text:
 Avis juridique important
 |
 11951K/PRO/CJ/48
 Treaty establishing the European Coal and Steel Community - Protocol on the Statute of the Court of Justice of the European Coal and Steel Community - Title IV - The Court of First instance of the European Communities - Procedure before the Court of First Instance - Article 48
 Official Journal L 319 , 25/11/1988 P. 0001
 Treaty establishing the European Coal and Steel Community - Protocol on the Statute of the Court of Justice of the European Coal and Steel Community - Title IV* - The Court of First instance of the European Communities - Procedure before the Court of First Instance - Article 48* Inserted by Article 5 of the Council Decision of 24 October 1988 establishing a Court of First Instance of the European Communities (OJ L 319, 25. 11. 1988, p. 1). Final decisions of the Court of First Instance, decisions disposing of the substantive issues in part only, or disposing of a procedural issue concerning a plea of lack of competence or inadmissibility, shall be notified by the Registrar of the Court of First Instance to all parties as well as all Member States and the Community institutions even if they did not intervene in the case before the Court of First Instance.


type: other

text:
Približný počet výsledkov: 2966 (zobraziť štatistiku vyhľadávania)
 predsedat nájdené 16929 krát v 7653 dokumentoch
 senat nájdené 76891 krát v 32330 dokumentoch
 Krajské súdy SR 5922 dokumentov
 ... návrh týka dvojstranných právnych vzťahov medzi žalobcom a žalovaným (§ 90), nazýva sa žalobou. Podľa § 43 ods. 1 OSP predseda senátu vyzve účastníkov, aby nesprávne, neúplné alebo nezrozumiteľné podanie v určenej lehote opravili alebo doplnili. Poučuje účastníkov aj o tom, ako .
 ... rozhodnutie, ktorým sa konanie končí. Ak sa nepodarí nedostatok podmienky konania odstrániť, konanie zastaví. Podľa § 43 ods. 1 OSP predseda senátu vyzve účastníkov, aby nesprávne, neúplné alebo nezrozumiteľné podanie v určenej lehote opravili alebo doplnili. Poučuje účastníkov aj o tom, ako .
 38/1993, 99/1963, 513/1991, 40/1964
 ... aj bez ďalších návrhov tak, aby vec bola čo najrýchlejšie prejednaná a rozhodnutá. Napokon podľa § 114 ods. 1 OSP predseda senátu pripraví konanie tak, aby bolo možné rozhodnúť spravidla na jednom pojednávaní. O prieťahoch v súdnom konaní možno hovoriť vtedy, ak .
 Merito Povinnosť súdu zvážiť pomer rizika nepriaznivých následkov spôsobených prípadným neodložením exekúcie povinnému a rizika vážneho ohrozenia oprávneného vyvolaného eventuálnym odkladom
 Kľúčové slová: pomer rizika nepriaznivých následkov spôsobených prípadným neodložením exekúcie povinnému a rizika vážneho ohrozenia oprávneného vyvolaného eventuálnym odkladom, uznesenie o odklade exekúcie, právo oprávneného žiadať aby sa uspokojenie jeho nároku neodďaľovalo
 Právna veta: Ústavný súd v tejto súvislosti poukazuje na tú skutočnosť, že je na súde, aby podľa celého stavu veci spravodlivo zvážil pomer rizika nepriaznivých následkov spôsobených prípadným neodložením exekúcie povinnému a rizika vážneho ohrozenia oprávneného vyvolaného eventuálnym odkladom, tým zvlášť, že uznesenie o odklade nie je napadnuteľné odvolaním. Všeobecné súdy už judikovali, že nestačí povinnému doložiť návrh na odklad iba „zmenou pomerov“ (napr. podanie dovolania), ale je nutné preukázať, že už bolo začaté konanie vo veci (rozhodnutie Najvyššieho súdu Českej republiky č. 21/1981, s. 175). ...Právna veta je skrátená. Pre zobrazenie celej právnej vety sa zaregistrujte na 14 dní bezplatne alebo prihláste.
 ... na exekučné konanie podľa Exekučného poriadku sa použijú príslušné ustanovenia Občianskeho súdneho poriadku. Podľa § 253 ods. 2 citovaného zákona predseda senátu nariadi pojednávanie, len ak to považuje za potrebné alebo ak to ustanovuje zákon. Ústavný súd zastáva názor, že toto procesné .
 38/1993, 99/1963, 128/2000, 233/1995
 ... ďalšom období podľa vyjadrenia okresného súdu prekážky urýchleného rozhodnutia o žiadosti sťažovateľa tvorili skutočnosti, že prísediaca a následne predseda senátu čerpali dovolenku. V dôsledku týchto skutočností došlo k nečinnosti okresného súdu v trvaní takmer jedného mesiaca. ... v Martine rozhodnúť v zákonnej lehote o predmetnej žiadosti a to buď na verejnom alebo neverejnom zasadnutí. Predseda senátu účelovo uvádza, že o žiadosti nerozhodol preto, lebo chcel o väzbe nášho klienta rozhodnúť na verejnom .
 300/2005, 38/1993, 87/1950, 24/2007, 50/2007, 84/2006
 ... štatutárneho zástupcu, uznal opodstatnenosť tejto ústavnej sťažnosti.“ II. Z napadnutého rozsudku dovolacieho súdu vyplýva, že dovolací súd rozhodoval v zložení predseda senátu a štyria sudcovia. V odôvodnení tohto rozsudku dovolacieho súdu je uvedené: «Podľa napadnutého uznesenia odvolací súd späťvzatie návrhu vyhlásenie konkurzu .
 ... alebo doplniť. Dovoľujem si preto požiadať súd o vytýčenie termínu odvolacieho pojednávania.“. 7. Pokynom z 21. novembra 2008 predseda senátu krajského súdu nariadil kancelárii oznámiť na úradnej tabuli, že v zmysle § 156 OSP bude 22. januára 2009 o ... ods. 1 OSP (v znení účinnom od 15. októbra 2008) na prejednanie odvolania proti rozhodnutiu vo veci samej nariadi predseda senátu odvolacieho súdu pojednávanie vždy, ak a) je potrebné zopakovať alebo doplniť dokazovanie, b) súd prvého stupňa rozhodol podľa § .
 Kľúčové slová: zbytočné prieťahy v konaní, rozsudok súdu v sporovom konaní, porušenie základného práva na prerokovanie bez prieťahov
 Právna veta: Ustanovenie § 158 ods. 3 Občianskeho súdneho poriadku ustanovuje lehoty na vypravenie rovnopisu písomného vyhotovenia rozsudku odo dňa jeho vyhlásenia, ktoré s použitím § 167 ods. 2 Občianskeho súdneho poriadku primerane platia aj pre uznesenie. Pri posúdení, či došlo alebo nedošlo k porušeniu práva na prerokovanie veci bez zbytočných prieťahov zaručeného v čl. 48 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, Ústavný súd Slovenskej republiky na takéto lehoty síce prihliada, ale ich nedodržanie automaticky nevyvoláva porušenie uvedeného základného práva, pretože aj v týchto prípadoch sú rozhodujúce všetk ...Právna veta je skrátená. Pre zobrazenie celej právnej vety sa zaregistrujte na 14 dní bezplatne alebo prihláste.
 ... 543/99. Na krajský súd napadla vec 12. marca 1999. Po pridelení spisu v zmysle rozvrhu práce príslušnému odvolaciemu senátu predseda senátu podľa spôsobu delenia veci v senáte určil referujúceho sudcu, ktorý vec naštudoval a zreferoval na zasadnutí senátu. Následne po posúdení .
 ... veci (§ 14 ods. 1 O. s. p.). Podobne sa vyjadrili tiež všetci členovia senátu „14 Co“ ( , a ) a tiež , predseda senátu „17 Co“. Na rozdiel od nich , riadiaca predsedníčka senátu „17 Co“, vo svojom vyjadrení (č. l. 467 spisu) uviedla, že .


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 *4*
 Bryssel den 02.10.1997
 KOM(97) 485 slutlig
 97/ 0246 (ACC)
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING (EG)
 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vävda polyolefinsäckar med
 ursprung i Kina
 (framlagt av Kommissionen)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- Motivering
 Ärende: Förslag till rådets förordning om införande av en slutgiltig
 antidumpningstull på import av vävda polyolefinsäckar med
 ursprung i Kina
 Genom rådets förordning (EEG) nr 3308/90 infördes slutgiltiga antidumpningstullar på
 import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i Kina. Åtgärderna utökades 1993 genom
 rådets förordning (EEG) nr 2346/93, sedan det fastställts att tullen hade burits av de
 kinesiska exportörerna. Ett tillkännagivande om inledande av en översyn offentliggjordes
 i Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 271 av den 17 oktober 1995. Alla
 berörda parter gavs tillfälle att ge sig till känna och lämna synpunkter.
 Inga kinesiska exportörer samarbetade i översynen.
 Undersökningar på plats utfördes hos två importörer i gemenskapen som gått med på att
 samarbeta och hos de gemenskapstillverkare som utgjorde gemenskapsindustrin. En
 undersökning på plats utfördes också hos en tillverkare i Turkiet, som valts som
 jämförbart land, eftersom Kina inte har marknadsekonomi. Undersökningsresultaten
 visade att det förekom dumpning och att gemenskapsindustrin riskerade att skadas om de
 gällande åtgärderna tilläts upphöra att gälla.
