type: other

text:
Joukkuepelit alkoivat
 Joukkue SM-kisojen ensimmäinen kierros pelattiin la 29.9. Loimaan ykkösjoukkueen vieraaksi saapui TammerShakin kolmosjoukkue. Kakkos- ja kolmosjoukkue aloittivat 3-divarin 6-lohkon keskinäisellä ottelulla.
 Varamiehinen TammerSh 3 joutui nöyrtymään selvin luvuin 7-0. Tamperelaisten vakiokokoonpanosta olivat mukana vain 1- ja 2-pöydällä pelanneet Matti Kuusela ja Jukka Harju. TammerSh 3 oli kuitenkin tasavahva joukkue ja viimeisilläkin pöydillä pelaajien luvut olivat yli 1800. Kärkipöydillä Loimaan edustajien seloetumatka tuotti kuitenkin nopeahkot voitot. Ensimmäisenä päättyi Akin peli, jossa Jarmo Terho erehtyi jättämään lähettinsä kiinni oman kuningasasemansa edessä ja Akille upseeri sekä piste. Ularin sisilialainen puolustus toimi myös luotettavasti Matti Kuuselaa vastaan, vaikka valkealla muutamia tasaiseen loppupeliin johtaneita vaihtoehtoja olikin tarjolla. Pelijatkossa keskustan vapaasotilaat muodostuivat voittamattomiksi.
 3-0 johtoon LoimSK siirtyi, kun keskipelissä voittamani sotilas sai seurakseen toisen ja Jukka Harju joutui loppupelissä toivottoman puolustustilanteen eteen. 4-8 pöydillä pelattiin pidempään, mutta Jannen materiaalietu (kuningatar vs. 2 kevyttä upseeria) johti odotettuun pisteeseen. Kajtsun pelaama Marshallin gambiitin sivumuunnelma tuotti hyvän aloitteen kahdesta sotilaasta, ja kun Simo Peltonen ei toisesta voittosotilaasta luopunut laudalla rakentui mattikuvio. Pasi oli keskipelissä joutunut heikentämään sotilasasemaansa Teppo Takkua vastaan, mutta tasapeli sovittiin varsin tasaisessa loppupeliasemassa. Aleksein vastustaja Jaakko Mäntyniemi oli loppuvaiheissa jo lähellä tasoitusta, mutta musta ratsu ei löytänyt tietään d4:ään ja Aleksei vyörytti joukkonsa d-linjalta voittoon. Pisimpään pelasivat Marko ja Juha Mäki, joiden kamppailu keskipelissä oli tasavoimaista pitkään. Marko sai daamisivustalle vapaasotilaan, joka maksoi Mäelle upseerin. Loppuvaiheissa Juha Mäki sai pieniä vastamahdollisuuksia, mutta Markon pelinvienti riitti kuitenkin näppärään loppusommitelmaan ja voittoon,
 LoimSK - TammerSh 3 7-0
 Lauk Ular - Kuusela Matti 1-0
 Salo Tapio - Harju Jukka 1-0
 Nokso-Koivisto Aki - Terho Jarmo 1-0
 Rosi Aleksei - Mäntyniemi Jaakko 1-0
 Grek Marko - Mäki Juha 1-0
 Mellin Pasi - Takku Teppo 1⁄2-1⁄2
 Erlund Kaj - Peltonen Simo 1-0
 Kaseva Janne - Lahtinen Kim 1-0
 Kakkosjoukkue oli niukasti nuorten kolmosjoukkuetta vahvempi 1-0 luvuin. Neljästä tasapelistä vain Markon ja Tommin peli pysyi koko ajan tasapainossa ja sovittiin tasan asemassa, jossa peliä olisi vielä voitu jatkaa. Eikka menetti keskipelissä sotilaan Markusta vastaan e4:stä, mutta säilytti muutoin tukevan aseman. Markus varmisti sotilaan edullaan tasapelin eikä riskeerannut puolikasta jatkamalla peliä. Matti pelasi hyvin avauksen ja voitti upseerin nopeasti Oskaria vastaan. Peliä pelailtiin kohden Matin voittoa, mutta laudalle lipsahtikin patti, Matin unohdettua lähettinsä vahtivan pakoruutua. Raimo menetti keskipelissä kaksi sotilasta Jannea vastaan, mutta onnistui toisen kamppailemaan takaisin. Torniloppupelissä Janne ei löytänyt voittoisia jatkoja ja peli päättyi tasan. Viimeisessä ja ratkaisevassa pelissä Matiaksen lähettipari osoittautui vahvemmaksi kuin daamisivustan kaksoissotilaan heikkous. Eliaksen kuningas joutui ahtaalle ja Matias rakensi upseerin uhrauksella mattikuvion.
 LoimSK 2 - LoimSK 3 1-0
 Koivumäki Marko - Tuomola Tommi 1⁄2-1⁄2
 Airola Matti - Nyman Oskari 1⁄2-1⁄2
 Malinen Matias - Lehtinen Elias 1-0
 Kivimäki Raimo - Nyman Janne 1⁄2-1⁄2
 Paasikangas Eino - Nokso-Koivisto Markus 1⁄2-1⁄2
 Kuva 1. Pöydät 5-8. Etualalla Marko syvissä mietteissä ja taustalla Pasi sekä Janne.
 Kuva 2. Muutaman vuoden tauon jälkeen joukkuepelit aloittanut Aleksei onnistui voittamaan Jaakko Mäntyniemen tiukan pelin jälkeen.
 Kuva 3. Pöytien 1-4 pelit käynnissä. Etualalla Lauk-Kuusela. (Kuva Marko Koivumäki).
 Kuva 4. Pöydillä 5-8 LoimSK voitti 31⁄2-1⁄2. LoimSK:n rivistö kasvot kameraan päin: Grek, Mellin, Erlund ja Kaseva. (Kuva Marko Koivumäki).
 Lähettänyt TapioSalo klo 20.22 Ei kommentteja:
 Pitkät pelit jatkuvat ke 26.9
 Pitkien pelien (1h+1h) toinen kierros pelataan keskiviikkona 26.9. Itse en paikalle tällä kertaa ehdi, mutta varmaankin hyvä pelaajamäärä saadaan paikalle. Yhden pelin pelasinkin varastoon kuukausi sitten.
 Tilanne (voitosta 4, tasapelistä 2 ja osallistumisesta 1p):
 6 p / 2 peliä Tapio
 4/1 peli : Raimo, Jukka
 2/1 peli: Matias, Jarkko ja Pentti
 1/1 peli: Harri, Asko, Eikka
 Tapio - Matias 1⁄2-1⁄2
 Jarkko-Pentti 1⁄2-1⁄2
 Jukka-Asko 1-0
 Tapio - Harri 1-0
 Lähettänyt TapioSalo klo 18.56 Ei kommentteja:
 Pikapelit 19.9
 Osallistujien määrä jatkoi kasvuaan syyskuun kolmannella pelikerralla. Itsekin ehdin parin viikon tauon jälkeen paikalle ja pelasimme 10 osallistujan kesken 6+6 min ajoilla.
 Tällä kertaa maksimivoittajaa ei löydetty vaan kaikki menettivät pisteitä ja nollillekaan ei kukaan jäänyt. Ennen viimeistä kierrosta Marko oli menettänyt puolikkaan Jannelle ja itse olin pelaanut Pentin kanssa ikushakkiin päättyvän teoriajatkon jugoslavialaisessa puolustuksessa. Viimeisessä pelissä käytimme Markon kanssa molempien ajat loppuun. Vaikka olin loppupeliä häviämässä sekä pudotin aikani muutama siirto ennen Markoa, turnaustaulukkoon merkittiin tasapeli Markon oltua huolissaan vain oman aikansa riittävyydestä.
 Jarkko oli hyvässä vedossa ja nappasi kolmannen sijan Eikan ja Jannen edellä.
 1-2. Marko ja Tapio 7/8
 4-5. Eikka ja Janne 5
 6. Pentti 41⁄2
 7. Raimo 31⁄2
 9. Matias 11⁄2
 10. Harri 1
 Kuva 1. Toinen kierros käynnissä.
 Pikapelit 12.9
 Syyskuun toisena pelipäivänä Keilahallille löysi jo 8 pelaajaa. Peliaika oli 7+7 min. Marko aloitti syyskauden voitokkaasti eikä menettänyt pisteitä. Janne oli kakkosena menettäen pisteen vain Markolle.
 1. Marko 7
 3. Jarkko 4
 4-5. Pentti ja Raimo 3
 6-7. Eikka ja Pekka 21⁄2
 8. Asko 0
 Lähettänyt TapioSalo klo 22.14 Ei kommentteja:
 Pikapelit 5.9
 Syyskuun ensimmäinen peli-ilta turnattiin kuuden pelaajan kesken. Ajoiksi laitettiin 8+8 minuuttia. Jannelle ei tällä kertaa löytynyt vastusta, ja voitto irtosi maksimituloksella.
 1. Janne 6/6
 3. Pentti 21⁄2
 4. Matias 2
 5. Asko 11⁄2
 Lähettänyt TapioSalo klo 22.07 Ei kommentteja:
 Nettikerho siirtyy pääosin torstai-illaksi
 Torstai sopii jatkossa hiukan paremmin nettikerholaisille, joten siirrymme 20/9 alkaen torstaihin 20-21:00. Joinakin torstaina on kuitenkin esteitä tiedossa, ja pidetään niillä viikoilla nettitapaaminen maanantaisin.
 Seuraavan listan mukaan yritämme edetä:
 Lähettänyt TapioSalo klo 20.32 Ei kommentteja:
 Loimaan nopean shakin kisan turnauskertomus
 Pelaajia kertyi lopulta 24 kpl, kun Turusta saapui kolmaskin junnupelaaja ja varapelaajajärjestelmämme arpoi tällä kertaa pelaajaksi minut Akin sijaan. Kaikki alun perin ilmoittautuneet 22 pelaajaa saapuivat täsmällisesti ja hyvissä ajoin pelipaikalle.
 Ensimmäisellä kierroksella pelit alkoivat jo tasaisesti ja kaavion alempi puolisko ei luopunut pisteistä suosiolla. Pekka Kauko menetti puolikkaan Euran Kimmo AIlasmaalle ja Loimaan Oskari Nyman yllätti Euran Pentti Palmon. Itsekin jouduin pelaamaan tarkan loppupelin ennen kuin Euran Pentti Vesander joutui luovuttamaan.
 Toisella kierroksella kärkinimistä Turun Eero Valkama joutui tyytymään tasapeliin Loimaan Marko Koivumäkeä vastaan. Omassa pelissäni kuningatarsivustan hyökkäys löi lopulta läpi Tauno Tammen kuningasintialaista muodostelmaa vastaan.
 Kolmannella kierroksella olin Jannen kanssa jo ainoa maksimisti ja pelasimme tiukan pelin. Keskipeli oli pitkään tasainen, kunnes voitin sotilaan. Olin kuitenkin käyttänyt aikaani liikaa ja loppupelin vielä kestäessä aikatilanne oli jo kriittinen. Lopulta ehdin juuri syömään Jannen viimeiset sotilaat pois ennen ajan loppumista. Kolmannen kierroksen jälkeen 21⁄2 pistettä: Salo, Kauko, Kaseva, Valkama, Rintakoski ja Erlund.
 Lounaan jälkeen jatkettiin klo 14:00. Itse onnistuin voittamaan Vammalan Pentti Rintakoskelta avauksessa sotilaan, ja aktiivinen torni erivärisistä läheteistä huolimatta tuotti loppupelissä toisen sotilaan ja voiton. Muissa kärkipeleissä Eero voitti Jannen ja Pekka Kauko Kajtsun.
