orddelen ”STONE”, för varor och tjänster i klasserna 1, 3, 7, 8, 9, 11, 12, 16, 21, 24 och 25 – ansökan n 1 1 4 64 005
 Granskarens beslut: avslag på invändningen
 Överklagandenämndens beslut: avslag på överklagandet
 Grunder:
 —
 Åsidosättande av artiklarna 75 och 76 i förordning nr 207/2009
 —
 Åsidosättande av artikel 7.1 c i förordning nr 207/2009
 —
 Åsidosättande av artikel 7.1 b i förordning nr 207/2009


type: other

text:
Home > PostDoc Fellowships
 ART. 23 - 18/2011 - Indagine non-invasiva del controllo sensorimotorio per futuri sviluppi di dispositivi interattivi cervello-macchina (BMI) - Avviso di selezione n. ISTC-18-2011-RM - Concorso Art. 23
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio ai sensi dell’art. 8 del “Disciplinare concernente le assunzioni di personale con contratto di lavoro a tempo determinato”, per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento del progetto di ricerca “...
 Avviso di selezione in formato Word N° 18/2011/RM
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_art._23_ndeg_istc_18-2011.doc
 ART. 23 - 19/2012/RM - Metodi Formali per la Pianificazione Automatica e la Robotica di Assistenza - Bando di selezione n. ISTC-19-2012-RM - Concorso Art. 23
 Bando di selezione in formato Word N° 19/2012/RM
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-19-2012-rm_art._23.doc
 ART. 23 - 20/2012 - Tecnologie e multimedialità nella didattica specializzata per alunni sordi - ISTC-20-2012-RM
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato con rapporto di lavoro a tempo parziale pari al 50% ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento del...
 Bando di selezione in formato Word N° 20/2012
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-20-2012-rm_art._23.doc
 ART. 23 - 21/2014 - “definizione e sviluppo di modelli cognitivi della trasmissione di informazione in situazioni di emergenza e realizzazione di una piattaforma simulativa per "what if analysis" - ISTC-21-2014-RM - Concorso Art. 23
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento del progetto di ricerca “CLARA CLoud plAtform and smart underground imaging for natural Risk Assessment.” Nello specifico, il...
 Bando di selezione in formato Word N° 21-2014 - Art. 23
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-21-2014-rm_art._23.doc
 ART. 23 - 22/2014 - “costruzione di un modello multidimensionale della rappresentazione del rischio idrogeologico e/o sismico con particolare attenzione agli aspetti di fiducia e nella valutazione partecipata dell’utilizzo, da parte dei decisori, dei serv - ISTC-22-2014-RM - Concorso Art. 23
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato con rapporto di lavoro a tempo parziale pari all’80% ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 2 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo...
 Bando di selezione in formato Word N° 22-2014 - Art. 23
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-22-2014-rm_art._23.doc
 ART. 23 - 23/2014 - “Costruzione di modelli computazionali bio-vincolati e robotici di sistema: dei comportamenti di coordinazione occhio-mano, dell'apprendimento cumulativo basato su motivazioni intrinseche ed estrinseche e gerarchie motorie, e delle pr" - ISTC-23-2014-RM - Concorso Art. 23
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato con rapporto di lavoro a tempo parziale pari al 80% ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento del progetto...
 ART. 23 - 24/2015 - individuazione di bambini che a 2 anni di età mostrano un esordio tardivo del linguaggio, in assenza di patologie neurologiche, sensoriali e cognitive attraverso il coinvolgimento di pediatri del territorio e la somministrazione ai gen - ISTC-24-2015-RM - Concorso Art. 23
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato con rapporto di lavoro a tempo parziale pari al 50% ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo...
 Bando di selezione in formato Word N° 24-2015 - Art. 23
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-24-2015-rm_art._23.doc
 ART. 23 - 25/2015-RM - svolgimento delle attività previste nell’ambito del programma di ricerca della commessa ICT.P08.015 “Tecnologie Semantiche” - ISTC-25-2015-RM - Concorso Art. 23
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento delle attività previste nell’ambito del programma di ricerca della commessa ICT.P08.015 “Tecnologie Semantiche” (Responsabile Aldo Gangemi)....
 ART. 23 - 26/2016-RM - Modelli neuro-computazionali probabilistici e a sistemi dinamici per il comportamento goal-directed di agenti artificiali ed organismi biologici - ISTC-26-2016-RM
 Bando di selezione in formato Word N° ISTC-26-2016-RM - Concorso Art. 23
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-26-2016-rm_art._23.pdf
 ART. 23 - 27/2016-RM - "Corpo, comportamento e cognizione: Relazioni fra controllo motorio, parametri fisiologici e cognizione in soggetti umani e modelli animali (topi)". - ISTC-27-2016-RM
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento delle attività previste nell’ambito del programma di ricerca del progetto DSB.AD004.091 “HFSP” (Responsabile...
 Bando di selezione in formato Word N° ISTC-27-2016-RM - Concorso Art. 23
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-27-2016-rm_art._23.pdf
 ART. 23 - 28/2016-RM - "Indicatori psicofisiologici per la valutazione di strumenti di Ambient Assisted Living". - ISTC-28-2016-RM
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato con rapporto di lavoro a tempo parziale pari al 60% ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento del progetto...
 ART. 23 - 29/2016-RM - "Modelli computazionali di comportamento goal-directed e funzioni cognitive avanzate (linguistiche, numeriche ed esecutive) usando modelli generativi Bayesiani e deep networks". - ISTC-29-2016-RM
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento delle attività previste nell’ambito del programma di ricerca del progetto DSB...
 ART. 23 - 30/2016-RM - "Modelli computazionali a reti neurali del comportamento goal-directed e motorio gerarchico, e dello sviluppo autonomo intrinsecamente motivato, nei robots e negli animali” - ISTC-30-2016-RM - Concorso Art. 23
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento del progetto europeo di...