 Slutsatsen av undersökningen, i vilken hänsyn togs till alla berörda parters intresse, blev
 att det ligger i gemenskapens intresse att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder,
 ändrade i enlighet med resultaten av översynen.
 Rådet föreslås därför anta bifogade förslag till förordning.
 /i
 ---pagebreak--- RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr /97
 av den
 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vävda polyolefinsäckar med
 ursprung i Kina
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT FÖLJANDE FÖRORDNING
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
 med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd
 mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen '„
 ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 av den 2 december 19962, särskilt artiklarna 9,
 11 och 23 i denna,
 med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med
 rådgivande kommittén, och
 med beaktande av följande:
 A. FÖRFARANDE
 1. Gällande åtgärder
 (1) Genom rådets förordning (EEG) nr 3308/903 infördes en slutgiltig
 antidumpningstull på 43,4 % på import av vävda polyolefinsäckar med ursprung i
 Kina.
 1
 EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1.
 2
 EGT nr L 317, 6.12.1996, s. 1.
 3
 EGT nr L 318, 17.11.1990, s. 2.
 ^L.
 ---pagebreak--- Genom rådets förordning (EEG) nr 2346/934 ändrades förordning (EEG) nr
 3308/90 och infördes en höjning av tullen till 85,7 % sedan det framkommit att
 tullen hade burits av de berörda exportörerna.
 2. Begäran om en översyn
 (2) Efter offentliggörandet av ett meddelande5 i april 1995 om att de gällande
 åtgärderna snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen en begäran om
 översyn ingiven av European Association for Textile Polyolefins (EATP) på åtta
 gemenskapstillverkares vägnar vilka enligt uppgift svarar för större delen av den
 totala tillverkningen av den berörda produkten i Europeiska gemenskapen. Denna
 begäran innehöll bevis för att produkten med ursprung i Kina dumpades och att
 ny väsentlig skada sannolikt skulle bli följden om de befintliga åtgärderna
 upphörde att gälla. Bevisningen ansågs tillräcklig för att berättiga inledandet av en
 ny undersökning.
 (3) Den 17 oktober 1995 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande i
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning? (nedan kallat "tillkännagivande
 om inledande av en översyn") om att en översyn av förordning (EEG) nr 3308/90
 hade inletts, och inledde en undersökning i enlighet med artikel 11.2 och 11.3 i
 rådets förordning (EG) nr 3283/947, under undersökningens gång ersatt med
 rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen").
 3. Undersökning
 (4) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare och importörer
 som man visste var berörda av åtgärden liksom deras intresseorganisationer,
 4
 EGT nr L 215, 25.8.1993, s. I.
 5
 EGT nr C 95, 19.4.1995, s. 7.
 6
 EGT nr C 271, 17.10.1995, s. 3.
 7
 EGT nr L 349, 31.12.1994, s. 1.
 ---pagebreak--- exportlandets företrädare och de klagande tillverkarna i gemenskapen om att
 översynen hade inletts.
 (5) Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att
 bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av en
 översyn.
 Flera importörer och en organisation som representerar importörerna i fråga
 lämnade sina synpunkter skriftligen. Kommissionen sände frågeformulär till alla
 parter som man visste var berörda och mottog svar från fyra
 gemenskapstillverkare och två importörer i gemenskapen.
 (6) Undersökningen stördes av att inga kinesiska exportörer besvarade
 kommissionens frågeformulär eller lämnade sina synpunkter skriftligen.
 (7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter den bedömde vara
 nödvändiga för att fastställa dumpning och skada samt genomförde
 undersökningar på platsen hosföljandeföretag:
 (a) Klagande tillverkare i gemenskapen
 Condepols S.A., Valencia (Spanien),
 Cotesi, Carvalhos (Portugal),
 Saint Frères Emballage S.A., Paris (Frankrike),
 Thrace Plastics Co., Aten (Grekland).
 (b) Tillverkare/exportör i det jämförbara landet
 Debant Plastik, Istanbul (Turkiet).
 (c) Importörer
 Blockx, Arendonk (Belgien)
 Interjute, Hulst (Nederländerna)
 3
 ---pagebreak--- (8) Dumpningsundersökningen omfattade perioden 1 januari 1995-30 september
 1995 (nedan kallad "undersökningsperioden"). Skadeundersökningen omfattade
 perioden 1 januari 1992-30 september 1995.
 B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
 1. Berörd produkt
 (9) Den produkt som berörs är vävda säckar och påsar av sådana slag som används
 för förpackning av varor, icke av trikå, framställda av polyeten- eller
 polypropenremsor eller liknande vävda textilmaterial med en vikt av högst 120
 g/m . Det finns många olika typer av säckar och påsar tillverkade av endera
 råmaterialet men med liknande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper. Dessa
 säckar och påsar används tor förpackning av bland annat industri- och
 jordbruksprodukter.
 Eftersom såväl de fysiska som de kemiska och tekniska grundegenskaperna hos
 säckarna och påsarna liksom deras användningsområden liknar varandra ansågs
 det att översynen borde omfatta alla sådana säckar och påsar. Framför allt ansågs
 det att vävda säckar och påsar framställda av remsor av vilken bredd som helst
 och laminerade i vilken utsträckning som helst borde omfattas av undersökningen.
 (10) Den produkt som beskrivs ovan hänförs enligt förordning (EG) nr 2448/95x
 normalt till KN-numren 6305 32 81 och 6305 33 91. Under den aktuella
 översynen har kommissionen emellertid erfarit att de berörda säckarna och
 ' påsarna, om de tillverkas av en vävnad som består av remsor som är bredare än 5
 8
 Kommissionens förordning (EG) nr 2448/95 av den 10 oktober 1995 om ändring av bilaga I till rådets
 förordning (EEG) nr 2658/87 om Tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma
 tulltaxan (EGT nr L 259, 30.10.1995, s. 1). Förfarandet inleddes för produkter som hänförs till KN-nr
 6305 3191 som sedermera ersatts med de båda angivna KN-numren genom förordningen i fråga.
 ---pagebreak--- mm eller som är laminerad på båda sidor på ett sätt som är synligt för blotta ögat.
 kan klassificeras enligt KN-numren 3923 21 00, 3923 29 10 eller 3923 29 90 och
 ändå motsvara den ovan angivna beskrivningen av produkten.
 2. Likadan produkt
 (11) Undersökningen visade att säckar och påsar som exporteras till gemenskapen av
 kinesiska företag är likadana produkter som de som tillverkas i Turkiet, vilket
 valdes som jämförbart land eftersom Kina anses vara ett land som inte har
 marknadsekonomi (se punkterna 14 och 15 nedan). På samma sätt liknar de
 säckar och påsar som tillverkas av industrin i gemenskapen och säljs på
 gemenskapsmarknaden och de som exporteras till gemenskapen från Kina
 varandra i alla avseenden vad gäller deras fysiska, kemiska och tekniska
 egenskaper. Det konstaterades att trycket och kanterna på vissa påsar som avses i
 punkt 36 inte gjorde att de skilde sig från andra påsar. Det fastställdes också att
 säckarna och påsarna hade samma slutliga användningsområden och konkurrerade
 med varandra.
 (12) Slutsatsen var alltså att de säckar och påsar som tillverkas och säljs i Turkiet,
 enligt artikel 1.4 i grundförordningen, var likadana produkter som de som
 exporteras till gemenskapen från Kina och som de som tillverkas och säljs av
 gemenskapsindustrin.
 C. SANNOLIKHETEN ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER
 ÅTERKOMMER
 1. Inledande anmärkningar
 (13) Syftet med dumpningsundersökningen var att försöka ta reda på huruvida det
 kunde fastställas att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt
 dumpning eller till att dumpningen återkom, framför allt genom att undersöka om
 dumpningen fortsatte.
 ---pagebreak--- 2. Jämförbart land
 (14) Eftersom Kina betraktas som ett land som inte har marknadsekonomi, meddelade
 kommissionen när översynen inleddes att Turkiet föreslogs som ett lämpligt tredje
 land med marknadsekonomi (nedan kallat "jämförbart land") när normalvärdet
 skulle fastställas, enligt artikel 2.7 i grundförordningen.
 (15) Alla berörda parter gavs tillfälle att yttra sig om valet av jämförbart land. De
 kinesiska exportörerna lämnade inga synpunkter om valet. En importör och en
 intresseorganisation för europeiska företag anförde invändningar mot valet under
 hänvisning till att den makroekonomiska situationen i Kina inte var jämförbar
 med den i Turkiet och att den turkiska tillverkningskapaciteten inte var tillräcklig.
 Importören i fråga föreslog Indonesien som ett alternativt jämförbart land. Detta
 förslag avslogs, eftersom det i ett antidumpningsförfarande beträffande samma
 produkt med ursprung i bland annat Indonesien fastställdes att den indonesiska
 marknaden inte styrdes av normala marknadskrafter. Under dessa omständigheter
 och med tanke på att de turkiska och kinesiska tillverkarna använder samma typer
 av maskiner och samma råmaterial, att flera producenter som tillverkar
 representativa mängder av den likadana produkten konkurrerar på den turkiska
 marknaden och att den turkiska tillverkningskapaciteten for närvarande är
 tillräcklig, ansågs Turkiet vara ett lämpligt val av jämförbart land. En turkisk
 tillverkare av den likadana produkten samarbetade med kommissionen.