 Viidennellä kierroksella pelasin Pekka Kaukoa vastaan tasaisena pysyneen kuningatarintialaisen, jossa torniloppupelissä sovittiin lopulta tasapeli. Eero pelasi tasapelin kärkeä kohden nousseen Pentti Palmon kanssa, ja Janne voitti Pentti Rintakosken. Kärjessä tässä vaiheessa Salo, Kauko ja Valkama 4/5.
 Kuudennella kierroksella Eero pelasi minua vastaan mustilla klassista kuningatargamibiittia, jossa pääsin toteuttamaan hyvänä pidetyn kahden upseerin vaihtamisen torniin ja pariin sotilaaseen f7:ssa. Tie edulliseen asemaan oli kuitenkin jälkianalyysinkin jälkeen varsin kapea ja Eero tekikin pian ikuisen shakin. Janne voitti mielenkiintoisessa pelissä Pekka Kaukon. Keskipelissä olisi ollut piste jo saatavilla, kun taas kahden sotilaan etu loppupelissä ei olisi enää voittoon riittänyt. Kauko rakensi loppupelissä pattiansan, johon Janne erehtyi. Mutta sitten Kauko löi vahingossa sotilaan ilman shakkia, ja Janne laukaisi patin ottaen voiton. Tämän pelin loppuvaiheet löytyvät muistini mukaisena tämän kirjoituksen lopusta.
 Viimeisellä kierroksella olivat kärjessä Salo, Valkama, Kaseva 41⁄2. Itse pelasin sitkeän kamppailun Palmoa vastaan, joka erehtyi ajan käydessä vähiin epäedulliseen loppupeliin. Muissa peleissä Eero näytti olevan vaikeuksissa avauksen jälkeen Kaukoa vastaan, ja aseman tasoittuessa lipsahti kuningatar. Janne oli pienissä vaikeuksissa Kajtsua vastaan ja joutui tyytymään tasapeliin. Lopulta siis onnistuin kestämään selosuosikin paineet voittamalla yksin niukasti 51⁄2/7. 2-3 sijalle Janne ja Pekka Kauko 5/7. 41⁄2 pistettä saivat Eero, Kajtsu, Pentti Rintakoski ja Pekka Lehto (VammSK).
 Paras alle 15-vuotias Eero Valkama 41⁄2/7 (TSY)
 Paras alle 1860-seloinen Pekka Lehto 41⁄2/7 (VammSK)
 Paras alle 1700-seloinen Oskari Nyman 31⁄2/7 (LoimSK)
 Muiden Loimaan ja Forssan pelaajien tuloksia:
 Asko ja Eikka saivat mukavasti 31⁄2 pistettä. Samassa pistemäärässä myös Marko, Oskari ja Valtteri. Tommille 4 pistettä ja Markus 21⁄2.
 Kuva 1. Toisen kierroksen loppuvaiheet menossa. Pelitilana toimineessa ruokalassa oli seinille shakkiin liiankin repiviä otsikoita.
 Lähettänyt TapioSalo klo 10.40 Ei kommentteja:
 Loimaan kisan tulokset
 Loimaan nopean shakin kisan tulokset.
 Yhteensä 24 pelaajaa osallistui Loimaan turnaukseen, ja seitsemän kierroksen
 jälkeen varapelaaja onnistui nappaamaan ykkössijan.
 1. Tapio Salo 51⁄2
 Janne Kaseva ja Pekka Kauko 5
 Kaj Erlund 41⁄2
 Kierrostaulukko:
 1. Salo Tapio LoimSK 5.5 30.0 22.00
 B+ 18 W+ 9 B= 2 W+ 5 B= 3 W= 4 B+ 8
 2. Kaseva Janne LoimSK 5.0 31.0 22.00
 W+ 14 B+ 12 W= 1 W- 4 B+ 5 W+ 3 B= 6
 3. Kauko Pekka VammSK 5.0 29.0 20.50
 W= 17 B+ 16 W+ 11 B+ 6 W= 1 B- 2 B+ 4
 4. Valkama Eero TSY 4.5 30.5 22.00
 W+ 19 B= 11 W+ 7 B+ 2 W= 8 B= 1 W- 3
 5. Rintakoski Pentti VammSK 4.5 28.5 20.00
 W+ 20 B= 7 W+ 10 B- 1 W- 2 B+ 19 W+ 11
 6. Erlund Kaj LoimSK 4.5 27.5 20.00
 B+ 13 W= 10 B+ 21 W- 3 B+ 12 W= 8 W= 2
 7. Lehto Pekka VammSK 4.5 23.0 17.50
 B+ 23 W= 5 B- 4 W+ 21 B= 16 W+ 13 B= 10
 8. Palmo Pentti EurSK 4.0 27.5 19.00
 B- 12 B+ 14 W+ 20 W+ 18 B= 4 B= 6 W- 1
 9. Tammi Tauno EurSK 4.0 24.0 16.00
 W+ 22 B- 1 W- 12 W+ 17 B- 13 B+ 20 W+ 16
 10. Tuomola Tommi LoimSK 4.0 23.0 18.50
 W+ 24 B= 6 B- 5 W= 16 W+ 20 B= 11 W= 7
 11. Koivumäki Marko LoimSK 3.5 28.0 20.00
 B+ 15 W= 4 B- 3 W= 12 B+ 18 W= 10 B- 5
 12. Nyman Oskari LoimSK 3.5 27.5 19.50
 W+ 8 W- 2 B+ 9 B= 11 W- 6 B= 16 W= 14
 13. Havumäki Asko LoimSK 3.5 22.5 18.00
 W- 6 B+ 24 B- 18 W+ 15 W+ 9 B- 7 W= 17
 14. Nokso-Koivisto Valtt LoimSK 3.5 22.0 16.00
 B- 2 W- 8 W+ 22 B- 20 B+ 23 W+ 18 B= 12
 15. Paasikangas Eino LoimSK 3.5 18.5 15.00
 W- 11 B+ 19 W- 16 B- 13 W+ 24 B= 17 W+ 21
 16. Palin Tarmo CC Nokia 3.0 27.0 19.50
 B= 21 W- 3 B+ 15 B= 10 W= 7 W= 12 B- 9
 17. Ailasmaa Kimmo EurSK 3.0 24.0 16.50
 B= 3 W- 21 W= 19 B- 9 B+ 22 W= 15 B= 13
 18. Vesander Pentti EurSK 3.0 23.5 17.00
 W- 1 B+ 22 W+ 13 B- 8 W- 11 B- 14 B+ 23
 19. Paunu Toivo EurSK 3.0 21.5 16.00
 B- 4 W- 15 B= 17 W+ 23 B+ 21 W- 5 W= 22
 20. Heino Aki CC Nokia 3.0 21.0 16.50
 B- 5 W+ 23 B- 8 W+ 14 B- 10 W- 9 W+ 24
 21. Tuomisto Kalevi VammSK 2.5 21.5 17.00
 W= 16 B+ 17 W- 6 B- 7 W- 19 B+ 24 B- 15
 22. Nokso-Koivisto Marku LoimSK 2.5 17.5 13.50
 B- 9 W- 18 B- 14 B+ 24 W- 17 W+ 23 B= 19
 23. Väisänen Otso TSY 1.0 19.5 15.00
 W- 7 B- 20 W+ 24 B- 19 W- 14 B- 22 W- 18
 24. Peimari Julius TSY 0.0 20.0 15.00
 B- 10 W- 13 B- 23 W- 22 B- 15 W- 21 B- 20
 Lähettänyt TapioSalo klo 19.47 Ei kommentteja:
 Loimaan nopean shakin turnaus la 8.9
 Loimaan Shakkikerho järjestää lauantaina 8.9. nopean shakin turnauksen ajoilla 25+25 min.
 LOIMAAN NOPEAN SHAKIN TURNAUS 08.09.2012
 Kilpailu pelataan 7- kierroksisena vajaakierroskilpailuna 25 + 25 minuutin miettimisajoin. Kilpailu on selokelpoinen (kerroin 0,3).
 Pelipaikka: Loimaan Yhteiskoulu, Puistokatu 16
 Aikataulu: klo 9-9.45 osanoton varmistus 1. kierros klo 10.00, seuraava kierros alkaa välittömästi edellisen päätyttyä parien määrittämisen jälkeen, lounastauko kolmannen kierroksen jälkeen.
 Osanottomaksu: Aikuiset 20 euroa, nuoret 10 euroa. Maksetaan pelipaikalla. Jälki-ilmoittautumislisä 5 euroa.
 Aki Nokso-Koivisto 040-5141675
 Ilmoittautumiset 07.09. klo 18 mennessä.
 Kilpailukutsu Shakkiliiton sivuilla
 Ilmoittautuneita päivitetään ao. listaan:
 Tilanne 6.9. (22 kpl)
 Janne Kaseva LoimSK
 Tommi Tuomola LoimSK
 Oskari Nyman LoimSK
 Markus Nokso-Koivisto LoimSK
 Kaj Erlund LoimSK
 Eero Valkama TSY
 Julius Peimari TSY
 Valtteri Nokso-Koivisto LoimSK
 Kimmo Ailasmaa EurSK
 Tauno Tammi EurSK
 Pentti Palmo EurSK
 Pentti Vesander EurSK
 Toivo Paunu EurSK
 Asko Havumäki LoimSK
 Tarmo Palin CC Nokia
 Aki Heino CC Nokia
 Pekka Lehto VammSK
 Kalevi Tuomisto VammSK
 Eino Paasikangas LoimSK
 Lähettänyt TapioSalo klo 11.19 Ei kommentteja:


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
12.1.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 9/23
 Domstolens kendelse (Første Afdeling) af 4. oktober 2012 — Pelckmans Turnhout NV mod Walter Van Gastel Balen NV, Walter Van Gastel NV, Walter Van Gastel Schoten NV og Walter Van Gastel Lifestyle NV (anmodning om præjudiciel afgørelse fra Rechtbank van koophandel te Antwerpen — Belgien)
 (Sag C-559/11) (1)
 (Procesreglementets artikel 92, stk. 1, artikel 103, stk. 1, og artikel 104, stk. 3, første afsnit - direktiv 2005/29/EF - urimelig handelspraksis - national lovgivning der forbyder en forretning at holde åbent syv dage om ugen)
 2013/C 9/38
 Processprog: nederlandsk
 Den forelæggende ret
 Rechtbank van koophandel te Antwerpen
 Parter i hovedsagen
 Sagsøger: Pelckmans Turnhout NV
 Sagsøgte: Walter Van Gastel Balen NV, Walter Van Gastel NV, Walter Van Gastel Schoten NV og Walter Van Gastel Lifestyle NV
 Sagens genstand
 Anmodning om præjudiciel afgørelse — Rechtbank van koophandel te Antwerpen — fortolkning af artikel 34, 35, 49 og 56 TEUF og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af direktiv 84/450/EØF, direktiv 97/7/EF, direktiv 98/27/EF og direktiv 2002/65/EF og forordning (EF) nr. 2006/2004 (»direktivet om urimelig handelspraksis«) (EUT L 149, s. 22) — begrebet virksomheders handelspraksis over for forbrugerne — en forretning holder åbent syv dage om ugen og reklamere herom.
 Konklusion
 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af direktiv 84/450/EØF, direktiv 97/7/EF, direktiv 98/27/EF, direktiv 2002/65/EF og forordning (EF) nr. 2006/2004 (»direktivet om urimelig handelspraksis«) skal fortolkes således, at det ikke finder anvendelse på en national lovgivning, som den i hovedsagen omhandlede, som ikke forfølger forbrugerbeskyttelsesformål.
 (1) EUT C 32 af 4.2.2012.