 ART. 23 - 31/2016-RM - "Modelli computazionali, a reti neurali e Bayesiani, del comportamento goal-directed e dell'apprendimento biologicamente plausibile negli animali” - ISTC-31-2016-RM - Concorso Art. 23
 Bando di selezione in formato Word N° ISTC-31-2016-RM - Concorso Art. 23
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-31-2016-rm_art._23_signed.pdf
 ART. 23 - 32/2016-RM - "Modelli computazionali a reti neurali del comportamento goal-directed e motorio gerarchico, e dello sviluppo autonomo intrinsecamente motivato, nei robots” - ISTC-321-2016-RM - Concorso Art. 23
 Bando di selezione in formato Word N° ISTC-32-2016-RM - Concorso Art. 23
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-32-2016-rm_art._23_signed.pdf
 ART. 23 - 33/2016-RM - "Modelli computazionali a reti neurali, e strumenti mecatronici, per lo studio del comportamento goal-directed e dello sviluppo autonomo intrinsecamente motivato nei robots e negli animali” - ISTC-33-2016-RM - Concorso Art. 23
 ART. 23 - 34/2017-RM - "Applicazioni di pianificazione automatica per lo sviluppo di tecnologie cognitive” - ISTC-34-2017-RM
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato con rapporto di lavoro a tempo parziale pari al 70% ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento del progetto...
 Bando di selezione in formato Word N° ISTC-34-2017-RM - Concorso Art. 23
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-34-2017-rm_art._23_prot._1804_17-5-17_signed.pdf
 ART. 23 - 35/2017-RM - "Simulazione ad agenti di norme, reputazione e opinioni” - ISTC-35-2017-RM
 Bando di selezione in formato Word N° ISTC-35-2017-RM - Concorso Art. 23
 provvedimento_di_graduatoria_bando_n._istc-35-2017_-_con._art._23_prot._2020_6-6-17.pdf
 ART. 23 - 36/2017-RM - "Manipolare le parole: dall’azione al linguaggio” - ISTC-36-2017-RM
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato con rapporto di lavoro a tempo parziale pari al 50% ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di...
 Bando di selezione in formato Word N° ISTC-36-2017-RM - Concorso Art. 23
 provvedimento_di_graduatoria_nomina_vincitore_bando_ndeg_istc-36-2017-rm_art._23_prot._1805_17-5-17_signed.pdf
 ART. 23 - 37/2017-RM - "Qualità dei contesti sociali ed educativi rivolti alla prima infanzia” - ISTC-37-2017-RM
 È indetta una selezione pubblica per titoli e colloquio per l’assunzione, con contratto di lavoro a tempo determinato con rapporto di lavoro a tempo parziale pari al 50% ai sensi dell’art. 23 del D.P.R.171/91, di n. 1 unità di personale con profilo professionale di Ricercatore livello III, presso l'Istituto di Scienze e Tecnologie della Cognizione per lo svolgimento del progetto...
 Bando di selezione in formato Word N° ISTC-37-2017-RM - Concorso Art. 23


text:
Skat.dk: Arveafkald - krav til fuldmagt - krav til indsendelsesfrist - beregning af boafgift
 27 Jan 2009 12:58
 SKM2009.175.HR
 Arveafkald, boafgift, boopgørelse, fuldmagt, skiftefuldmagt
 Ved denne kendelse tager Højesteret stilling til, hvilke krav, der kan stilles til en meddelelse om arveafkald over for skifteretten i medfør af boafgiftslovens § 5, stk. 4, 1. pkt. og dødsboskiftelovens § 32, 1 pkt. Kendelsen er på flere punkter principiel.
 Højesteret fastslår generelt, at en meddelelse om arveafkald til skifteretten kan gives særskilt eller i en boopgørelse. Ved en skriftlig meddelelse om arveafkald skal arvingens underskrift være anført, eller også skal der være vedlagt dokumentation for fuldmagt. En sædvanlig skiftefuldmagt giver ikke fuldmagt til på arvingens vegne at give arveafkald.
 Vedrørende tidspunktet for meddelelse af et arveafkald fastslår Højesteret generelt, at et arveafkald skal være meddelt senest samtidig med indgivelse af boopgørelse eller ved udløbet af fristen for indgivelse af boopgørelse. Samtidig anføres, at ordet "indsendes" i dødsboskiftelovens § 32, 1. pkt. og boafgiftslovens § 10, stk. 1 ikke indeholder krav om, at boopgørelsen skal være afleveret (modtaget) på skifterettens kontor inden fristens udløb. Højesterets kendelse tilsidesætter herved UfR 2004, side 888 V, hvor landsretten omvendt fastslog, at boopgørelse - og dermed arveafkald - skulle være modtaget i skifteretten inden udløbet af fristen.
 I den konkrete sag indeholdt boopgørelsen, der var underskrevet i henhold til sædvanlig skiftefuldmagt, meddelelse om arveafkald. Meddelelsen var ikke vedlagt nogen form for dokumentation vedrørende arveafkaldene. Der blev først efterfølgende fremsendt underskrevne erklæringer fra arvingerne om arveafkald, og fristen for meddelelse af arveafkald var derfor sprunget. Omvendt var selve boopgørelsen indsendt rettidigt, idet boopgørelsen var afsendt inden fristens udløb.
 Højesteret stadfæstede Vestre Landsrets kendelse af 27. juni 2008, men med en anden begrundelse, idet Vestre Landsret havde lagt vægt på, at boopgørelsen var modtaget for sent, jf. også ovennævnte UfR 2004, side 888 V.
 Boafgiftsloven § 5, stk. 4
 Boafgiftsloven § 10, stk. 1
 Dødsboskifteloven § 32
 Døds- og fællesboet efter A
 Poul Sørensen, Børge Dahl og Jens Peter Christensen
 Byrettens kendelse af 19. marts 2008, SKS 74-60-10/2006
 A afgik ved døden den 5. januar 2006. Arvingerne i boet var den efterlevende ægtefælle BA og fællesbørnene CA, DA og EA. Boet blev den 24. april 2006 udleveret til privat skifte.
 Skifteretten modtog den 10. april 2007 boopgørelse i boet, hvor af det blandt andet fremgår, at livsarvingerne giver afkald på en del af deres arv, Skifteretten modtog arvingernes arveafkald den 9. juli 2007. Arveafkaldene fra CA og DA er dateret den 10. april 2007, mens arveafkaldet fra EA er dateret den 12. april 2007.
 Skifteretten fremsendte den 5. december 2007 afgiftsberegning i sagen til boets kontaktperson KS. Efter afgiftsberegningen skal der betales 278.038,34 kr. i boafgift. I afgiftsberegningen blev det anført, at der ved beregningen af boafgiften var set bort fra arvingernes arveafkald, da disse ikke var meddelt inden boopgørelsen blev indsendt, jf. boafgiftsloven § 5, stk. 4.