 3. Normalvärde
 (16) Såsom anges i punkt 15 har kommissionen hos en tillverkare i det jämförbara
 landet inhämtat och kontrollerat alla de uppgifter som den bedömt vara
 nödvändiga för att fastställa normalvärdet.
 (17) Vid fastställandet av normalvärdet har kommissionen prövat huruvida den
 samarbetsvilliga tillverkarens försäljning på hemmamarknaden i det jämförbara
 landet var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen.
 ---pagebreak--- Det fastställdes i undersökningen att den samarbetsvilliga turkiska tillverkarens
 totalaförsäljningsvolympå hemmamarknaden motsvarade mindre än 5 % av den
 kinesiska exporten till gemenskapen av den likadana produkten.
 (18) Eftersom försäljningsvolymen för den likadana produkten på hemmamarknaden
 inte var representativ och eftersom ingen samarbetsvillig tillverkare hade någon
 annan försäljning på hemmamarknaden konstruerades normalvärdet. I enlighet
 med artikel 2.3 i grundförordningen baserades det konstruerade normalvärdet på
 den samarbetsvilliga turkiska tillverkarens genomsnittliga tillverkningskostnader
 for varje typ av påse. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen lades till
 dessa kostnader ett skäligt belopp för försäljning, administration och andra
 allmänna kostnader samt vinster. Detta belopp fastställdes på grundval av faktiska
 uppgifter om den samarbetsvilliga turkiska tillverkarens produktion och
 försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden. Eftersom en stor del
 av den samarbetsvilliga tillverkarens försäljning av den berörda produkten hade
 skett med förlust, baserades vinstmarginalen, i enlighet med artikel 2.6 c i
 grundförordningen, på den information som andra turkiska tillverkare lämnat om
 den vinst som normalt erhållits vid försäljning av den likadana produkten i
 Turkiet.
 (19) I samband med undersökningen indelades produkten i olika typer (enkla, fodrade
 och laminerade). Kostnaderna för tillverkning beräknades separat för de tre olika
 typerna av påsar (enkla, laminerade och fodrade).
 4. Exportpris
 (20) Frågeformulär för exportörer sändes till tio förmodade tillverkare i Kina, men
 ingen av dem svarade.
 (21) Exporten från Kina av den berörda produkten skedde till oberoende importörer i
 gemenskapen. Två av importörerna av den likadana produkten samarbetade med
 kommissionen. De priser som dessa importörer rapporterade ansågs vara det bästa
 underlag som stod till buds för att fastställa exportpriset, eftersom transaktionerna
 ---pagebreak--- mängdmässigt utgjorde en betydande del av importen av denna produkt från Kina.
 vilket gjorde det möjligt att göra en beräkning för varje typ av påse.
 (22) Exportpriserna bestämdes därför på grundval av de priser som de två importörerna
 faktiskt betalade för den berörda produkten under undersökningsperioden.
 Transaktionerna rörde två typer av den berörda produkten, nämligen enkla och
 fodrade påsar, som ansågs representativa för exporten från Kina. Dessa
 transaktioner utgjorde nämligen en betydande del av den kinesiska exporten till
 gemenskapen, eftersom de samarbetsvilliga importörerna själva stod för en
 mycket stor del av all import från Kina av den likadana produkten.
 5. Jämförelse
 (23) I enlighet med artikel 2.10 och 2.11 i grundförordningen jämfördes det
 konstruerade normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga
 exportpriset FOB för varje produkttyp och i samma handelsled. Vid beräkning av
 det konstruerade normalvärdet FOB den turkiska hamnen lades den inhemska
 fraktkostnaden till den närmaste hamnen till det konstruerade normalvärdet för att
 få en rättvis jämförelse med det kinesiska exportpris som rapporterats FOB
 Shanghai.
 (24) Såsom angivits ovan rörde de uppgifter som de två samarbetsvilliga exportörerna
 lämnat om de kinesiska exportpriserna under den berörda undersökningsperioden
 endast enkla och fodrade påsar. Kommissionen begränsade därför jämförelsen till
 dessa två typer.
 ---pagebreak--- 6. Dumpningsmarginal
 (25) En jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekom
 dumpning och att dumpningsmarginalen var lika stor som det belopp med vilket
 normalvärdet översteg priset för export till gemenskapen.
 (26) Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen är, uttryckt i procent av priset
 fritt gemenskapens gräns, tull obetald, 102,4 %.
 D. GEMENSKAPSINDUSTRIN
 (27) Kommissionen prövade huruvida de gemenskapstillverkare som ställde sig bakom
 begäran om översyn och som samarbetade i undersökningen svarade för en
 betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av produkten, enligt
 artikel 4.1 i grundförordningen. Det konstaterades att de lyra tillverkare som
 samarbetade i översynen stod för större delen (minst 65 %) av gemenskapens
 sammanlagda tillverkning. Slutsatsen var alltså att de fyra samarbetsvilliga
 tillverkarna i samband med undersökningen kunde anses utgöra
 "gemenskapsindustrin".
 E. SANNOLIKHET ATT SKADAN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER
 1. Inledande anmärkningar
 (28) Syftet med skadeundersökningen var att pröva huruvida det kunde fastställas att
 det var sannolikt att skadan skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna
 upphörde, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, och huruvida
 åtgärderna inte längre var nödvändiga eller tillräckliga för att motverka den
 skadevållande dumpningen, i enlighet med artikel 11.3.
 ---pagebreak--- 2. Gemenskapsförbrukning
 (29) Den synliga förbrukningen av varor på gemenskapens marknad för fri omsättning
 (baserat på svaren i frågeformuläret, uppgifter från Eurostat och den
 marknadsinformation som står till kommissionens förfogande) ökade från cirka
 33 000 ton 1992 till cirka 44 000 ton 1995, en ökning med cirka 33 %.
 (30) Det bör påpekas att säckar och påsar importeras genom olika importförfaranden.
 Antidumpningstullar och konventionella Rullar tillämpas endast vid import av
 varor som skall övergå till fri omsättning.
 3. Den dumpade importens volym och marknadsandel
 (31) Den mängd av den berörda produkten som importerades från Kina för övergång
 till fri omsättning minskade från 3 884 ton 1992 till 2 672 ton 1995.
 Marknadsandelen för denna import (beräknad på grundval av den synliga
 förbrukningen enligt punkt 29 ovan) föll från 11,7 % 1992 till 6,1 % 1995.
 (32) Det bör påpekas att även om mängden varor importerade från Kina för övergång
 till fri omsättning har minskat under senare år, är marknadsandelen fortfarande
 betydande. Det kan anses att de kinesiska tillverkarnas möjlighet att sälja till
 priser under gemenskapstillverkarnas på marknaden för fri omsättning, trots de
 gällande åtgärderna (se punkt 37 nedan) har bidragit till att pressa ned priserna på
 gemenskapsmarknaden.
 10
 ---pagebreak--- 4. Priser på dumpad import
 (33) De kinesiska exportörernas bristande samarbetsvilja ledde till att exportpriset vid
 beräkning av underskridandet grundades på de båda samarbetsvilliga
 importörernas faktiska transaktioner (nästan uteslutande temporär import). Dessa
 siffror var den bästa tillgängliga informationen, särskilt som de gjorde det möjligt
 att jämföra priserna för varje typ av säck eller påse (enkel, fodrad, laminerad etc).
 (34) Kommissionen jämförde det genomsnittliga priset för varje typ av säck eller påse
 på grundval av försäljningen till den första oberoende importören (när det gällde
 import) och till den första oberoende kunden (när det gällde
 gemenskapstillverkarna).
 (35) Gemenskapstillverkarna säljer nästan enbart direkt till slutanvändarna. I de få fall
 då de sålt till distributörer har inte någon märkbar prisskillnad kunnat märkas.
 Samtliga importtransaktioner däremot gjordes av grossister med de kostnader för
 lagerhållning som dessa har. Kommissionen har därför gjort en lämplig justering
 nedåt av de genomsnittliga priserna för gemenskapstillverkarna tor att ta hänsyn
 till skillnaderna i handelsledet.
 (36) Alla noterade importtransaktioner rörde antingen a) enkla säckar och påsar eller b)
 säckar och påsar som fodrats med polyetenfoder. Alla fodrade säckar och påsar
 och alla transaktioner med enkla säckar och påsar utom en rörde säckar och påsar
 som var kantade upptill, de flesta av dem utan tryck (tryckningen gjordes av
 importören). Största delen av gemenskapstillverkarnas försäljning däremot rörde
 tryckta, icke kantade säckar och påsar. Gemenskapstillverkarnas försäljningspriser
 justerades därför, i förekommande fall, på så sätt att kostnaderna för tryckning
 11
 ---pagebreak--- drogs av och kostnaderna för kantning lades till. Kommissionen räknade därefter
 ut gemenskapstillverkarnas genomsnittspris för varje typ av säck eller påse som
 importerades, vägda med de fyra samarbetsvilliga tillverkarnas försäljning av den
 berörda produkttypen.