type: contracts

text:
 Важна правна забележка
 |
 22001D0222(04)
 Официален вестник n° L 052 , 22/02/2001 стр. 0037 - 0037 специално чешко издание глава 11 том 05 стр. 310 - 310 специално испанско издание глава 11 том 05 стр. 310 - 310 специално унгарско издание глава 11 том 05 стр. 310 - 310 специално литвийско издание глава 11 том 05 стр. 310 - 310 LV.ES глава 11 том 05 стр. 310 - 310 MT.ES глава 11 том 05 стр. 310 - 310 PL.ES глава 11 том 05 стр. 310 - 310 SK.ES глава 11 том 05 стр. 310 - 310 специално словенско издание глава 11 том 05 стр. 310 - 310
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 112/2000от 15 декември 2000 годиназа изменение на протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободиСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейско икономическо пространство, по-нататък наричано "Споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Протокол 31 от споразумението беше изменен с Решение No 102/2000 на Съвместния комитет на ЕИП от 10 ноември 2000 г. [1].(2) Подходящо е да се разшири сътрудничеството между страните по споразумението, така че в него да се включи Решение No 1934/2000/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юли 2000 г. за обявяване на 2001 г. за европейска година на езиците [2].(3) Следователно е необходимо протокол 31 към споразумението да бъде изменен, с цел разширеното сътрудничество да започне да се прилага от 1 януари 2001 г.,РЕШИ:Член 1Член 4 от протокол 31 към споразумението се изменя, както следва:1. След параграф 2г се добавя следният параграф (бюджетен ред B3-1003):"2д. От 1 януари 2001 г. държавите-членки на ЕАСТ вземат участие в следната програма:- 32000 D 1934: Решение No 1934/2000/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юли 2000 г. за обявяване на 2001 г. за европейска година на езиците (ОВ L 232, 14.9.2000 г., стр. 1)."2. Текстът на параграф 3 се заменя със следния текст:"Държавите-членки на ЕАСТ подпомагат финансово програмите и дейностите, посочени в параграфи 1, 2, 2a, 2б, 2в, 2г и 2д, в съответствие член 82, параграф 1, буква a)."Член 2Настоящото решение влиза в сила на 16 декември 2000 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП съгласно член 103, параграф 1 от Споразумението са направени [***].То се прилага от 1 януари 2001 г.Член 3Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Еврoпейските общности.Съставено в Брюксел на 15 декември 2000 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателG. S. Gunnarsson[1] ОВ L 7, 11.1.2001 г., стр. 38.[2] ОВ L 232, 14.9.2000 г., стр. 1.[***] Няма посочени конституционни изисквания.--------------------------------------------------


text:
 8.9.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 303/28
 Cerere de decizie preliminară introdusă de Amtsgerichts Rüsselsheim (Germania) la 2 iulie 2014 – Marc Hußock, Ute Hußock, Michelle Hußock, Florian Hußock/Condor Flugdienst GmbH
 (Cauza C-316/14)
 2014/C 303/35
 Limba de procedură: germana
 Instanța de trimitere
 Amtsgerichts Rüsselsheim
 Părțile din procedura principală
 Reclamanți: Marc Hußock, Ute Hußock, Michelle Hußock, Florian Hußock
 Pârâtă: Condor Flugdienst GmbH
 Întrebările preliminare
 1)
 Trebuie calificate drept împrejurări excepționale, în sensul articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul nr. 261/2004 (1), acțiunile terților care acționează pe proprie răspundere și cărora li s-au delegat funcții specifice operațiunilor unui transportator aerian?
 2)
 În ipoteza în care prima întrebare primește un răspuns pozitiv, prezintă relevanță cine (companie aeriană, operator aeroportuar etc.) a încredințat sarcinile terțului?
 (1) Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 295/91 (JO L 46, p. 1, Ediție specială, 07/vol. 12, p. 218).


type: wikipedia

text:
Agrigento (până în anul 1927 numit Girgenti) este un oraș în Sicilia de sud, Italia, capitala provinciei cu același nume.
 A fost întemeiat în secolul al VI-lea î.Hr. de grecii dorieni (denumit Akragas) și devine ulterior un important centru comercial al lumii antice.
 În timpul războaielor punice (264 - 201 î.Hr.), cetatea a fost aliată a Cartaginei.
 Agrigento a fost cucerit de romani, mai întâi în anul 262 î.Hr. și apoi, definitiv, în anul 210 î.Hr.. În epoca romană a fost denumit Agrigentum.
 Orașul a aparținut succesiv bizantinilor și arabilor.
 Situl arheologic Valle dei Templi din Agrigento a fost înscris în anul 1997 pe lista patrimoniului cultural mondial UNESCO. Templul lui Zeus (numit și Olympieion), cu o suprafață de 52,74 x 110,10 m, a fost cel mai mare templu doric și al treilea templu ca mărime (considerând toate stilurile) din Grecia antică.
 Demografia
 Vezi și
 Listă de orașe antice grecești
 Listă de orașe din Italia
 Locuri din patrimoniul mondial
 Galerie de imagini
 Orașe din Grecia Antică
 Orașe din Italia
 Patrimoniul mondial în Italia


text:
VDSS sodba in sklep Pdp 312/2012
 ECLI:SI:VDSS:2012:PDP.312.2012
 VDS0009080
 obstoj delovnega razmerja - tujec - delovno dovoljenje
 Ker tožnica ni imela delovnega dovoljenja, v spornem obdobju (ko je opravljala občasna dela za toženo stranko) ni mogla biti v delovnem razmerju pri toženi stranki, ne glede na to, ali je imelo njeno delo sicer vse elemente delovnega razmerja.
 Pritožba se zavrne in se potrdita izpodbijana sodba in sklep sodišča prve stopnje.
 Stranki sami krijeta vsaka svoje stroške pritožbenega postopka.
 Sodišče prve stopnje je s sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnica zahtevala ugotovitev, da je v delovnem razmerju pri toženi stranki od 28. 12. 2001 dalje za nedoločen čas (I./1. točka izreka) in da jo je tožena stranka od 28. 12. 2001 dalje dolžna prijaviti v obvezno pokojninsko, invalidsko in zdravstveno zavarovanje ter zavarovanje za primer brezposelnosti v skladu s posebnimi predpisi, zanjo plačati prispevke in ji izstaviti v podpis pisno pogodbo o zaposlitvi za delovno mesto gospodinja z osnovno bruto plačo ... EUR (I./2. točka izreka). S sklepom je tožbo v delu zahtevka, s katerim je tožnica zahtevala, da jo tožena stranka pozove nazaj na delo, ji omogoči delo na delovnem mestu gospodinja in ji za čas od 1. 10. 2010 dalje do vrnitve na delo izplača plačo na podlagi mesečnega bruto zneska ... EUR, obračuna in plača z zakonom določene davke in prispevke ter ji plača neto plačo v znesku ... EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od 18. dne v mesecu za pretekli mesec do plačila, zavrglo (II. točka izreka) ter odločilo, da vsaka stranka sama krije svoje stroške postopka (III. točka izreka).
 Zoper sodbo in sklep se pritožuje tožnica iz vseh pritožbenih razlogov po 1. odstavku 338. člena ZPP. Navaja, da izpodbijana sodba ni pravilna, temelji na zmotni ugotovitvi dejanskega stanja, napačni uporabi materialnega prava in na bistveni kršitvi določb pravdnega postopka. Napačna je tudi odločitev sodišča prve stopnje, ki ni dovolilo spremembe tožbe.
 Sodišče prve stopnje je pomanjkanje elementov delovnega razmerja utemeljilo izključno na podlagi izpovedi tožnice, prezrlo pa je listinske dokaze, ki dokazujejo nasprotno, da obstoj delovnega razmerja med strankama pred vložitvijo tožbe ni bil sporen, ne glede na to da ni bilo pisne pogodbe o zaposlitvi. Za nastanek delovnega razmerja je bistvena volja obeh strank in to, da se je volja strank v obravnavani zadevi dejansko izvrševala z vsemi elementi delovnega razmerja. Vsa potrdila oziroma jamstva, da je tožnica zaposlena v rezidenci grškega veleposlanika, je izdala tožena stranka, ki izjav gotovo ne bi podala, če tožnica zanjo ne bi opravljala dela. Izpodbijana sodba je tudi nezakonita, ker je sodišče opustilo izvedbo predlaganih dokazov in sicer ni zaslišala s strani tožnice predlaganih prič, ki bi vedele povedati o delu, ki ga je tožnica opravljala za toženo stranko. Dokazne predloge je zavrnilo kot nepotrebne, ker je zaključilo, da je dejansko stanje dovolj razjasnjeno in ti dokazni predlogi k drugačni odločitvi ne bi pripomogli. S tem pa je bila tožeča stranka prikrajšana za učinkovito oziroma vsebinsko uveljavljanje sodnega varstva, izpodbijana sodba pa je tako, tudi zaradi kršitve ustavno zagotovljene pravice do izjave, nezakonita. Nadalje pritožba navaja, da je sodišče prve stopnje pomanjkanje elementov delovnega razmerja utemeljila izključno z interpretacijo zaslišanja tožnice, je tudi napačno presodilo njeno izpoved. Iz nje izhaja, da je tožnica osebno in nepretrgoma opravljala delo za toženo stranko in sicer tako v rezidenci veleposlanika kot tudi v prostorih veleposlaništva. Delovne naloge ji je odrejal tako veleposlanik, kot tudi uslužbenci veleposlanika. Plačilo ji je v neto znesku izplačevala tožena stranka, delovni proces je bil organiziran in je potekal pod nadzorom in navodili tožene stranke. Tožnica je uresničevala tudi pravico do dopusta. Očitno je, da si sodišče prve stopnje napačno interpretira vlogo pomožnega osebja na diplomatsko konzularnih predstavništvih, ki opravlja svoje delo v skladu s potrebami in zahtevami veleposlaništva in veleposlanika. Pomožno osebje ima tako pri veleposlaništvu nalogo, da v skladu z zahtevami in navodili veleposlanika opravlja naloge, ne glede na to ali se te nanašajo na rezidenčne potrebe veleposlanika ali pa strogo na opravljanje nalog, ki so v pristojnosti diplomatske misije. Sodišče prve stopnje je tudi spregledalo, da je tožnica nadaljevala z delom pri toženi stranki tudi ob menjavi šefov diplomatskega predstavništva. Tako je sodišče prve stopnje zmotno presodilo, da niso podani elementi delovnega razmerja, ker naj bi tožnica dejansko osebno in nepretrgano opravljala delo za potrebe veleposlanika in njegove družine, torej za samo rezidenco in ne neposredno za toženo stranko, razen občasnih in posameznih del, ki pa jih ni mogoče šteti kot elementov delovnega razmerja.
 Sodišče prve stopnje je tudi zmotno pritrdilo ugovoru tožene stranke, da tožnica ni pravočasno uveljavljala varstva pravic, obveznosti in odgovornosti iz delovnega razmerja. Tožnica ni uveljavljala ugotovitve zahtevka o nezakonitosti prenehanja pogodbe o zaposlitvi. Tožena stranka je tožnico samovoljno izključila iz delovnega procesa, zato ji je dolžna obračunati in izplačati plačo tudi za obdobje, ko ji je onemogočila opravljanje dela. Ker tožnica uveljavlja, da je pri toženi stranki v delovnem razmerju za nedoločen čas od 28. 12. 2001 dalje, je sodišče prekoračilo načelo dispozitivnosti, ko je tožbeni zahtevek interpretiralo na drugi dejanski in pravni podlagi, kot ga je ponudila tožnica. Ni si namreč mogoče predstavljati, da bi sodišče ugotovilo trajanje delovnega razmerja za nedoločen čas, medtem ko tožena stranka za obdobje, ko je tožnici preprečila opravljanje njenega dela, ne bi bila dolžna izplačati plače. Nenazadnje tožnica tudi ni mogla v pisni zahtevi za odpravo kršitve uveljavljati, da jo tožena stranka pozove nazaj na delo, saj je v času vložitve pri toženi stranki delo še opravljala. Glede na to, da je sodišče prve stopnje ugotovilo, da sta tožbena zahtevka za ugotovitev obstoja delovnega razmerja in dolžnost tožene stranke o prijavi tožnice v obvezno pokojninsko, invalidsko in zdravstveno zavarovanje ter zavarovanje za primer brezposelnosti, plačilo prispevkov in izstavitev pisne pogodbe o zaposlitvi z določeno bruto plačo vse od 28. 12. 2001 dalje pravočasna, je tako pravočasen tudi del tožbenega zahtevka, ki ga je sodišče zavrnilo kot prepoznega.