 KS har ved brev af 21. december 2007 klaget over afgiftsberegningen. KS har anført, at boafgiftslovens § 5, stk. 4, dels indeholder et meddelelseskrav dels en tidsmæssig betingelse. For så vidt angår meddelelseskravet så kan et arveafkald afgives både mundtligt og skriftligt. Det fremgår af boopgørelsen, hvor endvidere ordet "arveafkald' er anført, at børnene efter afdøde giver afkald på 65 % af arven. Der kan således ikke være tvivl om, at der er meddeIt et arveafkald. Hvis det skulle være en betingelse, for at et arveafkald kan anses for at være gyldigt, at det er skiftligt og underskrevet af arvingen, så burde det fremgå udtrykkeligt af lovbestemmelsen. Et arveafkald må anses for at være rettidigt, hvis det er meddelt samtidigt med, at den endelige boopgørelse indleveres, hvilket er i overensstemmelse med bestemmelsens formål. Beregningen af boafgiften skal således beregnes ud fra, at der er meddelt rettidigt arveafkald fra arvingerne.
 Et arveafkald på falden arv skal være meddelt over for skifteretten inden indlevering af den endelige boopgørelse af hensyn til afgiftsberegningen, jf. boafgiftslovens § 5, stk. 4.
 Boopgørelsen er indleveret i skifteretten den 10. april, 2007, og arvingerne har ikke forinden meddelt særskilt arveafkald. Herefter og da den underskrevne boopgørelse efter sit indhold efter skifteretten opfattelse ikke kan træde i stedet for meddelse om arveafkald opretholdes skifterettens afgiftsberegning. Derfor
 Skifterettens afgiftsberegning opretholdes.
 Vestre Landsrets kendelse af 27. juni 2008, B-0575-08
 Den 19. marts 2008 har skifteretten afsagt kendelse om, at skifterettens afgiftsberegning opretholdes.
 Døds- og fællesboet efter A og efterlevende ægtefælle BA kærer skifterettens kendelse om beregning af boafgift.
 KS har i henhold til skiftefuldmagter fra boets arvinger underskrevet boopgørelsen, der indeholder udtrykkelig oplysning om de delvise arveafkald.
 Det fremgår af forarbejderne til boafgiftslovens § 5, stk. 4, at den tidsmæssige betingelse for at meddele skifteretten oplysning om arveafkald er opfyldt, hvis meddelelsen gives samtidig med indleveringen af endelig boopgørelse.
 Det må herved forudsættes, at indleveringen sker inden 3 måneder efter den valgte skæringsdag, jf. dødsboskiftelovens § 32.
 Da boopgørelsen er indleveret efter, at fristen herfor udløb, er de afgivne arveafkald ikke meddelt skifteretten i overensstemmelse med boafgiftslovens § 5, stk. 4, og landsretten tiltræder derfor med denne begrundelse, at skifteretten ikke har tillagt boopgørelsens oplysninger om arveafkaldene virkning ved beregningen af boafgift.
 Da den subsidiære påstand om overgang til bobestyrerbehandling skal fremsættes over for skifteretten, stadfæster landsretten herefter kendelsen.
 T h i b e s t em m e s
 Højesterets kendelse af 27. januar 2009, 305/2008
 I tidligere instanser er afsagt kendelse af skifteretten den 19. marts 2008 og af Vestre Landsrets 13. afdeling den 27. juni 2008. Procesbevillingsnævnet har den 11. august 2008 meddelt tilladelse til, at kendelsen indbringes for Højesteret.
 Kærende, døds- og fællesboet efter A, har påstået landsrettens kendelse ophævet og arveafkaldene i boopgørelsen lagt til grund ved afgiftsberegningen. Boet har subsidiært påstået landsrettens kendelse ophævet og boet oversendt til skifteretten til bobestyrerbehandling.
 SKAT, der er indtrådt i sagen for Højesteret, jf. dødsboskiftelovens § 80, stk. 3, har påstået stadfæstelse.
 Landsretten har henholdt sig til kendelsen.
 Det er ubestridt, at fremsendelsesskrivelsen af 3. april 2007 fra KS, R1 Landboforening, til skifteretten var vedlagt sædvanlige skiftefuldmagter.
 Kærende har i kæreskriftet oplyst, at boopgørelsen blev afsendt til skifteretten tirsdag den 3. april 2007. Den 5. april var skærtorsdag, og første kontordag derefter var således tirsdag den 10. april 2007.
 Det hedder i boopgørelsen bl.a.
 "Børnene giver afkald på 65 % af arven og der udlægges herefter 719.130,60."
 Boopgørelsen er underskrevet af KS "i h.t. skiftefuldmagter".
 I de tre arveafkald, der er dateret hhv. den 10. april, den 10. april og den 12. april 2007, og som blev sendt til skifteretten med brev af 5. juli 2007, hedder det:
 "Arveafkald
 Undertegnede ... giver herved arvekald uden vederlag for 65 % af min arv i boet efter A.
 Afkaldet gives til fordel for boet."
 Boet har gjort gældende, at boopgørelsen er indsendt rettidigt, jf. boafgiftslovens § 5, stk. 4, og i hvert fald er afsendt så betids, at den burde være blevet modtaget af skifteretten den 4. april 2007. Arveafkaldene kan meddeles i boopgørelsen som sket, idet der ikke gælder noget formkrav til sådanne afkald. Endelig er det ikke en betingelse for rettidig meddelelse om arveafkald i en boopgørelse, at boopgørelsen er blevet indsendt rettidigt.
 Boet har subsidiært anført, at det følger af dødsboskiftelovens § 30, stk. 1, nr. 3, at boet skal overgå til bobestyrerbehandling, såfremt boopgørelsen ikke er blevet indsendt rettidigt.
 SKAT har gjort gældende, at boopgørelsen skulle være indgivet til skifteretten inden - eller i hvert fald senest - 3 måneder efter skæringsdagen den 5. januar 2007, jf. dødsboskiftelovens § 32, 1. pkt. Fristen for indsendelsen udløb den 4. april 2007, idet den 5. april var en helligdag, og boopgørelsen er således indgivet for sent. Meddelelse om arveafkald skal være givet til skifteretten inden indgivelsen af boopgørelsen og i hvert fald senest på det tidspunkt, hvor fristen for indgivelse af boopgørelsen udløb. I øvrigt kan arveafkaldene i denne sag først anses for at være blevet givet ved de skriftlige arveafkald af 10. og 12. april 2007.
 SKAT har endelig anført, at boet ikke efter dødsboskiftelovens § 30, stk. 1, nr. 3, har et ubetinget krav på bobestyrerbehandling i tilfælde af for sent indgivet boopgørelse.