 (37) När dessa justerade genomsnittliga priser för varje typ av säck eller påse hade
 bestämts, gjordes en beräkning för att fastställa underskridandets faktiska storlek
 på marknaden för fri omsättning av säckar och påsar, med beaktande av de
 gällande åtgärderna. Importpriserna höjdes med 92,9 % (7,2 % i konventionell tull
 och 85,7 % i antidumpningstull) och jämfördes därefter med de justerade priserna
 för gemenskapstillverkarna. Det bör påpekas att importtransaktionerna rörde
 temporär import och därför inte skulle ha medfört tull, men då det saknades
 uppgifter om verifierade transaktioner av varor avsedda att övergå till fri
 omsättning var detta den bästa information som var tillgänglig. Resultatet blev
 underskridandemarginaler på 4,7 % för enkla kantade säckar och påsar och 28,6%
 för fodrade och kantade säckar och påsar med ett genomsnitt på 15,3 % (uttryckt i
 procent av de justerade priserna för EG-tillverkarna).
 5. Faktorer som rör gemenskapsindustrin
 (38) I de följande styckena, som rör förändringen av vissa nyckelfaktorer under tiden
 från 1992 till undersökningsperioden, har siffrorna för undersökningsperioden
 justerats så att de kan jämföras med siffrorna för ett helt år. eftersom perioden
 endast omfattade nio månader.
 Tillverkning
 (39) Gemenskapsindustrins tillverkning föll från 9 500 ton 1992 till den jämförbara
 siffran 8 900 ton under undersökningsperioden, en minskning på 6 %.
 12
 ---pagebreak--- Försäljningsvolym och marknadsandel
 (40) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden föll med
 13% från cirka 9 600 ton 1992 till den jämförbara siffran av cirka 8 400 ton under
 undersökningsperioden. Detta innebar en minskning i marknadsandelen från
 30,2% 1992 till 19,1 % under undersökningsperioden.
 Försäljningsvärde
 (41) Värdet av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden föll med
 9% från cirka 23,7 miljoner ecu 1992 till den jämförbara siffran av cirka 21,6
 miljoner ecu under undersökningsperioden.
 Lönsamhet
 (42) Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade när det gäller den berörda produkten
 och uppvisade förluster som ökade från 0,14 % av försäljningen 1992 till 1,80 %
 under undersökningsperioden.
 Slutsatser
 (43) Av slutsatserna bekräftas att gemenskapsindustrins ställning har försvagats.
 Denna situation skulle förvärras av ett underskridande i den storleksordning som
 skulle uppstå om de åtgärder som tillämpas på import från Kina upphörde.
 6. Prisunderskridande vid upphörande av åtgärder
 (44) En ny beräkning av prisunderskridandet genomfördes för att fastställa nivån pa
 prisunderskridandet om åtgärderna skulle upphöra. Samma metod som den som
 anges i punkterna 34 och 37 ovan användes, med undantag av att endast den
 konventionella tullen på 7,2 % lades till importpriset, inte den gällande
 13
 ---pagebreak--- antidumpningstullen på 85,7%. Följden blev i detta fall en
 underskridandemarginal på 47,0 % för enkla kantade säckar och påsar, 60.2 % för
 fodrade och kantade säckar och påsar och ett genomsnitt på 52,9 %, uttryckt i
 procent av de justerade priserna för EG-tillverkarna.
 7. Slutsats
 (45) Trots att importen av varor från Kina för övergång till fri omsättning har minskat
 är den fortfarande betydande jämfört med.gemenskapsindustrins tillverkning. Det
 kan antas att de kinesiska exportörerna inom denna ekonomiska sektor kommer
 att ha föga eller inga svårigheter att öka sin export till den tidigare nivån om de
 ekonomiskaförutsättningarnaär gynnsamma.
 (46) Även med de gällande åtgärderna kan priserna på importen från Kina underskrida
 EG-tillverkarnas priser på marknaden för fri omsättning av säckar och påsar. Om
 åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle denna prisunderskridandenivå öka
 dramatiskt och de kinesiska tillverkarna skulle fa starka incitament att öka
 exporten till gemenskapen och därigenom ytterligare pressa ned
 gemenskapstillverkarnas priser.
 (47) De berörda säckarna och påsarna omfattas av en kvantitativ begränsning
 (textilprodukter tillhörande kategori 33). Begränsningen hindrar dock för
 närvarande inte importen i någon större utsträckning (30 % av kvoten utnyttjades
 1995), särskilt som villkoret att den skall gälla också för säckar och påsar avsedda
 för återexport utanför gemenskapen inte förefaller tillämpas särskilt strikt.
 (48) Slutsatsen är därför att ett upphörande av åtgärderna sannolikt leder till
 återkommande skada.
 14
 ---pagebreak--- (49) En ytterligare översyn utfördes därför, i enlighet med artikel 11.3 i
 grundförordningen, för att fastställa huruvida de gällande åtgärderna var
 tillräckliga för att motverka den skadevållande dumpningen. Detta behandlas i
 punkt 62-64.
 F. GEMENSKAPENS INTRESSE
 1. Inledning
 (50) Inga andra berörda parter än tillverkarna och importörerna gav sig till känna i
 samband med översynen (se punkt 5), framför allt inte några användare av säckar
 eller påsar, vilket kan tas som ett tecken på att åtgärderna endast i begränsad
 omfattning påverkade deras intressen. En bedömning av gemenskapens intresse i
 stort genomfördes dock i enlighet med vad som anges nedan.
 2. Åtgärdernas effekter på priser och kvantiteter
 (51) Alltsedan åtgärderna infördes 1990 har det skett en minskning av importen från
 Kina av säckar och påsar avsedda att övergå till fri omsättning. Under samma tid
 har den synliga förbrukningen i gemenskapen ökat, så det kan antas att köparna
 snarare har utnyttjat andra leveranskällor än köpt färre säckar och påsar. Eftersom
 det inte finns några bevis eller antydningar om motsatsen, är slutsatsen att
 åtgärderna inte har lett till bristande utbud.
 (52) Priset före tull vid import från Kina föll fram till 1994, men steg på nytt 1995.
 Den bedömning som har genomförts på grundval av statistik från Eurostat ger vid
 handen att importen från Kina av varor avsedda för fri omsättning, efter tull,'var
 drygt 70 % dyrare 1995 än 1990, dvs. innan åtgärderna infördes.
 (53) Även med den nya föreslagna tullsatsnivån skulle de kinesiska priserna
 underskrida gemenskapstillverkarnas, eftersom den nya tullsatsen är under den
 nivå för prisunderskridande som skulle bli följden om åtgärderna upphörde att
 gälla. Efterfrågan inom Europeiska gemenskapen håller uppenbarligen på att
 öka. Det är föga troligt att de kinesiska exportörerna, även efter införande av de
 15
 ---pagebreak--- föreslagna åtgärderna, kommer att sänka sina tullfria priser eller att de blir
 tvungna att minska sin försäljningsvolym på marknaden för fri omsättning,
 jämfört med vad som nu gäller. Det kan rimligtvis antas att priset på importvaror
 från Kina på marknaden för fri omsättning (sedan tullar har betalats) kommer att
 öka marginellt (mindre än 10 %) till följd av deföreslagnanya åtgärderna.
 3. Gemenskapsindustrins intresse
 (54) De samarbetsvilliga EG-företagens nuvarande omsättning är 23 miljoner ecu och
 antalet anställda är 650 (den sammantagna omsättningen för alla EG-tillverkare
 beräknas till 35 miljoner ecu och antalet anställda till 1200).
 (55) Undersökningen har visat att gemenskapsindustrin har försökt genomföra
 rationaliseringar och övergå till tillverkning av säckar och påsar för särskilda
 ändamål (som mjuka behållare för preliminär förvaring av bulkvaror), vilket är ett
 tecken på att industrin kan behålla sin bärkraft. De betydande investeringar som
 har gjorts för denna rationalisering skulle vara bortkastade om den berörda
 industrin inte skyddas mot illojal och skadlig import. En fortsatt tillämpning av
 antidumpningsåtgärderna skulle, genom att motverka illojal konkurrens, göra det
 möjligt för gemenskapsindustrin att agera på lika villkor som importen från Kina.
 4. Användarnas intresse
 (56) De säckar och påsar som berörs är industriprodukter vilkas huvudsakliga
 användningsområde är forpackning av bland annat jordbruksprodukter och
 kemiska produkter.
 16
 ---pagebreak--- (57) De åtgärder som vidtas kommer som sådana inte att påverka konkurrenskraften på
 marknaderna i tredje land för EG-användarna av säckar och påsar (t.ex. exportörer
 av jordbruksprodukter), eftersom de säckar och påsar som är avsedda för
 återexport efter fyllning inte omfattas av tullen. Åtgärderna skulle emellertid
 kunna påverka användarnas konkurrenskraft på EG-marknaden gentemot
 konkurrenterna från tredje land. Av de skäl som anges nedan anses denna effekt
 emellertid vara mycket liten.
 (58) För att bedöma den sannolika effekten för användarna (då inga uppgifter eller
 klagomål hade inlämnats av dem under undersökningen) och uppskatta den
 procentuella kostnadsökningen, uttrycktes de sannolika kostnadsökningarna till
 följd av åtgärderna i procent av det sannolika innehållet i en säck eller påse
 (jordbruksprodukter etc). Analysen visade att kostnadsökningen för det stora
 flertalet användare av kinesiska säckar skulle bli omkring 0,5 % av det värdet.