 Sodišče prve stopnje je sicer pravilno povzelo določilo 21. člena ZDR, da je pogodba o zaposlitvi, sklenjena s tujcem, ki ne izpolnjuje zakonskih pogojev za zaposlovanje tujcev, nična, vendar pa je prezrlo judikat Vrhovnega sodišča Republike Slovenije opr. št. VIII Ips 162/2001 z dne 14. 5. 2002, po katerem je sicer praviloma pogodba o zaposlitvi, sklenjena s tujcem, ki nima delovnega dovoljenja, nična, vendar se ničnost ne more uveljavljati, če gre za kršitev prepovedi manjšega pomena in je posredno kršena, ničnostni razlog pa je potekel. Tožnici je bilo dne 1. 3. 2011 izdano osebno delovno dovoljenje z veljavnostjo za nedoločen čas, zato je sodišče prve stopnje zmotno uporabilo določilo 21. člena ZDR. Ker tudi Vrhovno sodišče Republike Slovenije opozarja, da se pravni standard manjšega pomena ne nanaša samo na vsebino prepovedi, ampak tudi na ravnanje tistega, ki prepoved krši, medtem ko 11. člen ZZDT določa, da je za vložitev vloge za pridobitev delovnega dovoljenja zadolžen delodajalec, ki mora k vlogi za pridobitev delovnega dovoljenja predložiti tudi pogodbo o zaposlitvi, je tožnici odločitev sodišča, ki ji ni priznalo ureditve delovnopravnega statusa, še toliko manj razumljiva. Tako je sodišče prve stopnje glede na judikat Vrhovnega sodišča Republike Slovenije z izpodbijano sodbo odločilo v nasprotju z dokončnimi in pravnomočnimi dovoljenji za začasno oziroma stalno prebivanje, ki se lahko podeli le osebi z urejenim delovnim dovoljenjem.
 Zaradi navedenega predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, izpodbijano sodbo in sklep razveljavi, ugodi tožbenemu zahtevku in toženi stranki naloži v plačilo stroške postopka tožeče stranke skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi, podrejeno pa, da zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.
 Tožena stranka je podala odgovor na pritožbo, v katerem je predlagala, da se pritožba kot neutemeljena zavrne in potrdita izpodbijana sodba in sklep sodišča prve stopnje.
 Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijano sodbo in sklep sodišča prve stopnje v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je po uradni dolžnosti pazilo na absolutne bistvene kršitve določb postopka iz 2. odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadaljnji) v zvezi s 366. členom ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava.
 Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnice, s katerim je zahtevala ugotovitev, da je pri toženi stranki v delovnem razmerju od 28. 12. 2001 dalje za nedoločen čas, zaradi česar jo je tožena stranka dolžna od tega datuma dalje prijaviti v obvezno pokojninsko, invalidsko in zdravstveno zavarovanje ter zavarovanje za primer brezposelnosti v skladu s posebnimi predpisi, zanjo plačati prispevke in ji izstaviti v podpis pisno pogodbo o zaposlitvi za delovno mesto gospodinja z osnovno bruto plačo ... EUR. Ugotovilo je, da v tem sporu ni podana pasivna legitimacija tožene stranke, poleg tega pa tudi niso podani elementi delovnega razmerja, saj je tožnica osebno in nepretrgano opravljala delo za potrebe veleposlanika in njegove družine, torej za samo rezidenco in ne neposredno za toženo stranko, razen občasnih posameznih del, ki pa jih ni mogoče šteti kot elementov delovnega razmerja.
 Po 1. členu Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih (DKDO, Uradni list, SFRJ – MP št. 2/964), ki opredeljuje izraze uporabljene v DKDO, so člani strežnega osebja, zaposleni pri strežnih opravilih misije, zasebna služinčad pa so osebe, v zasebni službi pri članu misije in niso uslužbenci države pošiljateljice. Po stališču pritožbenega sodišča je sodišče prve stopnje sicer preuranjeno ugotovilo, da je bila tožnica zaposlena pri vsakokratnem veleposlaniku, vendar pa to za drugačno odločitev v tem sporu nima odločilnega vpliva. Glede na listinsko dokumentacijo v spisu, tožnica ni bila zaposlena pri veleposlaniku, saj iz dovoljenj za začasno bivanje in potrdil tožene stranke, ki jih je predložila tožnica, izhaja, da je bila v spornem obdobju zaposlena v rezidenci grškega veleposlanika (npr. priloga A10) oziroma na Veleposlaništvu Grčije v Sloveniji (priloga A20), da je bila torej zaposlena kot strežno osebje pri strežnih opravilih misije in ni bila v zasebni službi pri članu misije. Tako bi za tožnico tožena stranka morala skladno z 8. členom Zakona o zaposlovanju in delu tujcev (ZZDT, Ur. l. RS št. 66/2000), ki se je začel uporabljati s 1. 1. 2001, pridobiti delovno dovoljenje že za prvo zaposlitev, saj tožnica takrat ni izpolnjevala pogojev po 10. členu tega zakona in ni mogla zaprositi za osebno delovno dovoljenje. Pogoj po 3. točki 10. člena tega zakona je izpolnila šele 28. 12. 2005 in šele takrat bi lahko sama zaprosila za izdajo osebnega delovnega dovoljenja. Tako tožnica delovnega dovoljenja ni imela. Po 21. členu Zakona o delovnih razmerjih (ZDR, Ur. l. RS, št. 42/2002 in nadaljnji) tujec ali oseba brez državljanstva lahko sklene pogodbo o zaposlitvi, če izpolnjuje pogoje, določene s tem zakonom, in pogoje, določene s posebnim zakonom, ki ureja zaposlovanje tujcev. Pogodba o zaposlitvi, ki je sklenjena v nasprotju s prejšnjo določbo, je nična. Ker tožnica ni imela delovnega dovoljenja, ni bila v delovnem razmerju pri toženi stranki, ne glede na to, ali je imelo njeno delo pri toženi stranki vse elemente delovnega razmerja. Pritožba se tudi neutemeljeno sklicuje na sklep Vrhovnega sodišča Republike Slovenije v zadevi opr. št. VIII Ips 162/2001 z dne 14. 5. 2002. V tej zadevi gre namreč za bistveno drugačno situacijo, kot v obravnavani zadevi, saj je tožnici „delovno razmerje“ prenehalo preden ji je bilo izdano osebno delovno dovoljenje z veljavnostjo za nedoločen čas, medtem ko je v zadevi, o kateri je odločalo revizijsko sodišče, tožnica pridobila delovno dovoljenje še med trajanjem delovnega razmerja. Zato je odločitev sodišča prve stopnje, ki je tožbeni zahtevek zavrnilo, pravilna, saj se pravni standard manjšega pomena v tem primeru ne more uporabiti, ker bi tožnica že po 28. 12. 2005 sama zaprosila za izdajo osebnega delovnega dovoljenja.
 Prav tako je sodišče prve stopnje tudi utemeljeno zavrglo tožbo v delu, kjer je tožnica zahtevala, da jo je tožena stranka dolžna pozvati nazaj na delo, ji omogočiti delo na delovnem mestu gospodinja in ji za čas od 1. 10. 2010 dalje do vrnitve na delo izplačati plačo na podlagi mesečnega bruto zneska ... EUR, obračunati in plačati z zakonom določene davke in prispevke ter ji izplačati neto plačo v znesku ... EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od 18. dne v mesecu za pretekli mesec do plačila. Sodišče prve stopnje je na podlagi tožničine izpovedi ugotovilo, da je tožnica delo na veleposlaništvu opravljala do 12. 10. 2010, ko so jo vrgli ven. Tako tožnica od tega dne dalje pri toženi stranki dela ni več opravljala, saj jo je tožena stranka, kot navaja pritožba, samovoljno izključila iz delovnega procesa, zato bi morala skladno s 3. odstavkom 204. člena ZDR v 30 dneh zahtevati sodno varstvo. Po tem določilu se namreč uveljavlja sodno varstvo ne le zaradi ugotovitve nezakonitosti odpovedi pogodbe o zaposlitvi, ampak tudi drugih načinov prenehanja veljavnosti pogodbe o zaposlitvi, do česar je dne 12. 10. 2010, ko je tožena stranka tožnici onemogočila nadaljnje opravljanje dela, vsekakor prišlo. Tožnica tožbe ni vložila v zakonsko določenem roku, saj jo je vložila šele 15. 11. 2010. Prav zato pa ni mogoče upoštevati tudi pritožbenih navedb, da je pravočasen tudi ta del tožbe, ker sta pravočasna tožbena zahtevka za ugotovitev obstoja delovnega razmerja in dolžnost tožena stranke o prijavi tožnice v obvezno pokojninsko, invalidsko in zdravstveno zavarovanje ter zavarovanje za primer brezposelnosti, plačilo prispevkov in izstavitev pisne pogodbe o zaposlitvi z določeno bruto plačo vse od 28. 12. 2001 dalje.
 Ker niso podani razlogi, iz katerih se sodba lahko izpodbija in tudi ne razlogi, na katere mora paziti po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo tožeče stranke kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo in sklep sodišča prve stopnje (1. odstavek 351. člena ZPP v zvezi s 353. členom ZPP in 2. točka 365. člena istega zakona).
 Izrek o stroških postopka na pritožbeni stopnji temelji na 154. členu ZPP, po katerem tožeča stranka, ki v postopku ni uspela, sama krije svoje stroške postopka, v zvezi s 1. odstavkom 165. člena ZPP in na 5. odstavku 41. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004 in nadaljnji), po katerem delodajalec v sporih o obstoju ali prenehanju delovnega razmerja sam krije svoje stroške postopka ne glede na izid postopka.
 ZDR člen 16, 21. ZZDT člen 3, 8, 10.
 Sodba in sklep VIII Ips 208/2012
 VDSS sodba Pdp 60/2011
 Sklep VIII Ips 85/96
 P2RvYy0yMDEyMDMyMTEzMDQ5MDIy


text:
Osama bin Moħammed bin Awad bin Laden (bl-Għarbi: أسامة بن محمد بن عوض بن لادن, ʾUsāmah bin Muḥammad bin ʿAwaḍ bin Lādin; Riyad, 10 ta' Marzu 1957 – Abbottabad, 1 ta' Mejju 2011) kien membru tal-familja bin Laden, familja biljunarja Sawdija u fundatur tal-organizzazzjoni ġiħadija al-Qagħida, responsabbli għall-attakki tal-11 ta' Settembru fuq l-Istati Uniti tal-Amerka u ħafna attakki fuq miri ċivili u militari b'eluf ta' vittmi. Minħabba dan bin Laden tilef iċ-ċittadinanza Sawdija tiegħu u ġie miċħud minn familtu.
 bin Laden kien fuq il-listi tal-American Federal Bureau of Investigation tal-iktar għaxar maħruba mfittxija u l-iktar terroristi mfittxija, għall-involviment tiegħu fl-isplużjonijiet ta' ambaxxati Amerikani fl-1998. Wara l-2001, bin Laden kien il-mira ewlenija tal-War on Terror tal-Istati Uniti. bin Laden u l-mexxejja l-oħra ta' al-Qagħida kien maħsub li kienu mistoħbija fuq il-fruntiera bejn l-Afganistan u l-Pakistan.