 Meddelelse om arveafkald til skifteretten kan gives særskilt eller i boopgørelsen. En skriftlig meddelelse skal være underskrevet af den arving, som giver afkald, eller vedlagt dokumentation for den underskrivendes fuldmagt til at repræsentere arvingen i dette forhold. En sædvanlig skiftefuldmagt giver ikke fuldmagt til på arvingens vegne at give arveafkald.
 Meddelelse om arveafkald til skifteretten skal ske senest samtidig med indgivelse af boopgørelsen eller udløbet af fristen for indgivelse af boopgørelsen, jf. boafgiftslovens § 5, stk. 4. I den foreliggende sag udløb fristen på 3-månedersdagen for skæringsdagen, dvs. den 5. april 2007, jf. dødsboskiftelovens § 32, 1. pkt. Efter ordlyden af denne bestemmelse er det, som skal foretages inden for fristen, at boopgørelsen "indsendes" til skifteretten. Tilsvarende hedder det i boafgiftslovens § 10, stk. 1, at boopgørelse "indsendes". På denne baggrund finder Højesteret, at der ikke kan stilles krav om aflevering på skifterettens kontor inden fristens udløb.
 I den foreliggende sag indeholdt boopgørelsen, der var underskrevet i henhold til sædvanlige skiftefuldmagter, meddelelse om arveafkaldene. Meddelelsen var ikke vedlagt fornøden dokumentation for fuldmagt vedrørende arveafkaldene. Selv om boopgørelsen må anses for rettidigt indsendt, er behørig meddelelse først sendt til skifteretten med brev af 5. juli 2007. Fristen for meddelelse om arveafkaldene var da sprunget, og der kan derfor ikke tillægges arveafkaldene virkning ved beregningen af boafgift.
 Med denne begrundelse og med bemærkning om, at en begæring om overgang til bobestyrerbehandling som anført af landsretten skal fremsættes over for skifteretten, stadfæster Højesteret landsrettens kendelse.
 I sagsomkostninger for Højesteret skal døds- og fællesboet efter A inden 14 dage betale 15.000 kr. til SKAT. Sagsomkostningsbeløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


type: legislation

text:
 18.1.2022
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 11/6
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/64
 af 17. januar 2022
 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 og (EU) 2020/1988 for så vidt angår forvaltningssystemet for visse toldkontingenter og de mængder, der kan importeres inden for rammerne af visse toldkontingenter
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 187 og artikel 223, stk. 3,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (2), særlig artikel 66, stk. 4,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014 af 16. april 2014 om handelsordninger for visse varer fremstillet af landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1216/2009 og (EF) nr. 614/2009 (3), særlig artikel 9, stk. 1, litra a)-d), og artikel 16, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 (4) er der fastsat regler for forvaltningen af import- og eksporttoldkontingenter for landbrugsprodukter, der forvaltes ved en ordning med import- og eksportlicenser, og foreskrevet særlige regler.
 (2)
 Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1988 (5) er der fastsat regler for forvaltningen af importtoldkontingenter, der skal anvendes i kronologisk efter datoerne for antagelse af toldangivelserne (»først til mølle«-princippet).
 (3)
 Ved aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Australien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union, der blev indgået ved Rådets afgørelse (EU) 2021/2234 (6), ændres visse toldkontingenter for så vidt angår den mængde, der importeres fra Australien.
 (4)
 Ved aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union, der blev indgået ved Rådets afgørelse (EU) 2021/1197 (7), ændres visse toldkontingenter for så vidt angår den mængde, der importeres fra Indonesien.
 (5)
 De ændringer, der foretages ved disse aftaler, bør afspejles i bilagene til gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 og (EU) 2020/1988.
 (6)
 For at sikre gennemsigtighed giver medlemsstaterne derudover Kommissionen meddelelse om de mængder, der er omfattet af importlicenser for toldkontingentet med løbenummer 09.4003, ud over dem, der allerede er anført i artikel 16, stk. 8, i gennemførelsesforordning (EU) 2020/761.
 (7)
 Ved aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Australien ophæves opdelingen i delperioder for toldkontingentet med løbenummer 09.4129. Denne ændring bør afspejles i artikel 27 i gennemførelsesforordning (EU) 2020/761.
 (8)
 For toldkontingentet med løbenummer 09.4002 begynder toldkontingentperioden den 1. juli. Det bør præciseres i artikel 43, stk. 9, i gennemførelsesforordning (EU) 2020/761, at importlicenser, der udstedes inden toldkontingentperiodens begyndelse, er gyldig i tre måneder fra den 1. juli.
 (9)
 I henhold til artikel 72, stk. 6, i gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 skal mængden udtrykkes i hele enheder, der rundes op. For at sikre overensstemmelse med reglerne om afrunding i afdeling II, Gruppe 6 (Identifikation af varer), i bilag D til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 (8) og i artikel 8, stk. 2, litra a), i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1239 (9) bør der på de ægthedscertifikater og IMA 1-certifikater (Inward Monitoring Arrangement), der udstedes af tredjelande til forvaltningen af visse toldkontingenter, angives den mængde, for hvilken de anvendes, afrundet til kg.
 (10)
 Ved aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union, der blev indgået ved Rådets afgørelse (EU) 2021/1213 (10), blev den mængde, der er til rådighed for toldkontingentet med løbenummer 09.4168 for ris med oprindelse i alle lande undtagen Det Forenede Kongerige, forhøjet. Ved aftalen blev der også indført to nye toldkontingenter med løbenummer 9.4289 og 09.4290 for fjerkræ med oprindelse i Argentina. Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1401 (11) blev de tilsvarende ændringer af gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 foretaget, herunder i tabellen for toldkontingent 09.4168 i bilag III til nævnte forordning og i tabellerne for toldkontingenterne med løbenummer 09.4213 og 09.4412 i bilag XII til nævnte forordning, hvis Argentina hører til de lande, som produkterne ikke stammer fra. I nævnte ændringsretsakt var det imidlertid blevet undladt at justere fordelingen af den nye mængde for toldkontingentet med løbenummer 09.4168 mellem dets delperioder, ligesom der heller ikke var indsat en henvisning til Argentina i rækken »Særlige oplysninger, der skal angives i licensansøgningen og i licensen« i tabellerne for toldkontingenterne med løbenumrene 09.4213 og 09.4412.