 Eftersom priset på innehållet endast är en del av användarnas totala kostnader,
 skulle kostnadsökningen, uttryckt i procent av de totala kostnaderna, bli ännu
 mindre.
 5. Importörernas intresse
 (59) Endast två av de mer än fyrtio importörer som kommissionen kontaktade
 samarbetade i undersökningen och endast en importsammanslutning lämnade sina
 synpunkter.
 (60) Det bör påpekas att den föreslagna ändringen av åtgärderna inte förväntas minska
 den kinesiska importen. Importörerna har dessutom möjlighet att utnyttja andra
 leveranskällor och ägnar sig i alla händelser mest åt temporär import som inte
 kommer att påverkas av de nya åtgärderna. Under dessa förhållanden förväntas
 inte effekten av den föreslagna begränsade höjningen av tullen bli särskilt stor för
 importörerna.
 17
 ---pagebreak--- 6. Slutsats
 (61) Kommissionen har prövat alla de faktorer som anges ovan och har bedömt att det
 inte finns några tvingande skäl att inte bibehålla de gällande bestämmelserna,
 ändrade i enlighet med resultatet av undersökningen, så att ett konkurrenskraftigt
 system med rättvis prissättning återställs och det hot om skada for
 gemenskapsindustrin som skulle ha blivit följden om bestämmelserna hade fött
 löpa ut avvärjs.
 G. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
 1. Nivå för undanröjande av skada
 (62) Det framkom i samband med skadeundersökningen att sortimentet av importerade
 säckar och påsar skilde sig från det som tillverkas i gemenskapen. Så till exempel
 noterades inga laminerade säckar och påsar bland de kinesiska importvarorna,
 medan de utgör en betydande del av de flesta gemenskapstillverkares produktion.
 Det konstaterades att enkla säckar och påsar (det slag som importeras mest) var
 mycket mindre lönsamma för gemenskapstillverkarna än andra typer.
 (63) En beräkning gjordes därför på grundval av tillverkningskostnaden för varje typ
 av säck eller påse. För några av tillverkarna måste dessa kostnader konstrueras,
 antingen på grund av att det visade sig att företagets standardkostnader for varje
 typ inte överensstämde med dess sammanlagda verifierade kostnader eller för att
 det inte fanns några sådana standardkostnader.
 (64) En justering efter de på så sätt fastställda kostnaderna gjordes för att ta hänsyn-till
 skillnaderna i handelsledet mellan gemenskapstillverkarnas import och försäljning
 (se punkt 35 ovan) och en vinstmarginal lades till. En jämförelse med cif-priserna
 på den konstaterade importen gjordes för varje typ av produkter, justerade för den
 konventionella tullsatsen på 7,2 %. Den vägda genomsnittliga marginal som
 18
 ---pagebreak--- därvid framkom var 120,9 % , uttryckt i procent av cif-värdet på importen. Den
 innebar ett hot om prisunderskridande om åtgärderna upphörde att gälla och var
 därför den tullnivå som krävdes för att undanröja skadan.
 Det konstaterades därför att de gällande åtgärderna på 85,7 % inte var tillräckliga
 för att motverka den skadevållande dumpningen.
 2. Slutgiltiga antidumpningstullar
 (65) Eftersom resultatet av jämförelsen visar högre skademarginaler än den fastställda
 dumpningsmarginalen och eftersom den nya dumpningsmarginalen var högre än
 den tullsatsnivå som var föremål för översynen, bör tullen baseras på den
 dumpningsmarginal som fastställts i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen.
 Med utgångspunkt från vad som sagts ovan bör antidumpningstullens nivå
 fastställas till 102,4%.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vävda säckar och påsar
 av sådana slag som används för förpackning av varor, icke av trikå, framställda av
 polyeten- eller polypropenremsor eller liknande vävda textilmaterial med en vikt
 av högst 120 g/m2, med ursprung i Kina, vilka omfattas av följande KN-nummer:
 KN-nr Taric-nr
 6305 32 81 -
 6305 33 91 -
 ex 3923 21 00 3923 21 00 10
 ex 3923 29 10 3923 29 10 10
 ex 3923 29 90 3923 29 90 10
 19
 ---pagebreak--- 2. Den slutgiltiga antidumpningstull som skall tillämpas på nettopriset fritt
 gemenskapens gräns före tull, skall vara 102,4 %.
 3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
 Artikel 2
 Förordning (EEG) nr 3308/90, ändrad genom förordning (EEG) nr 2346/93, skall
 upphävas.
 Artikel 3
 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska
 gemenskapernas officiella tidning.
 Den skall upphöra att gälla fem år efter det att den har trätt i kraft, förutsatt att inte en
 översyn av de åtgärder som antas genom denna förordning fortfarande pågår vid den
 tidpunkten, i vilket fall den skall fortsätta att gälla till dess att översynen är avslutad.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På rådets vägnar
 20
 ---pagebreak--- ISSN 1024-4506
 KOM(97) 485 slutlig
 DOKUMENT
 SV 02 11
 Katalognummer : CB-CO-97-495-SV-C
 ISBN 92-78-25069-4
 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer
 L-2985 Luxemburg
 £,


type: wikipedia

text:
Genetik er studiet af biologisk arv og arvelighedens mekanismer.
 Generne er enhederne for den biologiske arv. Generne befinder sig på kromosomerne og består af information kodet i DNA. Mennesket har normalt 46 kromosomer i hver celle, heraf 2 kønskromosomer, samt 23 par homologe kromosomer heraf (22 par) homologe autosomer. Mænd har kønskromosomerne XY og kvinder har XX.
 Summen af en organismes genetiske information kaldes genotypen. Den genetiske information bæres af arvemassen eller genomet. Summen af organismens karakteristika kaldes fænotypen. Fænotypen bestemmes dels af genotypen, dels af ydre årsager. Menneskets komplette genom kendes i stor detalje - det består af sekvenser af i alt 3,2 milliarder DNA-basepar.
 Mange geners funktion kendes i stor detalje og forklares biokemisk, jf. proteinsyntese. Nogle gener er recessive, mens andre er dominante. Gener for et bestemt karaktertræk findes i genotypen i par. Fosteret har fået et gen for denne egenskab fra hver af sine forældre. Et klassisk eksempel er brune og blå øjne. Anlægget for brune øjne, B, er dominant, mens anlægget for blå øjne, b, er recessivt. En person der har Bb eller BB i genotypen vil have brune øjne, mens det kun er personer med bb, der får blå øjne. Det betyder således, at hvis den ene forælder har genotypen Bb, og den anden forælder har genotypen bb, så vil sandsynligheden for, at man får et barn med brune øjne være 50%. Hvis den ene forælder derimod har genotypen BB, så vil der være 100% sandsynlighed for at afkommet har brune øjne. Ligeledes hvis begge forældre har genotypen Bb, så vil det medføre 75% sandsynlighed for at børnene i næste generation har brune øjne. Det kan anskueliggøres ved et Punnett Square diagram.
 XY-sammensætningen gør mænd sårbare overfor visse arvelige sygdomme, der sidder på X-kromosomet, f.eks. farveblindhed. Dette anlæg er recessivt, hvormed det ikke vil komme til udtryk i fænotypen, hvis der er et tilsvarende raskt gen til stede. Kvinder skal altså have to gener, der koder for farveblindhed før det udtrykker sig fænotypisk. Omvendt skal mænd kun have et.
 Selv om genetisk arv ofte lyder meget definitivt, gælder det for nogle anlæg, f.eks. nogle arvelige sygdomme, at bærere af genotypen kun under ganske bestemte miljømæssige omstændigheder adskiller sig i fænotypen.
 Både human og almen genetik har konsekvenser for følelsesladede emner med politiske og etiske implikationer, idet den større viden om emnet efterhånden sætter os mere i stand til at manipulere og forme naturen og menneskets krop.
 En genetiker er en person, der arbejder inden for arvelighedsforskning.
 Genetikere søger bl.a. at fastslå, præcis hvilke dele af arvemassen det er, som:
 styrer dannelsen af bestemte proteiner (f.eks. hæmoglobin)
 regulerer vækst og udvikling hos det unge individ (f.eks. dannelse af øjne)
 rummer anlæg for bestemte adfærdsmønstre (f.eks. barnets gangrefleks)
 Envidere arbejder de med rådgivning af familier med arvelige sygdomme, for eksempel med sandsynligheder for at få raske eller syge børn.
 På dansk giver Peter K. A. Jensen og Søren Nørby en introduktion til den medicinske og kliniske genetik i bogen Medicinsk genetik.
 Genetikkens Historie
 Der har længe været erkendt, at beslægtede individer tenderer til at ligne hinanden mere, end ubeslægtede individer gør. Det var dog først i slutningen af de 19. århundrede, at en videnskabelig basis for denne observation blev udviklet. Væsentlige for udviklingen var ikke mindst Charles Darwins fætter Sir Francis Galton og den tysk-tjekkiske munk Gregor Mendel.