 Assassinat
 Nhar l-1 ta' Mejju 2011, Barack Obama ħabbar li unita' żgħira speċjali tal-Istati Uniti fetħet attakk dirett fuq bin Laden, fil-belt ta' Abbottabad, madwar 60 mil 'il barra mill-kapitali tal-Pakistan, Islamabad. Ingħad li bin Laden ċaħad l-għażla li ingħata li jagħti ruħu b'idejh, bil-konsegwenza li spiċċa maqtul fl-isparatura li żviluppat bejn iż-żewġ naħat. Ingħad ukoll li fl-attakk inqatlu wkoll membri oħra tal-familja tiegħu, b'wieħed minnhom ikun iben l-istess bin Laden.
 Wara li ħarġet l-aħbar ta' din il-mewt, ċentri diplomatiċi Amerikani madwar id-dinja tpoġġew fuq l-ogħla livell ta' twissija, filwaqt li ċittadini madwar id-dinja qed jitwissew biex joqgħodu iktar attenti, minħabba l-biża' li sostenituri ta' bin Laden jistgħu jirritaljaw.
 Malli ħarġet l-aħbar, mijiet ta' nies inġabru quddiem il-White House u b'mod spontanju kantaw diversi innijiet, fosthom, l-innu nazzjonali.
 Twieldu fl-1957
 Mietu fl-2011
 Terroristi Iżlamiċi
 Attakki tal-11 ta' Settembru 2001


text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22002A1029(01)
 Oficialusis leidinys L 293 , 29/10/2002 p. 0002 - 0004
 Susitarimastarp Europos Sąjungos bei Bosnijos ir Hercegovinos (BiH) dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) veiklos BiHEUROPOS SĄJUNGA,ir BOSNIJA IR HERCEGOVINA,(toliau — Priimančioji šalis),toliau kartu — dalyvaujančios Šalys,ATSIŽVELGDAMOS Į- Jungtinių Tautų tarptautinių policijos specialios paskirties pajėgų (TPSPP) buvimą Bosnijoje ir Hercegovinoje nuo 1996 m. bei Europos Sąjungos pasiūlymą nuo 2003 m. sausio 1 d. užtikrinti TPSPP pakeitimą Bosnijoje ir Hercegovinoje,- tai, kad Bosnija ir Hercegovina šį pasiūlymą priėmė,- tai, kad 2002 m. kovo 11 d. Europos Sąjungos Taryba patvirtino Bendruosius veiksmus 2002/210/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM), kuriuose pareiškiama, kad ESPM, vadovaudamasi geriausia Europos ir tarptautine praktika, turėtų nustatyti BiH nuosavybės teise priklausančias tvarias policijos veiklos priemones ir tokiu būdu pakelti šiuo metu esančius BiH policijos standartus,SUSITARĖ:1 straipsnisĮgaliojimai1. Europos Sąjungos policijos misija (toliau — ESPM) savo pagrindinę būstinę įsteigia Sarajeve.2. ESPM taip pat įsteigia kitas būstines Bosnijoje ir Hercegovinoje, jeigu taip nusprendžia Misijos vadovas/policijos komisaras, pasikonsultavęs su Priimančiąja šalimi. Šiuo tikslu ESPM išdėsto 24 pradinius stebėjimo padalinius, dislokuotus įvairiose Bosnijos ir Hercegovinos policijos vidurinės ir aukštesnės grandies struktūrose, įskaitant savivaldybes, viešojo saugumo centrus, kantonus, valstybės žvalgybinės apsaugos tarnybą, valstybės sienos tarnybas ir Brcko rajone.3. ESPM, kuriai pagal suteiktus būtinus įgaliojimus pavesta stebėti, patarti ir kontroliuoti, turėtų pasiekti savo tikslą iki 2005 m. pabaigos.4. ESPM veikia pagal savo įgaliojimus, nustatytus Bendrųjų veiksmų 2002/210/BUSP 1 straipsnio 2 dalyje.5. Pagal šį susitarimą vykdydama savo funkcijas ESPM yra nepriklausoma.6. Priimančioji šalis suteikia ESPM visą informaciją ir visapusiškai išplečia bendradarbiavimą, kiek tai yra būtina ESPM tikslams pasiekti. Priimančioji šalis gali paskirti į ESPM policijos pareigūną ryšiams.2 straipsnisSudėtis1. ESPM sudaro Misijos vadovas/policijos komisaras ir kiti ESPM nariai.2. ESPM Misijos vadovą/policijos komisarą skiria Europos Sąjungos Taryba. Kitus ESPM narius į konkrečius postus skiria Misijos vadovas.3. Kitus ESPM narius sudaro:a) policijos pareigūnai, kuriuos komandiravo Europos Sąjungos valstybės narės. Valstybės, nesančios ES narėmis, gali paskirti policijos pareigūnus į ESPM ir kartu su Europos Sąjunga bei jos valstybėmis narėmis būti Siunčiančiosiomis šalims;b) tarptautinis civilinis personalas, Siunčiančiųjų šalių laikinai komandiruotas arba, kai būtina, ESPM pasamdytas pagal sutartį;c) vietoje atrinktas personalas, kuris, kai būtina, gali būti pasamdytas ESPM. ESPM Misijos vadovui/policijos komisarui paprašius, Priimančioji šalis sudaro sąlygas ESPM atrinkti tokį kvalifikuotą vietos personalą.4. ESPM narių skaičių nustato ESPM Misijos vadovas/policijos komisaras.3 straipsnisVadovavimo grandinė1. Bosnijoje ir Hercegovinoje ESPM veikia vadovaujama Misijos vadovo/policijos komisaro, kuris vadovauja ESPM ir užtikrina kasdieninį jos valdymą.2. Misijos vadovas/policijos komisaras atsiskaito Bendros užsienio ir saugumo politikos Generaliniam Sekretoriui/Aukštajam Atstovui (GS/AA) per Europos Sąjungos specialųjį atstovą (ESSA) Bosnijoje ir Hercegovinoje.3. Misijos vadovas/policijos komisaras reguliariai informuoja Priimančiąją šalį apie ESPM veiklą.4 straipsnisStatusas1. ESPM suteikiamas diplomatinei misijai lygiavertis statusas.2. Pagrindinė būstinė Sarajeve, kitos būstinės ir visos ESPM transporto priemonės yra neliečiamos.3. ESPM personalui suteikiamos visos privilegijos ir imunitetai, lygiaverčiai tiems, kurie suteikiami diplomatiniams pareigūnams pagal 1961 m. balandžio 18 d. Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių, kuriai ES valstybės narės ir kitos Siunčiančiosios šalys suteikia prioritetą jurisdikcijoje. Šios privilegijos ir imunitetai suteikiami ESPM personalui jų misijos metu ir po jos misijos metu atliktų oficialių veiksmų atžvilgiu.4. ESPM administracinis ir techninis personalas turi lygiavertį statusą kaip ir pagal Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių turi Siunčiančiųjų šalių ambasadose įdarbintas administracinis ir techninis personalas. Šios privilegijos ir imunitetai suteikiami ESPM administraciniam ir techniniam personalui jų misijos metu ir po jos misijos metu atliktų oficialių veiksmų atžvilgiu.5. ESPM vietoje pasamdytas pagalbinis personalas pagal Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių turi lygiavertį statusą kaip ir vietos personalas įdarbintas ambasadose.6. Priimančioji šalis sudaro sąlygas visiems Misijos vadovo/policijos komisaro ir ESPM narių atvykimams į Bosniją ir Hercegoviną ir išvykoms iš jos. ESPM pateikia Priimančiajai šaliai ESPM narių sąrašą ir iš anksto ją informuoja apie ESPM priklausančio personalo pirmąjį atvykimą ir galutinį išvykimą.7. Priimančioji šalis pripažįsta Siunčiančiųjų narių ir ESPM teisę be muitų arba be kitų apribojimų įvežti įrangą, maisto produktus, atsargas ir kitas prekes, kurių reikia ESPM išimtiniam ir oficialiam naudojimui. Priimančioji šalis taip pat pripažįsta ESPM personalo, įskaitant ESPM administracinį ir techninį personalą, teisę įsigyti tokias prekes Priimančiosios šalies teritorijoje, taip pat išvežti arba kitaip valdyti tokiu būdu įsigytą ar importuotą įrangą, maisto produktus, atsargas ir kitas prekes.8. Priimančioji šalis taip pat pripažįsta ESPM personalo, įskaitant ESPM administracinį ir techninį personalą, teisę įsigyti ir (arba) be muitų ar be kitų apribojimų įvežti prekes, kurių reikia jiems patiems naudoti ir šias prekes išvežti.5 straipsnisGinklai ir uniforma1. ESPM nariai nenešioja ginklų.2. ESPM nariai gali vilkėti savo nacionalinę uniformą arba civilinę aprangą su skiriamaisiais ESPM identifikuojančiais ženklais. ESPM nariai turi savo nacionalinį pasą, taip pat ESPM asmens tapatybę patvirtinančią kortelę.6 straipsnisVeikla1. Siekdama apsaugoti ESPM ir jos narius, Priimančioji šalis imasi būtinų apsaugos, saugos ir saugumo priemonių. Prieš įgyvendinant bet kurią Priimančiosios šalies pasiūlytą konkrečią priemonę, dėl jos susitariama su Misijos vadovu/policijos komisaru.2. ESPM nariai nesiima jokių veiksmų ar veiklos, kuri nesuderinama su jų pareigų atlikimo nešališkumu.3. ESPM ir jos nariams, taip pat transporto priemonėms ir įrangai, suteikiama judėjimo laisvė, kuri yra būtina vykdant misijos įgaliojimus.4. Vykdydami savo veiklą, ESPM narius gali lydėti vertėjas ir, ESPM prašymu, palydos pareigūnas, kurį paskiria Priimančioji šalis.5. Savo pagrindinėje būstinėje Sarajeve ar kitoje vietoje, jeigu taip nusprendžia Misijos vadovas/policijos komisaras, ESPM gali iškelti Europos Sąjungos vėliavą.6. Ant automobilių ir kitų ESPM transporto priemonių pateikiami skiriamieji misijos identifikaciniai ženklai, apie kuriuos pranešama atitinkamoms valdžios institucijoms.7 straipsnisKelionės ir transportas1. Automobiliams ir kitoms ESPM transporto priemonėms netaikoma privaloma registracija arba licencijavimas, o visas transporto priemones turi apdrausti trečioji šalis.2. Nemokėdama rinkliavų, muitų ir kitų mokesčių, ESPM gali naudoti kelius, tiltus, kanalus ir kitus vandenis, uostų infrastruktūrą bei oro uostus.3. Priimančioji šalis sudaro sąlygas ESPM naudotis savo automobiliais ir kitomis transporto priemonėmis.8 straipsnisRyšiai1. Vykdant savo veiklą ESPM ir jos nariams sudaromos sąlygos žemiausiomis sąnaudomis naudotis, arba naudotis, kontroliuojant Priimančiajai šaliai, Priimančiosios šalies telekomunikacijų priemonėmis, įskaitant ryšius su diplomatiniais ir konsuliniais Siunčiančiųjų šalių atstovais.2. ESPM ir jos nariai naudojasi neribota susisiekimo laisve naudodami savo pačių radijo ryšį (įskaitant satelitines, judriąsias, rankines radijo stotis), telefonus, telegrafus, faksimilinio ryšio priemones arba bet kurias kitas priemones. Pasirašius šį susitarimą, Priimančioji šalis suteikia dažnius, kuriais gali veikti radijo stotys.9 straipsnisApgyvendinimas ir praktinės priemonės1. Bosnijos ir Hercegovinos Vyriausybė sutinka, jeigu prašoma, padėti ESPM rasti tinkamas būstines ir apgyvendinimą.2. Jei tikslinga, Dalyvaujančios šalys susitaria dėl kitų nuostatų dėl privilegijų ir imunitetų, ir taip pat dėl praktinių priemonių, įskaitant skubią medicininę pagalbą, priverstinę evakuaciją, oficialių atstovų kontaktams paskyrimą, o taip pat dėl kelionės dokumentų reikalavimų.10 straipsnisĮsigaliojimasŠis susitarimas įsigalioja jį pasirašius. Susitarimas galioja visą ESPM įgaliojimų laikotarpį.Priimta Sarajeve, 2002 m. spalio 4 d., keturiais egzemplioriais anglų kalba.Europos Sąjungos vardu+++++ TIFF +++++Bosnijos ir Hercegovinos vardu+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 15.10.2021
 COM(2021) 635 final
 2021/0329(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 37 obsahujícího seznam stanovený v článku 101 k Dohodě o EHP (Kosmický program Unie)
 (Text s významem pro EHP)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru EHP v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí Smíšeného výboru týkajícího se změny protokolu 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) a protokolu 37 (obsahujícího seznam stanovený v článku 101) k Dohodě o EHP.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1Dohoda o EHP
 Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) zaručuje občanům a hospodářským subjektům v EHP stejná práva a povinnosti na vnitřním trhu. Stanoví začlenění právních předpisů EU, které se vztahují na čtyři svobody ve všech 30 státech EHP tvořených členskými státy EU, Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem. Dohoda o EHP se kromě toho vztahuje na spolupráci v dalších důležitých oblastech, jako je výzkum a vývoj, vzdělávání, sociální politika, životní prostředí, ochrana spotřebitele, cestovní ruch a kultura, které jsou společně označovány jako „vedlejší a horizontální“ politiky. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. Evropská unie je spolu se svými členskými státy smluvní stranou dohody.