 (11)
 Ved definitionen af frosset kød i artikel 47, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 henvises der til temperaturen ved indførslen til Unionens toldområde, mens der i gennemførelsesforordning (EU) 2020/1988 henvises til overgangen til fri omsætning i Unionen. For at skabe sammenhæng og undgå enhver risiko for fejlfortolkning bør ordlyden i artikel 20, stk. 1, og artikel 24, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2020/1988 tilpasses til ordlyden i artikel 47, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2020/761.
 (12)
 Gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 og (EU) 2020/1988 bør derfor ændres.
 (13)
 Ændringerne af gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 bør gælde for toldkontingentperioder, der begynder efter denne forordnings ikrafttræden. Ændringerne af toldkontingenterne med løbenummer 09.4129, 09.4521, 09.4522, 09.4213 og 09.4412 bør finde anvendelse fra den første licensansøgningsperiode, der følger efter denne forordnings ikrafttræden.
 (14)
 Ændringerne af artikel 20, stk. 1, og artikel 24, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2020/1988 bør finde anvendelse fra de toldkontingentperioder, der begynder efter denne forordnings ikrafttræden. Ændringen vedrørende toldkontingenterne med løbenummer 09.0126, 09.2105, 09.2106 og 09.2012 bør finde anvendelse fra begyndelsen af de igangværende toldkontingentperioder.
 (15)
 Der bør derfor fastsættes visse overgangsbestemmelser for at tilpasse de igangværende toldkontingentperioder til de mængder, der er til rådighed efter de ændringer, der foretages ved nærværende forordning. Navnlig hvad angår toldkontingenterne med løbenummer 09.0126, 09.2105, 09.2106 og 09.2012 bør erhvervsdrivende, der har importeret varer uden for kvoten inden nærværende forordnings ikrafttræden, godtgøres efter anmodning herom.
 (16)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2020/761
 I gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 foretages følgende ændringer:
 1)
 Artikel 16, stk. 8, affattes således:
 »8. For de meddelelser til Kommissionen, der er omhandlet i denne forordning, og som vedrører toldkontingenterne for oksekød med løbenummer 09.4450, 09.4451, 09.4452, 09.4453, 09.4454, 09.4002, 09.4003, 09.4455, 09.4001 og 09.4004, udtrykkes mængderne i kilo produktvægt pr. oprindelsesland og pr. produktkategori som anført i del B i bilag XV til denne forordning. For toldkontingentet med løbenummer 09.4003 er det dog ikke nødvendigt at give meddelelse om oprindelseslandet.«
 2)
 I artikel 27 foretages følgende ændringer:
 a)
 I stk. 3 udgår løbenummer »09.4129«.
 b)
 I stk. 4 udgår løbenummer »09.4129«.
 c)
 Stk. 5 affattes således:
 »Mængder under toldkontingentløbenummer 09.4127, 09.4128 og 09.4130, som ikke er udnyttet eller tildelt i de foregående delperioder, overføres til toldkontingentløbenummer 09.4138 pr. 1. oktober hvert år. Dette gælder også for mængder under toldkontingentløbenummer 09.4129, der ikke er tildelt før den 1. september eller udnyttet før den 1. oktober.«
 3)
 Artikel 43, stk. 9, affattes således:
 »9. De importlicenser, der udstedes for toldkontingentet med løbenummer 09.4002, er gyldige i tre måneder fra deres respektive udstedelsesdag. Licenser, der er udstedt inden toldkontingentperiodens begyndelse, er gyldige i tre måneder fra den 1. juli.«
 4)
 Artikel 72, stk. 6, affattes således:
 »6. Den licensudstedende myndighed anfører licensnummeret og den mængde, som dokumentet er udstedt for, på ægthedscertifikatet eller IMA 1-certifikatet og på sin kopi. Mængden udtrykkes i hele enheder og afrundes til nærmeste kilo i henhold til bestemmelserne i artikel 8, stk. 2, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) 2016/1239. Ægthedscertifikatet eller IMA 1-certifikatet opbevares af den licensudstedende myndighed. Kopien returneres til ansøgeren med henblik på anvendelse i toldprocedurer, jf. afsnit III i denne forordning.«
 5)
 Bilag III, IV, VIII, IX og XII ændres som angivet i bilag I til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2020/1988
 I gennemførelsesforordning (EU) 2020/1988 foretages følgende ændringer:
 1)
 Artikel 20, stk. 1, affattes således:
 »1. I forbindelse med denne forordning forstås der ved »frosset mellemgulv« inden for toldkontingenterne under løbenummer 09.0142 og 09.0143 tyndt mellemgulv, som er frosset og har en indre temperatur på –12 °C eller derunder, når det indføres til Unionens toldområde.«
 2)
 Artikel 24, stk. 1, litra a), affattes således:
 »a)
 »frosset kød« er kød med en indre temperatur på –12 °C eller derunder, når det indføres til Unionens toldområde«.
 3)
 Bilag I ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.
 Artikel 3
 Overgangsbestemmelser
 1. Medmindre andet er fastsat i artikel 4 i denne forordning eller i bilag II-XII til gennemførelsesforordning (EU) 2020/761, skal forskellen på den nye mængde og de allerede tildelte mængder i tilfælde, hvor toldkontingentperioden for et givet toldkontingent allerede er begyndt på dagen for nærværende forordnings ikrafttræden, gøres tilgængelige for ansøgninger, der indgives efter nærværende forordnings ikrafttræden.
 2. Med henblik på gennemførelsesforordning (EU) 2020/1988 er den disponible mængde for den resterende del af toldkontingentperioden, som ikke er afsluttet på dagen for nærværende forordnings ikrafttræden, forskellen på den nye mængde og de mængder, der allerede er tildelt inden nærværende forordnings ikrafttræden.
 Hvis den mængde for toldkontingenterne med løbenummer 09.2105, 09.2106 og 09.2012, der tidligere var til rådighed, er udnyttet på dagen for nærværende forordnings ikrafttræden, tildeles forskellen mellem den nye mængde og den foregående mængde de erhvervsdrivende i kronologisk orden efter datoen for antagelsen af toldangivelsen om overgang til fri omsætning. Erhvervsdrivende, der har importeret deres varer uden for kontingentet inden denne forordnings ikrafttræden, godtgøres på deres anmodning og i det omfang den resterende del af toldkontingentet tillader det, så længe forskellen i told allerede er betalt.
 For toldkontingentet med løbenummer 09.0126, for hvilket der ikke var nogen disponible mængder før denne forordnings ikrafttræden, godtgøres de erhvervsdrivende på deres anmodning og i det omfang, den resterende del af toldkontingentet tillader det, så længe forskellen i told allerede er betalt.