 Gregor Mendel
 Gregor Mendel formulerede på basis af studier af nedarvningen af variation i ærter sine to brømte mendelske love. Mendels første lov giver en systematisk beskrivelse af nedarvningen af egenskaber fra forældre til afkom. Lovens beskrivelse er udtømmende for autosomalt nedarvede egenskaber, hvor al variationen forklares ved et enkelt gen. Mendels anden lov beskriver nedarvningen i situationer, hvor variationen forklares ved variation i to autosomale gener, som ikke er koblede. Mendels love udgjorde en vigtig manglende brik i Charles Darwins forståelse af bevarelse af variation.
 Betydningen af Mendels arbejde blev ikke erkendt i hans samtid. I 1901 genopdagede flere forskere samtidigt Mendels arbejde og erkendte dets afgørende betydning.
 Francis Galton
 Sir Francis Galton opstillede matematiske modeller for nedarvningen af egenskaber hos mennesker.
 Ronald A. Fisher
 Sir Ronald Fisher forenede Galtons og Mendels teorier og gav en sammenhængende beskrivelse af nedarvingen af metriske (eller kvantitative) egenskaber og for samspillet mellem genetiske og miljømæssige påvirkninger. Fishers arbejde med genetik tilvejebragte grundlaget for en stor del af den moderne genetik og ydede afgørende bidrag til udviklingen af den moderne statistik.
 Sutton og Boveri
 Omkring 1902 beviste forskerne Walter Sutton og Charles Boveri, at den genetiske information bæres af kromosomer. De observede, at der var forbundet anomalier med afvigelser i kromosomsættene hos henholdsvis søpindsvin og græshopper. Teorien betegnes Sutton-Boveri kromosomteorien. Eleanor Carothers påviste i 1913, at kromosomer opfylder de lovmæssigheder, som kræves, for at de kan være bærere af mendelske gener.
 JBS Haldane
 John Burdon Sanderson Haldane opstillede i 1919 en model for nedarvningen af gener, som var koblede. Hans navn er ikke mindst knyttet til Haldanes kortfunktion, som giver en forbindelse mellem placeringen af gener på kromosomer og genernes nedarvning.
 Avery–MacLeod–McCarty eksperimentet
 I 1943 opdagede Avery og hans samarbejdspartnere, at arvelige egenskaber kunne overføres mellem bakteriestammer ved hjælp af DNA. Dette viste, at arvelig information kan bæres af DNA. Dette var en overraskelse for samtiden. Man havde indtil da troet, at den genetiske information blev båret af proteiner. Forsøget var kulminationen på mange års arbejde, som var indledt, da Frederick Griffith i 1928 opdagede, at ekstrakter af visse sygdomsfremkaldende bakterier kunne gøre hidtil ikke-sygdomsfremkaldende bakerier til sygdomsfremkaldende bakterier, og at denne overførsel var arvelig.
 Genetikkens Discipliner
 Genetik deles som fag i en række underdiscipliner.
 Molekylærgenetik
 Molekylærgenetik beskriver de molekylære mekanismer, som er involveret i at videregive den genetiske information fra modercelle til datterceller - og dermed indirekte fra forældre til afkom. Molekylærgenetik beskriver også vedligeholdelsen af den genetiske information, herunder også reparation af spontane skader i cellens DNA.
 Transmissionsgenetik
 Transmissionsgenetikken beskriver nedarvningen af egenskaber fra forældre til afkom. Den beskæftiger sig også med sammenhæng mellem nedarvningen af forskellige gener og mellem forskellige egenskaber. Kvantiativ genetik er den del af transmissionsgenetikken, som beskriver nedarvningen af egenskaber, som er metriske, dvs., at individer ikke falder i klart adskilte klasser. Nedarvningen af højde hos mennesker er et eksempel på en kvantitativ egenskab. De fleste kvantitative egenskaber påvirkes af genotypen i mange gener foruden miljøet.
 Populationsgenetik
 Populationsgenetik beskriver udviklingen af populationers genetiske sammensætning som følge af naturlig selektion, migration, mutation, tilfældige forandringer og andre mekanismer, som forårsager ændringer i populationers genetiske sammensætning over tid. Populationsgenetik spiller en rolle for både evolutionslæren og for forædling af både dyr og planter.
 Litteratur
 Jensen, Peter K. A. & Søren Nørby (2012). Medicinsk genetik. FADL Forlag
 Se også
 Allel
 Epigenetik
 Genetisk modificeret organisme
 Gensplejsning
 Genterapi
 Faderskab
 Fosterdiagnostik
 Kloning
 Selektiv reproduktion
 Tvillingeundersøgelser
 Hans Ferdinand Linskens
 Eksterne henvisninger
 Klinisk Genetisk Afdeling Århus Universitetshospital
 Behar et al.; "The Dawn of Human Matrilineal Diversity" (The American Journal of Human Genetics 82 (2008); s. 1–11)
 Anatole A. Klyosov: "DNA Genealogy, Mutation Rates, and Some Historical Evidences Written in Y-Chromosome. I. Basic Principles and the Method" samme i: "Journal og Genetic Geneology" 5(2):186-216, 2009
 Anatole A. Klyosov: "DNA Genealogy, Mutation Rates, and Some Historical Evidences Written in Y-Chromosome. II. Walking the Map" samme i: "Journal og Genetic Geneology" 5(2):217-256, 2009
 Jim Logan: "A Comprehensive Analysis of mtDNA Haplogroup J" (Journal og Genetic Geneology" 4(2):104-124, 2008)
 Wentao Shi et al.: "A Worldwide Survey of Human Male Demographic History Based on Y-SNP and Y-STR Data from the HGDP–CEPH Populations" (Mol. Biol. Evol. 27(2):385–393. 2010)
 Lægevidenskab
 Naturvidenskab


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,13.7.2016
 COM(2016) 462 final
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale pärast Joonia saari tabanud 2015. aasta novembri maavärinat
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 Käesolev otsus hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmist summas 1 651 834 eurot pärast maavärinat Kreekas. Nimetatud kasutuselevõtmist rahastatakse täies ulatuses 50 000 000 euro suurustest kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, mis on juba 2016. aasta eelarvesse kantud ja seetõttu ei ole paranduseelarve vajalik.
 2.TEAVE JA TINGIMUSTE TÄITMINE
 5. veebruaril 2016 sai komisjon taotluse finantsabi saamiseks fondist seoses 17. novembri 2015. aasta katastroofiga Kreekas (Joonia saari, eriti Lefkadat ja Kefaloniat mõjutanud maavärin). Komisjon on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta)
 1
 (edaspidi „määrus“), eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Allpool on esitatud hinnangute kõige olulisemad asjaolud.
 (1)Kreeka esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks fondist 5. veebruaril 2016, mis jääb kaheteistkümnenädalase tähtaja raamesse alates esimese kahjustuse registreerimisest 17. novembril 2015 (Lefkada saar). Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast „piirkondlikku katastroofi“. Komisjoni päringu peale esitati 9. märtsil 2016 täiendavat teavet.
 (2)Taotlust esitades palus Kreeka fondilt oodatavate toetuste raames ettemakset. Pärast taotluse esialgset hindamist jõudis komisjon järeldusele, et määruse artiklis 4a sätestatud tingimused on täidetud.
 (3)Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta otsusega C(2016) 1772 määrati ettemakse summas 164 798 eurot, mis moodustab 10 % fondist eraldatavast oodatavast toetusest.
 (4)Kreeka ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks esialgu 65 919 000 eurot. 9. märtsil 2016 esitasid Kreeka ametiasutused ajakohastatud taotluse, milles otseste kahjude kogusumma tõusis 66 073 345 eurole. Ajakohastatud kahjusumma moodustab 2,1 % Joonia saarte asjaomase NUTS 2 piirkonna piirkondlikust SKPst (Eurostati 2014 aasta EL62 andmeil
 2
 3 137 miljonit eurot) ja ületab seega määruses sätestatud künnist 1,5 % piirkonna SKPst, mis on vajalik katastroofi käsitamiseks piirkondliku katastroofina.
 (5)Otsese kahju kogusumma on fondist makstava rahalise toetuse kindlaksmääramise aluseks. Rahalist toetust võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorra- ja päästemeetmeteks.
 (6)2015. aasta 17. novembri hommikul tabas Lefkadat rida katastroofilisi maavärinaid, mille tugevus ulatus 6,1 pallini Richteri skaalal. Kahjustusi registreeriti ka Ithaki ja Kefalonia põhjaosas. Järgnes mitu järeltõuget. Kaks inimest sai surma ja kaheksa vigastada. Seismoloogide väitel nihutas maavärin Lefkada saare 36 cm lõunasse. Koheselt asus tegevusse Kreeka kodanikukaitse operatsioonide keskus ning kahju saanud elanikkonnale tagati ajutine majutus, peavari ja toit. Maavärin kahjustas 120 elamut, millest 20 tunnistati elamiskõlbmatuks. Peale selle said teadete kohaselt tugevasti kahjustada piirkondlikud ja kohalikud taristuvõrgud, era- ja üldkasutatavad hooned (sh kohalik haigla) ning muu taristu (sadamad, bioloogilised võrgustikud), aga ka kultuurimälestised (peamiselt kirikud). Maalihked matsid ja hävitasid mõned kõige olulisemad rannad saare lääneosas.