 2.2Smíšený výbor EHP
 Za správu Dohody o EHP odpovídá Smíšený výbor EHP. Jedná se o fórum pro výměnu názorů v souvislosti s fungováním Dohody o EHP. Jeho rozhodnutí jsou přijímána na základě konsensu. V souladu s Lisabonskou smlouvou odpovídá za koordinaci záležitostí EHP na straně EU Evropská služba pro vnější činnost.
 2.3Zamýšlený akt Smíšeného výboru EHP
 Očekává se, že Smíšený výbor EHP přijme dvě rozhodnutí Smíšeného výboru EHP (dále jen „zamýšlené akty“) týkající se změny protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.
 Účelem zamýšleného aktu je rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala účast států ESVO EHP na Kosmickém programu Unie. Nařízení (EU) 2021/696
 1
 by proto mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 Jelikož Lichtenštejnsko neprojevilo zájem účastnit se Kosmického programu Unie, návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP se týká jen Norska a Islandu.
 V souladu s rozpočtovou politikou EU je jakákoliv účast na opatřeních EU možná, pouze pokud je uhrazen odpovídající finanční příspěvek. Tato platba však může být provedena až poté, co bude tento návrh rozhodnutí Rady přijat a následná výzva EU k poskytnutí příspěvků, kterou stanoví Evropská komise, bude předložena státům ESVO EHP.
 Aby bylo možné překlenout období od 1. ledna 2021 do přijetí příslušné platby, má návrh rozhodnutí Smíšeného výboru také zpětnou působnost od 1. ledna 2021. Zpětná působnost se nedotýká práv a povinností dotčených osob a je v souladu se zásadou legitimního očekávání.
 Zamýšlený akt se pro smluvní strany stane závazným v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Komise předkládá návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP Radě, aby jej Rada přijala jako postoj Unie. Komise tento postoj předloží Smíšenému výboru EHP co nejdříve.
 Obsah a povaha připojených návrhů rozhodnutí Smíšeného výboru EHP překračují rámec úprav, které lze považovat za úpravy pouze technické povahy ve smyslu nařízení Rady č. 2894/94
 2
 . Postoj Unie proto zaujme Rada.
 4.Právní základ
 4.1Procesněprávní základ
 4.1.1Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které má jménem Unie zaujmout orgán zřízený dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterým se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 3
 .
 4.1.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Smíšený výbor EHP je orgán zřízený Dohodou o EHP. Akt, který má Smíšený výbor EHP přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dotčené dohody. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 1 odst. 3 nařízení Rady č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.
 4.2Hmotněprávní základ
 4.2.1Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí odpovídá hmotněprávnímu základu právního aktu, který začleňuje do Dohody o EHP. Kosmický program Unie je založen na čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování EU. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí by tudíž měl být rovněž čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.
 4.3Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a čl. 1 odst. 3 nařízení Rady č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.
 5.Rozpočtové důsledky
 Norsko a Island finančně přispívají do rozpočtu Unie. Přesná částka bude stanovena v souladu s ustanoveními Dohody o EHP, jakmile bude přijat tento návrh rozhodnutí Rady.
 6.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Jelikož akt Smíšeného výboru EHP mění protokol 31 k Dohodě o EHP týkající se spolupráce v některých oblastech mimo čtyři svobody, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2021/0329 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 37 obsahujícího seznam stanovený v článku 101 k Dohodě o EHP
 (Kosmický program Unie)
 (Text s významem pro EHP)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
 4
 , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
 5
 (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.
 (2)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 a protokolu 37 k Dohodě o EHP, které obsahují ustanovení o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a seznam stanovený v článku 101.
 (3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696
 6
 by mělo být začleněno do Dohody o EHP. Tato změna se týká pouze Norska a Islandu.
 (4)Protokol 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) k Dohodě o EHP a protokol 37 (obsahující seznam stanovený v článku 101) k Dohodě o EHP by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
 (5)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP uvedeného v příloze tohoto rozhodnutí,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) k Dohodě o EHP a protokolu 37 (obsahujícího seznam stanovený v článku 101) k Dohodě o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69).
 (2)
 Nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6).
 (3)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (4)
 Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.
 (5)
 Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.
 (6)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 15.10.2021
 COM(2021) 635 final
 PŘÍLOHA
 návrhu ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody a protokolu 37 obsahujícího seznam stanovený v článku 101 k Dohodě o EHP (Kosmický program Unie)
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. [...]
 ze dne [...],
 kterým se mění protokol 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) a protokol 37 (obsahující seznam stanovený v článku 101) k Dohodě o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU
 1
 .
 (2)Je vhodné, aby se státy ESVO začaly podílet na činnostech vyplývajících z nařízení (EU) 2021/696 ode dne 1. ledna 2021 bez ohledu na to, kdy bude přijato toto rozhodnutí, a zda bude po 10. červenci 2021 oznámeno splnění případných ústavních požadavků nezbytných pro přijetí tohoto rozhodnutí.
 (3)Subjekty usazené ve státech ESVO by měly být oprávněny účastnit se činností, které začínají před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost. Náklady vzniklé při činnostech, jejichž provádění začíná po 1. lednu 2021, mohou být považovány za způsobilé za stejných podmínek, jaké platí pro náklady vzniklé subjektům usazeným v členských státech EU za předpokladu, že toto rozhodnutí vstoupí v platnost před skončením příslušné akce.
 (4)Podmínky účasti států ESVO a jejich orgánů, podniků, organizací a státních příslušníků na programech Evropské unie jsou stanoveny v Dohodě o EHP, a zejména v článku 81 uvedené dohody.
 (5)Smluvní strany uznávají stávající formální spolupráci v rámci různých kosmických programů EU. Chtějí navázat na toto silné partnerství a rozšířit spolupráci na všechny relevantní složky nového kosmického programu.
 (6)Pokud jde o účast Norska, mělo by se přihlížet i k Dohodě o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím
 2
 .
 (7)Protokoly 31 a 37 k Dohodě o EHP by proto měly být změněny tak, aby umožňovaly tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2021,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V článku 1 protokolu 31 k Dohodě o EHP se za odstavec 8d vkládá nový odstavec, který zní:
 „8e.a)Státy ESVO se od 1. ledna 2021 podílejí na činnostech, které mohou vyplynout z tohoto aktu Unie, a na činnostech Agentury Evropské unie pro Kosmický program (dále jen „agentura“), s výjimkou činností GOVSATCOM a SSA SST, jak je stanoveno v tomto aktu Unie:
 –32021 R 0696: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69).
 b)Státy ESVO finančně přispívají na činnosti uvedené v písmenu a) v souladu s čl. 82 odst. 1 písm. a) Dohody a protokolem 32 k Dohodě.
 c)Finanční příspěvek uvedený v písmenu b) pokrývá rovněž náklady na zahrnutí států ESVO do mise EGNOS a na rozšíření pokrytí služeb EGNOS na území zúčastněných států ESVO. Uvedené rozšíření pokrytí je podmíněno technickou proveditelností a nesmí působit prodlevu v rozšíření geografického pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS v rámci území členských států EU nacházejících se v Evropě.
 d)Náklady vzniklé při činnostech, jejichž provádění začíná po 1. lednu 2021, mohou být považovány za způsobilé ode dne zahájení akce podle grantové dohody nebo podle rozhodnutí o udělení grаntu, za podmínek v nich stanovených, pokud rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. XX/2021 ze dne xx 2021 [toto rozhodnutí] vstoupí v platnost před skončením akce.
 e)Způsobilé státy ESVO se s výjimkou hlasovacího práva plně podílejí na činnosti správní rady agentury.
 f)Způsobilé státy ESVO se bez hlasovacího práva účastní práce rady pro bezpečnostní akreditaci agentury, pokud jde o příslušné části programu, a v rozsahu omezeném v souladu s politikou „vědět jen to nejnutnější“ stanovenou programem.
 g)Agentura má právní subjektivitu. V každém ze států, jež jsou smluvními stranami, má agentura nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám.
 h)Státy ESVO poskytují agentuře a jejím zaměstnancům výsady a imunity rovnocenné těm, jež jsou obsaženy v Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie.
 i)Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) a čl. 82 odst. 3 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie je výkonný ředitel agentury oprávněn zaměstnávat na základě smlouvy státní příslušníky států ESVO, kteří požívají veškerých občanských práv.
 j)Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. e), čl. 82 odst. 3 písm. e) a čl. 85 odst. 3 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie považuje agentura s ohledem na své zaměstnance jazyky uvedené v čl. 129 odst. 1 Dohody o EHP za jazyky Unie uvedené v čl. 55 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii.
 k)Na základě čl. 79 odst. 3 Dohody se na tento odstavec použije část VII Dohody (Institucionální ustanovení), s výjimkou oddílů 1 a 2 kapitoly 3 Dohody.
 l)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise se pro účely tohoto nařízení použije rovněž na veškeré dokumenty agentury týkající se států ESVO.
 m)Způsobilé státy ESVO se bez hlasovacího práva plně účastní práce výborů Unie, jež jsou Evropské komisi nápomocny při řízení, rozvoji a provádění složek Galileo, EGNOS a Copernicus a dílčích složek SSA SWE a SSA NEO činností uvedených v písmenu a).
 Účast na těchto výborech v bezpečnostním složení je omezena v souladu s politikou „vědět jen to nejnutnější“ stanovenou programem.
 n)Lichtenštejnsku se uděluje výjimka, na jejímž základě se tohoto programu neúčastní ani na něj finančně nepřispívá.
 o)Island se podílí na těchto činnostech programu a finančně na ně přispívá: EGNOS, Copernicus a dílčí složky SSA SWE a NEO.“
 Článek 2
 Protokol 37 k Dohodě o EHP se mění takto:
 1.Znění bodů 36 a 37 se zrušuje.