 Artikel 4
 Ikrafttræden og anvendelse
 Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Artikel 1 anvendes på de pågældende toldkontingenter fra den første toldkontingentperiode, der begynder efter denne forordnings ikrafttræden. Artikel 1, nr. 2), og nr. 1) og 4) samt nr. 5), litra b), i bilag I anvendes dog fra den første licensansøgningsperiode efter denne forordnings ikrafttræden.
 Artikel 2, nr. 1) og 2), anvendes fra de toldkontingentperioder, der begynder efter denne forordnings ikrafttræden. Artikel 2, nr. 3), anvendes fra begyndelsen af de igangværende toldkontingentperioder.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 17. januar 2022.
 På Kommissionens vegne
 Ursula VON DER LEYEN
 Formand
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549.
 (3) EUT L 150 af 20.5.2014, s. 1.
 (4) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 af 17. december 2019 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013, (EU) nr. 1308/2013 og (EU) nr. 510/2014 for så vidt angår forvaltningsordningen for toldkontingenter med licenser (EUT L 185 af 12.6.2020, s. 24).
 (5) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1988 af 11. november 2020 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 og (EU) nr. 510/2014 for så vidt angår forvaltningen af importtoldkontingenter efter »først til mølle«-princippet (EUT L 422 af 14.12.2020, s. 4).
 (6) Rådets afgørelse (EU) 2021/2234 af 29. november 2021 om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Australien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (EUT L 452 af 16.12.2021, s. 1).
 (7) Rådets afgørelse (EU) 2021/1197 af 13. juli 2021 om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (EUT L 260 af 21.7.2021, s. 1).
 (8) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 af 28. juli 2015 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med nærmere regler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 1).
 (9) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1239 af 18. maj 2016 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår ordningen for import- og eksportlicenser (EUT L 206 af 30.7.2016, s. 44).
 (10) Rådets afgørelse (EU) 2021/1213 af 13. juli 2021om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Argentinske Republik i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (EUT L 264 af 26.7.2021, s. 1).
 (11) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1401 af 25. august 2021 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 og (EU) 2020/1988 for så vidt angår de mængder, der må importeres under visse toldkontingenter (EUT L 302 af 26.8.2021, s. 1).
 BILAG I
 I bilag III, IV, VIII, IX og XII til gennemførelsesforordning (EU) 2020/761 foretages følgende ændringer:
 1)
 I bilag III foretages følgende ændringer:
 a)
 I tabellen vedrørende toldkontingenterne med løbenummer 09.4129 foretages følgende ændringer:
 i)
 Rækken »Toldkontingentdelperioder« affattes således:
 »Toldkontingentdelperiode
 1. januar til 30. september«
 ii)
 Rækken »Mængde i kg« affattes således:
 »Mængde i kg
 240 000 kg«
 b)
 I tabellen vedrørende toldkontingentet med løbenummer 09.4168 affattes rækken »Mængde i kg« således:
 »Mængde i kg
 28 360 000 kg, fordelt på følgende måde:
 28 360 000 kg for delperioden 1. september til 30. september
 Fremførsel fra tidligere delperioder for delperioden 1. oktober til 31. december«
 2)
 I tabellen i bilag IV vedrørende toldkontingentet med løbenummer 09.4317 ændres mængden »4 961 000 kg« i rækken »Mængde i kg« til »9 925 000 kg«.
 3)
 I tabellen i bilag VIII vedrørende toldkontingentet med løbenummer 09.4451 ændres mængden »2 481 000 kg« i rækken »Mængde i kg« til »3 389 000 kg«.
 4)
 Bilag IX ændres således:
 a)
 I tabellen vedrørende toldkontingentet med løbenummer 09.4521 ændres mængden »3 711 000 kg« i rækken »Mængde i kg« til »1 113 000 kg
 b)
 I tabellen vedrørende toldkontingentet med løbenummer 09.4522 ændres mængden »500 000 kg« i rækken »Mængde i kg« til »150 000 kg«
 5)
 Bilag XII ændres således:
 a)
 I tabellen vedrørende toldkontingentet med løbenummer 09.4213 affattes »Særlige oplysninger, der skal angives i licensansøgningen og i licensen« således:
 »Særlige oplysninger, der skal angives i licensansøgningen og i licensen
 Licenser skal i rubrik 24 indeholde angivelsen »Må ikke anvendes for produkter med oprindelse i Brasilien, Thailand, Argentina og Det Forenede Kongerige«
 b)
 I tabellen vedrørende toldkontingentet med løbenummer 09.4412 affattes »Særlige oplysninger, der skal angives i licensansøgningen og i licensen« således:
 »Særlige oplysninger, der skal angives i licensansøgningen og i licensen
 Licenser skal i rubrik 24 indeholde angivelsen »Må ikke anvendes for produkter med oprindelse i Brasilien, Thailand, Argentina og Det Forenede Kongerige«
 BILAG II
 I bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2020/1988 foretages følgende ændringer:
 1)
 I afsnittet med overskriften »Toldkontingenter for korn« indsættes efter tabellen vedrørende toldkontingentet med løbenummer 09.0125 følgende tabel vedrørende toldkontingentet med løbenummer 09.0126:
 »Løbenummer
 09.0126
 Specifikt retsgrundlag
 Aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union ((*)), indgået ved Rådets afgørelse (EU) 2021/1197 ((**)).
 Varebeskrivelse og KN-kode
 Maniokrod, yams (Dioscorea spp.), taro (Colocasia spp.), taya (Xanthosoma spp.), arrowroot, salep og lignende rødder og rodknolde med højt indhold af stivelse
 ex 0714 10 00 (se Taric-kode) som defineret i artikel 7 i denne forordning
 0714 30 00
 0714 40 00
 0714 50 00
 0714 90 20
 Taric-kode
 0714100010
 0714100099
 Oprindelse
 Indonesien
 Mængde
 165 000 000 kg nettovægt
 Toldkontingentperiode
 Fra 1.1. til 31.12.
 Toldkontingentdelperioder
 Ikke relevant
 Bevis for oprindelse
 Oprindelsescertifikat udstedt af kompetente myndigheder i henhold til artikel 57 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447
 Toldsats inden for kontingentet
 6 % værditold
 Sikkerhed, der skal stilles i henhold til artikel 2 i delegeret forordning (EU) 2020/1987
 Ikke relevant
 Særlige betingelser
 Ikke relevant
 2)
 I tabellen med overskriften »Toldkontingenter for fåre- og gedekød« i afsnittet vedrørende toldkontingentet med løbenummer 09.2105, 09.2106, 09.2012 i rækken »Mængde« ændres mængden »3 837 000 kg« til »5 851 000 kg«.