 (7)Kreeka ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 52 374 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Kõige suurem osa kuludest on seotud transpordisektoriga (üle 38 miljoni euro). Sellele järgnevad kultuuripärandi kaitse taristu kindlustamisega seotud kulud (üle 7 miljoni euro).
 (8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Kreeka ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.
 (9)Mis puutub kõnealusest õnnetuse liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. Kreeka kui Euroopa üks seismiliselt kõige aktiivsemaid riike on püüdnud luua looduskatastroofide ennetamise ja haldamise raamistikku. Kreeka esimene maavärinaid käsitlev seadus (EAK–2000) jõustus 1959. aastal. Hiljem on seda mitmel korral muudetud. 2003. aastal lisati seadusele uus seismiliste ohupiirkondade kaart. Maavärinateks valmisoleku ja kaitse organisatsioon (OSAP) on avalik-õiguslik üksus infrastruktuuri-, transpordi- ja võrgustike ministeeriumi alluvuses, mille eesmärk on minimeerida maavärinate hävitavat mõju.
 (10)Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Kreeka suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust õnnetuse liiki käsitlevate liidu õigusaktidega.
 (11)Kreeka ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.
 3.MÕJU EELARVELE
 Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, EURATOM) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020),
 3
 eriti selle artikli 10 kohaselt võib Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 500 000 000 euroga (2011. aasta hindades). Fondist abi saamise tingimusi on kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 661/2014. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
 4
 punktis 11 on sätestatud fondi kasutuselevõtmise kord.
 Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suurõnnetuse künnist (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul suurem kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetusele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %.
 Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.
 Kreeka taotluse ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on fondist antava abi suurus arvutatud järgmiselt:
 Katastroof
 Otsene kahju
 (miljonites eurodes)
 Alla künnist jääv 2,5 % otsesest kahjust
 (eurodes)
 Künnist ületav 6 % otsesest kahjust
 Kavandatava abi kogusumma
 (eurodes)
 KREEKA
 66 073
 1 651 834
 –
 1 651 834
 KOKKU
 1 651 834
 50 000 000 euro suurune summa võeti ettemaksete tegemiseks kasutusele 2016. aasta eelarve vastuvõtmise ajal ja vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud kanti eelarvesse. Olles kõnealuse taotluse
 5
 läbi vaadanud ning arvestades maksimaalset abisummat, mida fondist saab anda, teeb komisjon ettepaneku võtta fondist kasutusele 1 651 834 eurot, mis saadakse spetsiaalselt ettemaksete tegemiseks 2016. aasta Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud 50 000 000 euro suurusest summast.
 Kooskõlas määruse artikli 4a lõikega 2 on juba makstud välja 10 % ettemakse 164 798 eurot, maksta jääb veel 1 487 036 eurot.
 Pärast nimetatud ettemaksete tegemist on eelarves ettemaksete jaoks kasutada vahendeid summas 49 835 202 eurot. Kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 11, millega nähakse ette assigneeringute ümberpaigutamise võimalus, teeb komisjon ettepaneku võtta kõnealustest kasutada olevatest vahenditest kasutusele Kreeka jaoks vajalikud 1 487 036 eurot. Pärast väljamaksmata jäägi eraldamist jääb 2016. aastal muudeks ettemakseteks kasutada 48 348 166 euro suurune summa, kui selleks peaks vajadus tekkima. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnatakse seda ülejäänud aasta jooksul laekuda võivate taotluste rahuldamiseks piisavaks.
 Eriarvamuste korral kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 11
 6
 .
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale pärast Joonia saari tabanud 2015. aasta novembri maavärinat
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
 võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta,
 7
 eriti selle artikli 4 lõiget 3,
 võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
 8
 eriti selle punkti 11,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.
 (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
 9
 artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades).
 (3)5. veebruaril 2016 esitas Kreeka taotluse võtta fond kasutusele pärast Joonia saari tabanud 2015. aasta novembri maavärinat.
 (4)Kreeka taotlus täidab fondist finantsabi saamise tingimused, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4.
 (5)Seega tuleks fond kasutusele võtta, et anda Kreekale rahalist abi.
 (6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2016/252
 10
 võeti Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames ettemaksete tegemiseks 2016. aastal kasutusele 50 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena. Neid assigneeringuid on kasutatud ainult väga piiratud ulatuses. Sellest tulenevalt saab rahastada kogu käesoleva kasutuselevõtu summat, mis tuleks teha kättesaadavaks ettemakseteks mõeldud assigneeringute ümberjaotamise teel liidu 2016. aasta üldeelarves.
 (7)Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Liidu 2016. aasta üldeelarve raames võetakse Kreekale abi andmiseks kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond summas 1 651 834 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.
 Kogu esimeses lõigus osutatud kasutuselevõtu summat rahastatakse liidu 2016. aasta eelarves ettemakseteks ettenähtud assigneeringutest ja vastavalt tuleks vähendada ettemakseteks mõeldud summat.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
 Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäevast].*
 11Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 (1)
 Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).
 (2)
 See põhineb Eurostati uusimatel, 2016. aasta mais laekunud andmetel. Taotluse laekumisel arvutati künnis esialgsete (suuremate) arvude alusel, hiljem vähenes esialgselt arvutatud 48,7 miljoni euro suurune künnis 47,1 miljonile eurole. Künnis on aga mõlemal juhul saavutatud ja kavandatud abisumma ei muutu.
 (3)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.
 (4)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (5)
 Teatis komisjonile C(2016) 3872.
 (6)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (7)
 EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.
 (8)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (9)
 Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).
 (10)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2014. aasta otsus (EL) 2016/252 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta ettemaksete tegemiseks (ELT L 47, 24.2.2016, lk 5).
 (11)
 Kuupäeva lisab parlament enne ELTs avaldamist.


text:
 |
 52015PC0045
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1007/2009 dėl prekybos produktais iš ruonių /* COM/2015/045 final - 2015/0028 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO BENDROSIOS
 APLINKYBĖS
 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1007/2009 dėl prekybos produktais iš
 ruonių nustatytas bendras draudimas šiuos produktus pateikti Sąjungos
 rinkai (toliau – pagrindinis reglamentas). Pagrindiniame reglamente taip pat
 numatyta bendro draudimo išimtis, taikoma produktams iš ruonių, kuriuos
 tradiciškai medžioja inuitų ir kitos čiabuvių bendruomenės
 pragyvenimo tikslais (toliau – ČB išimtis). Be to, jame numatytos ir kitos
 išimtys – leidžiama importuoti produktus iš ruonių, sumedžiotų
 siekiant vienintelio tikslo – užtikrinti tvarų jūrų
 išteklių valdymą – ir nesiekiant pelno bei tai darant nekomerciniais
 tikslais (toliau – JIV išimtis), ir leidžiama minėtus produktus importuoti
 pavieniais atvejais, kai importuojamos tik keliautojų arba jų šeimos
 narių asmeninėms reikmėms skirtos prekės. Įgyvendinimo
 reglamentu, t. y. 2010 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentu
 (ES) Nr. 737/2010, nustatytos išsamios pagrindinio reglamento
 įgyvendinimo taisyklės (toliau – įgyvendinimo reglamentas).
 Abu aktus (toliau – ES produktų iš ruonių
 reguliavimo tvarka) Kanada ir Norvegija užginčijo Pasaulio prekybos
 organizacijoje (PPO) pradėdamos ginčus prieš „Europos Bendrijos.
 Ruonių produkcijos importo ir prekybos ja draudimo priemones“ (DS400 ir
 DS401). 2014 m. birželio 18 d. PPO ginčų sprendimo taryba
 (GST) patvirtino kolegijos ir apeliacinio komiteto ataskaitas. PPO ataskaitose
 daroma išvada, kad produktų iš ruonių draudimas iš esmės gali
 būti pagrįstas su ruonių gerove susijusiais etikos sumetimais,
 tačiau nepritariama dviem – ČB ir JIV – išimtims. Nustatyta, kad JIV
 išimtis yra nepagrįsta, nes galimas komercinės medžioklės ir JIV
 medžioklės (smulkios ir nesiekiant pelno) masto skirtumas yra nepakankamas
 tokiam skirstymui pagrįsti. Dėl ČB išimties, kuri iš principo
 atspindi teisėtą skirstymą, apeliacinis komitetas
 nusprendė, kad tam tikri jos paskirties ir taikymo elementai yra „savavališka
 ir nepagrįsta diskriminacija“.
 2014 m. liepos 10 d. Europos Sąjunga
 pranešė GST ketinanti įgyvendinti GST rekomendacijas ir sprendimus
 šiame ginče taip, kad laikytųsi savo įsipareigojimų PPO.
 2014 m. rugsėjo 5 d. Europos Sąjunga,
 Kanada ir Norvegija sutarė, kad pagrįstas GST rekomendacijų
 įgyvendinimo laikotarpis yra 16 mėnesių. Taigi šis
 pagrįstas laikotarpis baigsis 2015 m. spalio 18 d.