 2.Doplňují se nové body, které znějí:
 „43.Rada pro bezpečnostní akreditaci Agentury Evropské unie pro Kosmický program (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696).
 44.Správní rada Agentury Evropské unie pro Kosmický program (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696).“
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP
 3*.
 Použije se ode dne 1. ledna 2021.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne [...].
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda/předsedkyně
 [...]
 tajemníci
 Smíšeného výboru EHP
 [...]
 (1)
 Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69.
 (2)
 Úř. věst. L 283, 29.10.2010, s. 12.
 (3)
 *
 [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


text:
Ex-domaren: ”Del av skulden ligger hos henne”
 En man som misshandlar sin kvinna ska få ett mildare straff om kvinnan varit otrogen, eftersom hennes agerande ska ses som en provokation.
 Men kvinnojourer reagerar kraftigt på Expressens granskning:
 – Om vi tycker så i Sverige så har vi ett enormt stort samtal framför oss, säger Jenny Westerstrand, ordförande för ROKS.
 Publicerad 26 jun 2019 kl 17.06
 Tre kvinnor blev misshandlade av sina män. Olika tidpunkter, olika städer.
 Men de tre händelserna hänger ihop.
 Alla tre kvinnor bär enligt svenska domstolar en del av skulden till att de blivit slagna av sina män. Kvinnorna anses ha provocerat fram misshandeln genom antingen otrohet eller genom att säga att de vill åka hem med en annan man.
 Att mannen i en sådan situation kan få ett mildare straff bestämde Högsta domstolen 1990 i en vägledande dom. Eftersom ingen ny dom har upphävt den, så används den fortfarande som gällande prejudikat.
 Jenny Westerstrand är ordförande för ROKS, Riksorganisationen för kvinnojourer och tjejjourer i Sverige. Hon menar att Expressens granskning avslöjar ett allvarligt systemfel och hoppas att en åklagare nu ska driva ett ärende ända till HD för att få en ny vägledande dom.
 – Vi hanterar hela tiden att kvinnor tar på sig en massa skuld och bortförklarar och förminskar mannens våld. Här får de besked från samhället att det stämmer att kvinnan är medskapare av våldet.
 Westerstrand fortsätter:
 – Om vi tycker så i Sverige i dag så har vi ett enormt stort samtal framför oss.
 Expressen har granskat tre fall då kvinnor blivit misshandlade och domstolarna lagt skuld på kvinnorna. Ingen av dem vill framträda med sina riktiga namn. Vi kallar dem för Linnea, Eva och Angelika.
 2010: Linnea
 Sommarnatt i en medelstor svensk stad, 2010.
 Linnea hade precis följt de sista gästerna ut och kommit tillbaka upp i lägenheten.
 Hon ligger i glassplitter från tavlan som nyss föll från väggen. Om han slår mot hennes huvud igen så sprängs hon, tänker hon.
 På hennes kropp dokumenterades efteråt följande skador:
 Blåmärken och sår på båda armarna, halsen och ansiktet. Blånader på huvud och ansikte, bulor i pannan runt vänster öga, tinning samt okben. Sårskada på insidan av läpparna, torkat blod runt läpparna. Sår från glassplitter.
 Expressen har granskat tre fall då kvinnor blivit misshandlade och domstolarna lagt skuld på kvinnorna.
 Foto: Illustration: Helén Rasmusen
 I förhör berättar Linnea att hennes sambo var arg för att hon varit otrogen.
 I polisens anteckningar står det:
 ”Under gärningsmomentet kände målsägaren att den misstänkte skulle ta hennes liv.”
 ”Finns inget annat än att vara med honom”
 Så fort hon kom ut från lägenheten den morgonen ringde hon polisen. Men morgonen därpå överväger Linnea att ta tillbaka sin anmälan.
 Hon vill inte ställa till problem för sin sambo, som har ett bra jobb på gång.
 Ett år tidigare bodde hon tre nätter på kvinnojour efter att en granne polisanmält att sambon misshandlat Linnea. I samtal med utredare säger hon att hon önskar att hon hade så bra självkänsla så att hon skulle kunna lämna honom.
 – Men det finns inget annat för mig än att vara med honom, säger hon i förhör.
 Hon väljer till slut att stå fast vid sin polisanmälan. Han häktas och hon ser sin chans att lämna honom för gott.
 Han fälls i både tingsrätt och hovrätt.
 Men när hovrätten 2013 ska bestämma vilket brott han ska dömas för, grov misshandel eller misshandel av normalgraden, understryker rätten att Linnea faktiskt varit otrogen.
 Hennes otrohet ska ses som en provokation, menar hovrätten, som anser att det är en förmildrande omständighet för mannen.
 ”Det får också godtas att hans upprördhet vid tillfället hade sin grund i att (Linnea) på ett för honom provocerande sätt hade varit otrogen.”
 Hovrätten hänvisar till en vägledande dom 1990 från Högsta domstolen.
 Mannen dömdes till sex månaders fängelse.
 – Om han ville straffa mig hade han kunnat låta bli att släppa in mig i lägenheten. Men han stod och väntade tills jag kom tillbaka, då slog han, säger Linnea när Expressen når henne.
 1988. Eva trodde att hon skulle dö. Hennes dåvarande pojkvän slog henne först i ansiktet och slängde därefter ned henne i ett vattendrag där han höll hennes huvud under ytan.
 2010. Linnea trodde att huvudet skulle spricka när hon gång på gång blev slagen i ansiktet av sin dåvarande pojkvän.
 2015. Angelika misshandlades av sin man i deras gemensamma hem medan deras barn var hemma.
 Linnea har sedan misshandeln och domen gjort sitt bästa för att gå vidare. Men det har inte varit lätt.
 – Det är några år sedan, men jag har fortfarande problem med män. Jag hamnade vilse, men nu har jag tagit mig upp igen, säger hon.
 Hur känns det att hovrätten lägger viss skuld för misshandeln på dig?
 – Det är väldigt kränkande.
 2015: Angelika
 Ett vanligt villaområde i en mindre svensk stad. Det är 2015 och Angelika har, bakom ryggen på sin make, inlett en relation med en annan man.
 När maken får reda på att hon varit otrogen ringer han upp sin rival. Angelika kommer hem, hör samtalet och ropar åt sin älskare att lägga på luren.
 Då slår maken henne med knuten näve.
 Angelika faller till golvet.
 Kvinnojourer reagerar kraftigt på Expressens granskning: – Om vi tycker så i Sverige så har vi ett enormt stort samtal framför oss, säger Jenny Westerstrand, ordförande för ROKS.
 Kort därefter gör hon en polisanmälan. Bilder tas av blåmärket.
 Vid förhandlingen i tingsrätten är hennes version annorlunda. Hennes make, som är polis, har inte slagit henne. Och hon mindes inte hur hon fått blåmärket.
 ”När våldet föregåtts av provokation...”
 Domstolar dömer ofta den som slår någon annan med en knuten näve för misshandel av normalgraden.
 Det här skedde dessutom i närheten av deras gemensamma minderåriga barn.
 Men eftersom Angelika varit otrogen dömdes mannen endast för ringa misshandel, ett mindre allvarligt brott än misshandel av normalgraden.
 Det var Angelika som provocerat mannen, menar tingsrätten.
 ”När våldet föregåtts av provokation från målsäganden förekommer det emellertid att våldsutövningen bedöms som misshandel av ringa slag.”
 Åklagaren överklagade domen till hovrätten, men hovrätten tog aldrig ens upp målet.
 Maken fick behålla sitt jobb som polis.
 1988: Eva
 Det började med Eva.
 En varm kväll i en svensk medelstor stad i slutet på 80-talet. Många är ute på stan och uteserveringarna är fulla med folk.
 Evas pojkvän hade dykt upp på krogen där hon var, slagit henne i ansiktet, kastat henne i ett vattendrag. Och nu håller hennes huvud under vattenytan.
 Riksåklagare Petra Lundh konstaterar att det sedan 1990 skett förändringar i rättegångsbalken, av vad som kan vara lindrande och försvårande när det gäller straffvärde.
 Vittnen som befinner sig på platsen har inga svårigheter att se vad som hände. Belysningen vid restaurangen och över vattendraget är god.
 De skriker åt honom att sluta och en man hoppar i vattnet för att hjälpa Eva.
 Hon tror att det var nu hennes liv skulle ta slut. Men hon överlever och polisanmäler.
 Högsta domstolen: ”Han ville ge henne en läxa”
 ”Han skulle lära henne en läxa eftersom hon lekt med hans känslor.”
 Så beskriver Högsta domstolen motivet till brottet som Eva blev utsatt för. Därefter beskriver HD, i domen från 1990, detaljerat hennes uppförande åren fram till misshandeln.
 Så här står det i HD-domen:
 ”Han har uppgett att de tidigare brytningarna hade tagit honom hårt och att han blev förtvivlad när (Eva), som var i sällskap med en annan man, förklarade att hon kunde tänka sig att följa med vem som helst i taxi förutom honom, samtidigt som hon med ett leende sade att han kunde riva det försoningsbrev som hon tidigare hade skrivit; så rann sinnet över på honom, och han ville ge henne en läxa för att hon lekte med hans känslor.”
 Högsta domstolens fem manliga justitieråd fortsätter att i detalj beskriva varför de anser att Evas själv har ansvar för att hon misshandlades:
 ”Hans misshandel av Eva kan med hänsyn till vad som sålunda framkommit inte anses helt oprovocerad, och han har handlat i ett tillstånd av djup upprördhet över hennes uppträdande mot honom.”
 De konstaterar även:
 ”Hans förfarande har inte heller inneburit någon fara för Evas liv.”
 Han skulle lära henne en läxa eftersom hon lekt med hans känslor.
 Eva skulle vara tyst i rätten
 Inte bara misshandeln, utan även rättegångarna har satt djupa spår i Eva. Hon blev ifrågasatt i tingsrätt, hovrätt och Högsta domstolen, trots att det var hon som blivit misshandlad och slängd i vattnet.
 – Hela systemet är riggat för männen, säger hon nu, 30 år senare.
 För Eva var rättegångarna en ovan värld, där hon inte kunde koderna. Hon kunde bara lita på sitt eget målsägarbiträde, som hade gett henne rådet att vara tyst.
 Låt bli pajkastning, ska hennes målsägarbiträde ha sagt.
 Så det Eva hade velat berätta om den komplicerade relationen kom aldrig fram vid rättegången.
 – Han och hans vittnen gjorde allt för att få mig att framstå som att jag förtjänade det, säger hon.
 I tingsrätten och hovrätten vittnade flera personer för Eva.
 De två kvinnorna som hjälpte henne upp ur vattnet och körde henne till akuten och en man som från uteserveringen såg att mannen tryckte Evas huvud under vattnet.
 Eva funderar på vad som hänt om hon inte hade överlevt.
 – Jag var så smutskastad och lågt värderad. De höga ämbetsmännen kunde resonera om mig som att jag saknade värde. De såg inte att det var en människa som misshandlats.
 Men de fem justitieråden ansåg att mannens försvar var rimligt. HD dömde mannen för misshandel av normalgraden, och inte för grov misshandel, eftersom domstolen ansåg att Eva provocerat honom. Han dömdes även för olaga hot, till totalt åtta månaders fängelse.
 Riksåklagaren: Utesluter inte fler fall
 Expressen har gått igenom domarna med riksåklagare Petra Lundh. Hon reagerar på hur domstolarna tolkat vad en provokation är.
 – Skulle vi nås av uppgifter att det används i någon större utsträckning så är jag inte alls främmande för att begära prövning av det.