 ((*)) EUT L 260 af 21.7.2021, s. 3.
 ((**)) Rådets afgørelse (EU) 2021/1197 af 13. juli 2021 om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesien i henhold til artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 vedrørende ændring af indrømmelser for alle de toldkontingenter, der er omfattet af EU-liste CLXXV, som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (EUT L 260 af 21.7.2021, s. 1).«


text:
Névnapok: Gabriella + Bulcsú, Csepel, Franciska, Johanna, Santál
 Események
 Politikai események
 627 – A Ninivei csatában a perzsák megsemmisítő vereséget szenvednek a bizánciaktól.
 1199 – III. Ince pápa egész Franciaországot interdictum alá helyezi.
 1254 – Rainaldo de’Conti di Segni bíborost IV. Sándor néven pápává választják.
 1476 – Aragóniai Beatrixot magyar királynévá koronázzák.
 1666 – Margit Terézia spanyol infánsnő (Margarita Teresa), IV. Fülöp spanyol király leánya, férjhez megy I. Lipót német-római császárhoz.
 1787 – Pennsylvania az USA 2. államaként ratifikálja az Amerikai Egyesült Államok alkotmányát.
 1911 – Delhi lett India fővárosa Kalkutta helyett.
 1940 – Aláírják a magyar–jugoszláv „örök barátsági szerződést”.
 1941 – Magyarország, Románia és Bulgária hadat üzennek az Amerikai Egyesült Államoknak.
 1941 – A második világháborúban Nagy-Britannia hadat üzen Bulgáriának és Magyarországnak, Románia az Amerikai Egyesült Államoknak és India Japánnak.
 1942 – Téli vihar ("Wintergewitter,,) hadművelet a Sztálingrádnál körbezárt német 6. hadsereg felmentésére
 1942 – Edvard Beneš Moszkvában a szovjetekkel csehszlovák–szovjet katonai és politikai együttműködési, barátsági és kölcsönös segítségnyújtási szerződést ír alá
 1954 – a szovjet kormány bejelenti, hogy ha a párizsi egyezmények életbe lépnek (a nyugati hatalmak elismerik az NSZK szuverenitását), akkor felbontja a francia-szovjet és az brit-szovjet egyezményt.
 1958 – Guinea az ENSZ tagjává válik.
 1963 – Kenya függetlenné válik.
 1979 – Rhodesia megváltoztatja a nevét Zimbabwe-re.
 2004 – Traian Băsescu nyeri az elnökválasztás második fordulóját Romániában.
 2005 – Az USA bezárja hanoi nagykövetségét, így gyakorlatilag megszakítja diplomáciai kapcsolatait Észak-Vietnámmal.
 2007 – A svájci szövetségi parlament Pascal Couchepin – eddigi belügyminisztert – választja meg a 2008. évre az ország új elnökévé.
 Tudományos és gazdasági események
 1820 – véglegesen elkülönül egymástól a pécsi borbélyok és sebészek céhe.
 1901 – Guglielmo Marconi olasz fizikus először létesít sikeres rádiókapcsolatot Európa és Amerika között.
 1970 – Először indul amerikai műhold idegen starthelyről: az Explorer–42 az olasz San Marco állásról
 1991 – A csehszlovák kormány határozatban hagyja jóvá a Bős–nagymarosi vízlépcső „C” variáns szerinti üzembe helyezését.
 Közlekedési események
 Vasúti események
 2009. december 13-i menetrendváltással a MÁV megszüntette a személyszállítást 24 vasútvonalon és vonalszakaszon, mintegy 800 kilométeren. Az érintett vonalakon az utolsó személyvonatok 2009. december 12-én közlekedtek.
 Kulturális események
 Zenei események
 1965 – A The Beatles utolsó koncertje Nagy-Britannia területén, Walesben, a cardiffi (Capitol Theatre)-ben.
 Irodalmi, színházi és filmes események
 1969 – Bemutatják a „Hello, Dolly!” c. filmet Barbra Streisanddal a főszerepben.
 Sportesemények
 1959 – amerikai nagydíj, Sebring - Győztes: Bruce McLaren (Cooper Climax).
 2021 - Abu-Dzabi nagydíj, Egyesült Arab Emírségek - Max Verstappen Formula 1 világbajnok
 Bűnügyek
 1997 – Párizsban bíróság elé áll Ilich Ramírez Sánchez, ismertebb nevén „Carlos”.
 Születések
 1298 – II. Albert osztrák herceg († 1358)
 1418 – VI. Albert osztrák herceg († 1463)
 1526 – Alvaro de Bazan (Santa Cruz márki) spanyol admirális, a lepantói csatában (1571) harcoló parancsnok († 1588)
 1712 – Károly Sándor lotaringiai herceg Németalföld osztrák császári főkormányzója és főkapitánya († 1780)
 1725 – Végh Péter magyar országbíró († 1802)
 1770 – Blaschke János rézmetsző, illusztrátor († 1833)
 1772 – Bertrand Clauzel francia tábornagy († 1842)
 1821 – Gustave Flaubert francia regényíró († 1880)
 1832 – Peter Ludwig Mejdell Sylow norvég matematikus († 1918)
 1863 – Edvard Munch norvég expresszionista festőművész, grafikus († 1944)
 1866 – Alfred Werner Nobel-díjas svájci kémikus († 1919)
 1871 – Papp Ferenc irodalomtörténész, az MTA tagja († 1943)
 1875 – Gerd von Rundstedt német tábornok, a nyugati front főparancsnoka 1943–1944-ben († 1953)
 1876 – Alvin Kraenzlein amerikai olimpiai bajnok atléta, († 1928)
 1876 – Temesváry János magyar hegedűművész († 1964)
 1883 – Zsélyi Aladár gépészmérnök, repülőgép-tervező, a magyar repülés úttörője († 1914)
 1896 – Ádám Jenő magyar zeneszerző, kóruskarnagy, zenepedagógus († 1982)
 1897 – Lilian Smith amerikai regényírónő († 1966)
 1911 – Márkus Ferenc magyar színész († 1995)
 1913 – Csik Ferenc (er. neve Lengváry Ferenc) magyar olimpiai bajnok úszó († 1945)
 1913 – Jesse Owens négyszeres olimpiai bajnok amerikai atléta († 1980)