 Hur ser du på att det har använts?
 – Jag kan inte recensera domstolarna och vet inte hur domarna har tänkt. Men för min del när det gäller de uttalanden som gjordes 1990 har jag svårt att se att det är provocerande på det sättet.
 Riksåklagaren konstaterar att det sedan 1990 skett förändringar i rättegångsbalken, av vad som kan vara lindrande och försvårande när det gäller straffvärde.
 Trots det gäller den vägledande domen från Högsta domstolen fortfarande.
 – Det står att det ska vara ett uppenbart kränkande beteende för att det ska ha betydelse, och det är inte i paritet med detta, säger hon.
 Domen mot Angelikas man, som dömdes till böter för ringa misshandel, möttes av protester i sociala medier och juridikprofessor Mårten Schultz skrev en krönika i SvD på temat.
 Men hovrätten tog upp ärendet för prövning. Trots att maken slagit sin fru med en knuten näve fick han behålla jobbet som polis.
 Inte heller på Åklagarmyndigheten, som riksåklagare Petra Lundh är chef över, reagerade man när domen mot Angelikas man kom 2015, vilket var innan Lundh tillträtt.
 – Det går inte att utesluta att det finns fler fall som refererar till det här, säger riksåklagaren.
 Domaren: ”Del av skulden hos henne”
 Det har gått snart 30 år och fyra av de fem manliga justitieråden i Högsta domstolen som dömde i fallet med Evas man är i dag döda.
 Men justitierådet Jan Heuman, 90, förklarar gärna sin syn efter att han fått HD-domen uppläst för sig över telefon.
 – Hon har ju uppfört sig provokativt, får man väl säga. Det är en omständighet man kan ta med i bedömning av brottet. Och förmodligen både när det gäller brottet och när det gäller straffet.
 En del av skulden ligger på henne?
 – Jag vill inte uttrycka mig om skuld. Men om man uppfattar att hon provocerat mannen till att göra något så kan man säga att en del av skulden ligger hos henne, ja.
 – Här har han varit provocerad genom att hon sagt att hon är beredd att åka hem med vem som helst.
 Är det rimligt att viss del av skulden ska läggas på kvinnan?
 – Hon har provocerat honom genom att fälla detta uttalande, och det har betydelse för bedömningen. Man kanske kan säga att det är gammaldags uppfattning om samlag, men det tror jag nog gäller.
 ROKS: Domstolarna speglar samhället
 Jenny Westerstrand, ordförande för ROKS, är djupt upprörd över de domar som Expressen har granskat.
 – Det här bekräftar på ett olyckligt sätt kvinnors eget skuldpåtagande, som är en stor del i att de stannar i en relation och inte orkar bryta sig loss, säger hon.
 Hur allvarligt är det att det finns ett sånt här prejudikat?
 – Det är mycket allvarligt. Det är ett legitimerande av mäns bristande förmåga att respektera gränser.
 LÄS MER: Våldtäktsmän får extra låga straff efter okänd HD-dom


text:
 Avis juridique important
 |
 11992M/APS/02
 Συνθήκη για την Ευρωπαϊκή Ένωση - Συμφωνία που συνάπτεται μεταξύ των κρατών μελών της Ευρωπαϊκής Κοινότητας πλην του Ηνωμένου Βασιλείου της Μεγάλης Βρετανίας και Βορείου Ιρλανδίας για την κοινωνική πολιτική - Άρθρο 2
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. C 191 της 29/07/1992 σ. 0091
 Άρθρο 2 1. Προκειμένου να υλοποιήσει τους στόχους του άρθρου 1, η Κοινότητα υποστηρίζει και συμπληρώνει τη δράση των προαναφερθέντων κρατών μελών στους ακόλουθους τομείς: - βελτίωση, ιδιαιτέρως, του περιβάλλοντος εργασίας, με σκοπό την προστασία της ασφάλειας και της υγείας των εργαζομένων, - συνθήκες εργασίας, - ενημέρωση και διαβούλευση με τους εργαζομένους, - ισότητα ανδρών και γυναικών όσον αφορά τις ευκαιρίες τους στην αγορά εργασίας και τη μεταχείριση κατά την εργασία, - επαγγελματική ένταξη των ατόμων που αποκλείονται από την αγορά εργασίας, με την επιφύλαξη των διατάξεων του άρθρου 127 της συνθήκης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, που εφεξής καλείται "συνθήκη". 2. Για το σκοπό αυτό, το Συμβούλιο μπορεί να θεσπίζει, μέσω οδηγιών, τις ελάχιστες προδιαγραφές οι οποίες εφαρμόζονται σταδιακά, λαμβανομένων υπόψη των συνθηκών και των τεχνικών ρυθμίσεων που υφίστανται σε κάθε κράτος μέλος. Στις οδηγίες αυτές αποφεύγεται η επιβολή διοικητικών, οικονομικών και νομικών εξαναγκασμών, οι οποίοι θα παρεμπόδιζαν τη δημιουργία και την ανάπτυξη των μικρομεσαίων επιχειρήσεων. Το Συμβούλιο αποφασίζει κατά τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 189 Γ της συνθήκης και μετά από διαβούλευση με την Οικονομική και Κοινωνική Επιτροπή. 3. Ωστόσο, το Συμβούλιο αποφασίζει με ομοφωνία μετά από πρόταση της Επιτροπής και από διαβούλευση με το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο και την Οικονομική και Κοινωνική Επιτροπή στους ακόλουθους τομείς: - κοινωνική ασφάλεια και κοινωνική προστασία των εργαζομένων, - προστασία των εργαζομένων σε περίπτωση καταγγελίας της σύμβασης εργασίας, - εκπροσώπηση και συλλογική υπεράσπιση των συμφερόντων των εργαζομένων και των εργοδοτών, συμπεριλαμβανομένης της συμμετοχής των εργαζομένων στη διαχείριση, με την επιφύλαξη της παραγράφου 6, - συνθήκες απασχόλησης των υπηκόων των τρίτων χωρών που διαμένουν νόμιμα στο έδαφος της Κοινότητας, - χρηματικές συνεισφορές με στόχο την προώθηση της απασχόλησης και τη δημιουργία θέσεων εργασίας, με την επιφύλαξη των διατάξεων περί του Κοινωνικού Ταμείου. 4. Τα κράτη μέλη μπορούν να αναθέσουν στους κοινωνικούς εταίρους, εφόσον οι κοινωνικοί εταίροι το ζητήσουν από κοινού, την εφαρμογή των οδηγιών που θεσπίζονται κατ' εφαρμογή των παραγράφων 2 και 3. Σε αυτή την περίπτωση, το ενδιαφερόμενο κράτος μέλος πρέπει να εξασφαλίζει ότι, το αργότερο κατά την ημερομηνία κατά την οποία πρέπει να μεταφερθεί μια οδηγία σύμφωνα με το άρθρο 189, οι κοινωνικοί εταίροι έχουν λάβει τα απαραίτητα μέτρα σε συμβατική βάση, ενώ παράλληλα το κράτος μέλος έχει την υποχρέωση να θεσπίζει τις αναγκαίες διατάξεις ώστε να είναι ανά πάσα στιγμή σε θέση να εξασφαλίζει τα αποτελέσματα που επιβάλλονται από την εν λόγω οδηγία. 5. Οι διατάξεις που θεσπίζονται δυνάμει του παρόντος άρθρου δεν κωλύουν την εκ μέρους των κρατών μελών διατήρηση ή θέσπιση, μέτρων ενισχυμένης προστασίας τα οποία θα είναι σύμφωνα με τη συνθήκη. 6. Οι διατάξεις του παρόντος άρθρου δεν εφαρμόζονται στις αμοιβές, στο δικαίωμα του συνεταιρίζεσθαι, στο δικαίωμα απεργίας ή στο δικαίωμα της ανταπεργίας (λοκ-άουτ).


text:
Η παρούσα σελίδα αφορά το έτος 1743 κατά το Γρηγοριανό ημερολόγιο
 Γεγονότα
 12 Μαΐου - Η Μαρία Θηρεσία στέφεται βασίλισσα της Βοημίας μετά την ήττα του αντιπάλου της, Καρόλου Ζ' της Αγίας Ρωμαϊκής Αυτοκρατορίας.
 27 Ιουνίου - Πόλεμος της Αυστριακής διαδοχής: Μάχη του Ντέτινγκεν. Στο πεδίο της μάχης στη Βαυαρία, ο βασιλιάς Γεώργιος Β ́ της Μεγάλης Βρετανίας καθοδηγεί προσωπικά τα στρατεύματά του στη μάχη. Είναι η τελευταία φορά που ένας Βρετανός μονάρχης διοικεί στρατεύματα στο πεδίο της μάχης.
 Γεννήσεις
 18 Ιανουαρίου - Λουί-Κλωντ ντε Σαιν Μαρτέν, Γάλλος φιλόσοφος
 19 Φεβρουαρίου - Λουίτζι Μποκερίνι, Ιταλός συνθέτης
 13 Απριλίου - Τόμας Τζέφερσον, 3ος Πρόεδρος των Η.Π.Α.
 24 Μαΐου - Ζαν Πολ Μαρά, Γάλλος επαναστάτης, ιατρός και επιστήμονας
 2 Ιουνίου - Αλεσσάντρο Καλιόστρο, Ιταλός τυχοδιώκτης
 19 Αυγούστου - Μαντάμ Ντυμπαρύ, μαιτρέσα του Λουδοβίκου ΙΕ ́
 26 Αυγούστου - Αντουάν Λωράν Λαβουαζιέ, Γάλλος χημικός
 17 Σεπτεμβρίου - Νικολά ντε Κοντορσέ, Γάλλος μαθηματικός και φιλόσοφος
 1 Δεκεμβρίου - Μάρτιν Χάινριχ Κλάπροτ, Γερμανός χημικός
 Θάνατοι
 18 Φεβρουαρίου - Άννα Μαρία Λουΐζα, τελευταία απόγονος των Μεδίκων
 Έτη


text:
 21.5.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 152/8
 A Bíróság (ötödik tanács) 2011. március 24-én ítélete — Ferrero SpA kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), Tirol Milch reg.Gen.mbH Innsbruck
 (C-552/09. P. sz. ügy) (1)
 (Fellebbezés - Közösségi védjegy - 40/94/EK rendelet - A TiMi KiNDERJOGHURT közösségi ábrás védjegy - A KINDER korábbi szóvédjegy - Törlési eljárás - Az 52. cikk (1) bekezdésének a) pontja - A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja és (5) bekezdése - A megjelölések hasonlóságának értékelése - Védjegycsaládok)
 2011/C 152/13
 Az eljárás nyelve: angol
 Felek
 Fellebbező: Ferrero SpA (képviselő: C. Gielen advocaat)
 A többi fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: D. Botis meghatalmazott), Tirol Milch reg.Gen.mbH Innsbruck
 Tárgy
 Az Elsőfokú Bíróság (második tanács) T-140/08. sz., Ferrero SpA kontra OHIM — Tirol Milch ügyben 2009. október 14-én hozott ítélete ellen benyújtott fellebbezés, amellyel az Elsőfokú Bíróság elutasította a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsa 2008. január 30-i R 682/2007-2. sz. azon határozatának hatályon kívül helyezése iránt benyújtott keresetet, amely hatályon kívül helyezte a felszólalási osztálynak a felperes törlési kérelme alapján a „TiMi KINDERJOGHURT” szóvédjegy 29. osztályba tartozó áruk vonatkozásában való törlését elrendelő határozatát.
 Rendelkező rész
 1.
 A Bíróság a fellebbezést elutasítja.
 2.
 A Bíróság a Ferrero SpA-t kötelezi a költségek viselésére.
 (1) HL C 80., 2010.3.27,.