 1913 – Rex Easton amerikai autóversenyző († 1974)
 1914 – Patrick O’Brian angol regényíró († 2000)
 1915 – Frank Sinatra Oscar-díjas amerikai színész, énekes († 1998)
 1916 – Andy Furci amerikai autóversenyző († 1998)
 1919 – Fritz Muliar osztrák színész, komikus, rendező († 2009)
 1919 – Hermann Neuberger német sportvezető, a FIFA elnöke († 1992)
 1926 – Nagy Károly magyar fizikus, akadémikus († 2016)
 1928 – Csingiz Ajtmatov kirgiz író († 2008)
 1928 – Imre István magyar báb- és animációs filmrendező († 2007)
 1928 – Ruzsiczky Éva magyar nyelvész, szerkesztő, fordító († 2010)
 1929 – Seregi László Kossuth-díjas magyar táncos, koreográfus († 2012)
 1929 – John Osborne angol író († 1994)
 1931 – Kratochwill Mimi művészettörténész
 1932 – Dalnoki Jenő olimpiai bajnok labdarúgó († 2006)
 1936 – Balázs Jolán kétszeres olimpiai bajnok magyar származású román magasugró († 2016)
 1938 – Connie Francis amerikai popénekesnő
 1939 – Szabó Kálmán Jászai Mari-díjas magyar színész, rendező
 1940 – Dionne Warwick amerikai énekesnő
 1943 – Rajhona Ádám Jászai Mari-díjas magyar színész, érdemes művész († 2016)
 1943 – Ray Allen brit autóversenyző
 1944 – Bálint Mária magyar színésznő
 1946 – Emerson Fittipaldi brazil autóversenyző, a Formula–1 kétszeres világbajnoka (1972, 1974)
 1946 – Renzo Zorzi olasz autóversenyző († 2015)
 1947 – Pászthy Júlia Liszt Ferenc-díjas opera-énekesnő
 1948 – Roelof Wunderink holland autóversenyző
 1950 – Eric Maskin Nobel-díjas amerikai közgazdász
 1951 – Müller Péter Sziámi magyar költő, filmrendező
 1953 – Galgóczy Judit magyar színházi rendező, dramaturg
 1954 – Izbéki Gábor magyar újságíró
 1962 – Tracy Austin amerikai teniszező
 1963 – Szóka Júlia magyar színésznő, operetténekes
 1965 – Janicsek András alezredes, pilóta († 2008)
 1970 – Jennifer Connelly Oscar-díjas amerikai színésznő
 1972 – Brandon Teena amerikai állampolgár, akit nemi hovatartozása miatt meggyilkoltak († 1993)
 1973 – Fassang László magyar orgonaművész, zongoraművész
 1974 – Bernard Lagat amerikai sprinter
 1975 – Cosmin Contra román labdarúgó
 1975 – Mayim Bialik amerikai színésznő, neurológus, író
 1978 – Enrico Toccacelo olasz autóversenyző
 1982 – Dmitrij Turszunov orosz teniszező
 1985 – Adam Plutecki lengyel úszó
 1986 – Kiss Péter magyar hegymászó († 2013)
 1987 – Kunal Sharma amerikai színész
 1989 – Knoch Viktor olimpiai bajnok magyar gyorskorcsolyázó
 1991 – Dyllan Christopher amerikai színész
 1992 – Csen Zso-lin olimpiai bajnok kínai műugró
 Halálozások
 1574 – II. Szelim az Oszmán Birodalom 11. szultánja (* 1524)
 1586 – Báthory István erdélyi fejedelem, később lengyel király (* 1533)
 1685 – John Pell angol matematikus, a számelméletben a Pell-egyenlet névadója (* 1611)
 1708 – Berzeviczy György jezsuita rendi tanár, bölcselet- és teológusdoktor (* 1657)
 1766 – Johann Christoph Gottsched német író, dramaturg és irodalomtudós (* 1700)
 1780 – Fellner Jakab magyar építész (* 1722)
 1843 – I. Vilmos holland király (* 1772)
 1849 – Sir Marc Isambard Brunel angol mérnök, építész (* 1769)
 1889 – Viktor Jakovlevics Bunyakovszkij orosz matematikus, fizikus, a Cauchy–Bunyakovszkij–Schwarz-egyenlőtlenség névadója (* 1804)
 1889 – Robert Browning angol költő (* 1812)
 1890 – Joseph Boehm osztrák szobrász és éremművész (* 1834)
 1908 – Széchenyi Béla koronaőr, utazó (* 1837)
 1909 – Karl Krumbacher német filológus, a korszerű bizantinológia megalapítója, az MTA tagja (* 1856)
 1912 – Luitpold bajor királyi herceg Bajorország régenshercege II. Lajos helyett 1886-tól (* 1821)
 1921 – Jacobi Viktor magyar operettszerző (* 1883)
 1939 – Sir Douglas Fairbanks amerikai színész, forgatókönyvíró, filmrendező, filmproducer (* 1883)
 1952 – Bedřich Hrozný cseh nyelvész, orientalista, régész, a hettita írás megfejtője, a hettitológia úttörője (* 1879)
 1962 – Jekatyerina Vasziljevna Gelcer orosz balett-táncosnő, (* 1876)
 1965 – Radó Tibor magyar születésű amerikai matematikus (* 1895)
 1972 – Kondor Béla Kossuth-díjas, kétszeres Munkácsy Mihály-díjas magyar festőművész, grafikus (* 1931)
 1977 – Erdélyi Artúr magyar születésű angol matematikus (* 1908)
 1993 – Antall József magyar politikus, az MDF első elnöke, 1990–1993-ig a Magyar Köztársaság miniszterelnöke (* 1932)
 1995 – Bozóky László sugárfizikus, mérnökfizikus, az MTA rendes tagja (* 1911)
 1999 – Joseph Heller amerikai író (* 1923)
 2001 – Jean Richard francia színész, 1967–1990-ig "Maigret felügyelő" (* 1921)
 2003 – Heidar Alijev Azerbajdzsán volt elnöke (* 1923)
 2008 – Daniel Carleton Gajdusek Nobel-díjas magyar-szlovák származású amerikai fizikus és orvoskutató (* 1923)
 2018 – Kósa Ferenc Kossuth-díjas magyar filmrendező, politikus (* 1937)
 2019 – Danny Aiello olasz származású amerikai színész (* 1933)
 2020 – John le Carré angol író, a kémregény-irodalom egyik legismertebb alakja (* 1931)
 Nemzeti ünnepek, emléknapok, világnapok
 Kenya: a függetlenség napja, 1963.
 Jegyzetek
 December napjai