 Šio teisės akto pasiūlymo tikslas –
 įgyvendinti su pagrindiniu reglamentu susijusias GST rekomendacijas ir
 nutarimus. Jis taip pat yra Reglamento (ES) Nr. 737/2010 atitikties
 minėtiems nutarimams užtikrinimo teisinis pagrindas. JIV išimties problema
 išsprendžiama ją pašalinant iš pagrindinio reglamento. ČB išimties
 paskirties ir taikymo problema išsprendžiama šią išimtį
 pakeičiant: visų pirma jos naudojimas susiejamas su gyvūnų
 gerovės paisymu ir numatoma, kad gali būti nustatyta produktų iš
 ruonių pateikimo rinkai riba, jei medžioklės mastas arba kitos
 aplinkybės verstų manyti, kad medžioklė vykdoma daugiausia komerciniais
 tikslais. Be to, Europos Komisijos ekspertai, bendradarbiaudami su Kanados
 ekspertais, rengia būtiną sertifikavimo sistemą, kad Kanados
 inuitai galėtų pasinaudoti pagal ES produktų iš ruonių
 reguliavimo tvarką inuitams taikoma išimtimi.
 Be to, šia iniciatyva būtina pasinaudoti
 kaip proga Reglamente (EB) Nr. 1007/2009 pateiktai nuorodai į
 reguliavimo procedūrą su tikrinimu suderinti su Sutarties dėl
 Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsniu. Atsižvelgdama
 į trumpą atitikties PPO sprendimui užtikrinimo terminą ir
 siekdama, kad teisėkūros institucijos galėtų greitai
 priimti pasiūlymą, Komisija išimties tvarka šiame pasiūlyme
 atsižvelgė į Parlamento pasiūlytą dokumento COM (2013)451
 (kuris apima ir Reglamento 1007/2009 suderinimą) pakeitimą dėl
 įgaliojimų delegavimo trukmės.
 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
 ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 Poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes šis
 veiksmas nėra nauja politikos iniciatyva; jis reikalingas tam, kad
 galiojantys ES teisės aktai atitiktų PPO sprendimą ir taip
 būtų užtikrinta, kad Sąjunga laikosi savo tarptautinių
 įsipareigojimų. Dėl nedidelių šiuo pasiūlymu
 padaromų pakeitimų naujas poveikio vertinimas nebuvo reikalingas.
 Poveikio vertinimas buvo atliktas prieš priimant pagrindinį reglamentą
 2009 m.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO
 ASPEKTAI
 ·
 Teisinis pagrindas
 Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties
 dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsnis, kuris buvo
 pagrindinio reglamento, kuris keičiamas šiuo reglamentu, teisinis
 pagrindas. SESV 114 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba,
 laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
 pasikonsultavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu,
 nustato priemones valstybių narių įstatymų ir kitų
 teisės aktų nuostatoms dėl vidaus rinkos sukūrimo ir
 veikimo suderinti. Pagrindinis reglamentas priimtas siekiant pašalinti vidaus
 rinkos veikimo kliūtis, kurios susidarė dėl skirtingų
 nacionalinių prekybos produktais iš ruonių reguliavimo
 priemonių.
 ·
 Subsidiarumo ir proporcingumo principai
 Pagrindinio reglamento atitiktis PPO ginčų
 sprendimo tarybos priimtoms rekomendacijoms ir sprendimams gali būti
 užtikrinta tik pakeičiant pagrindinio reglamento nuostatas, susijusias su
 ginčijamais aspektais. Pasiūlymas apima tik tai, kas būtina, kad
 užginčyta priemonė atitiktų PPO taisykles.
 ·
 Pasirinkta priemonė
 Siūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentas.
 Kitos priemonės nebūtų tinkamos, nes
 reglamentas gali būti keičiamas tik ta pačia priemone,
 t. y. reglamentu.
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Šis pasiūlymas neturi poveikio Europos
 Sąjungos biudžetui.
 5. NEPRIVALOMI ELEMENTAI
 Netaikoma
 2015/0028 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
 (EB) Nr. 1007/2009 dėl prekybos produktais iš ruonių
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS
 PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į
 Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114
 straipsnį,
 atsižvelgdami į
 Europos Komisijos pasiūlymą,
 teisėkūros
 procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams
 parlamentams,
 atsižvelgdami į
 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[1],
 laikydamiesi
 įprastos teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1) Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentas (EB) Nr. 1007/2009[2]
 priimtas siekiant pašalinti vidaus rinkos veikimo kliūtis, kurios
 susidarė dėl skirtingų nacionalinių prekybos produktais iš
 ruonių reguliavimo priemonių. Tos priemonės priimtos
 atsižvelgiant į visuomenės moralinį susirūpinimą su
 ruonių žudymu susijusiais gyvūnų gerovės aspektais ir tuo,
 kad rinkoje gali būti produktų, gautų iš gyvūnų, kurie
 buvo nužudyti sukeliant skausmą, kančias, baimę ir kitų
 formų kentėjimą. Toks visuomenės susirūpinimas
 pagrįstas moksliniais įrodymais, kad specifinėmis
 sąlygomis, kuriomis vykdoma ruonių medžioklė, iš tiesų
 humaniško nužudymo metodo nuosekliai ir veiksmingai taikyti ir jo taikymo
 užtikrinti neįmanoma. Tuo tikslu Reglamentu (EB) Nr. 1007/2009
 nustatytas bendras draudimas rinkai pateikti produktus iš ruonių;
 (2) kita vertus, ruonių
 medžioklė yra neatsiejama inuitų ir kitų čiabuvių
 bendruomenių kultūros ir identiteto dalis ir gerokai prisideda prie
 jų pragyvenimo. Todėl inuitų ir kitų čiabuvių
 bendruomenių tradicinė ruonių medžioklė nekelia tokio pat
 moralinio susirūpinimo kaip medžioklė, kuri vykdoma visų pirma
 dėl komercinių priežasčių. Be to, remiantis Jungtinių
 Tautų deklaracija dėl čiabuvių tautų teisių ir
 kitais susijusiais tarptautiniais dokumentais, plačiai pripažįstama,
 kad neturėtų nukentėti pagrindiniai ir socialiniai inuitų
 bei kitų čiabuvių bendruomenių interesai. Todėl
 išimties tvarka Reglamentu (EB) Nr. 1007/2009 leidžiama rinkai pateikti
 produktus iš ruonių, kuriuos tradiciškai medžioja inuitų ir kitos čiabuvių
 bendruomenės, taip padėdamos sau pragyventi;
 (3) inuitams ir kitoms
 čiabuvių bendruomenėms medžiojant ruonius, kaip ir vykdant
 kitą ruonių medžioklę, neįmanoma nuosekliai ir efektyviai
 taikyti iš tiesų humaniško žudymo būdo. Vis dėlto atsižvelgiant į
 tikslą, kurio siekiama Reglamentu (EB) Nr. 1007/2009,
 derėtų leisti Sąjungos rinkai pateikti produktus, gautus
 inuitams ir kitoms čiabuvių bendruomenėms vykdant ruonių
 medžioklę, su sąlyga, kad per medžioklę kiek įmanoma
 stengtasi sumažinti medžiojamų gyvūnų skausmą,
 kančias, baimę ir kitų formų kentėjimą, kartu
 atsižvelgiant į inuitų ir kitų čiabuvių
 bendruomenių tradicinį gyvenimo būdą ir pragyvenimo
 poreikius. Išimtis, taikoma produktams iš ruonių, sumedžiotų
 inuitų ar kitų čiabuvių bendruomenių, turėtų
 būti taikoma tik tais atvejais, kai medžioklė prisideda prie šių
 bendruomenių pragyvenimo ir nėra vykdoma daugiausia komerciniais
 tikslais. Taigi Komisija turėtų galėti prireikus apriboti pagal
 tą išimtį rinkai pateikiamą produktų iš ruonių
 kiekį, kad išimtimi nebūtų naudojamasi ir tuo atveju, kai medžioklė
 vykdoma daugiausia komerciniais tikslais;
 (4) Reglamente (EB)
 Nr. 1007/2009 taip pat išimties tvarka leidžiama rinkai pateikti produktus
 iš ruonių, kurie sumedžioti siekiant vienintelio tikslo – užtikrinti
 tvarų jūrų išteklių valdymą. Nors pripažįstama,
 kad medžioklė yra svarbi siekiant tvariai valdyti jūrų
 išteklius, tačiau praktiškai tokią medžioklę gali būti
 sunku atskirti nuo didelio masto medžioklės, kuri daugiausia vykdoma
 komerciniais tikslais. Dėl to gali būti nepagrįstai
 diskriminuojami atitinkami produktai iš ruonių. Todėl tokia išimtis
 nebeturėtų būti numatyta. Tai nepažeidžia valstybių
 narių teisės ir toliau reglamentuoti medžioklę, kuria siekiama
 valdyti jūrų išteklius.
 (5) Kad būtų galima
 nustatyti išsamias produktų iš ruonių teikimo rinkai taisykles,
 Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus
 pagal Sutarties 290 straipsnį. Labai svarbu, kad parengiamųjų
 darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su
 ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais
 susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus
 Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų
 vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai.
 (6) todėl Reglamentas (EB)
 Nr. 1007/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Reglamentas (EB) Nr. 1007/2009 iš dalies
 keičiamas taip:
 (1)
 3 straipsnis pakeičiamas taip:
 „3 straipsnis
 Pateikimo
 rinkai sąlygos
 1. Pateikti
 rinkai produktus iš ruonių leidžiama tik tada, kai jie pagaminti iš
 inuitų ir kitų čiabuvių bendruomenių sumedžiotų
 ruonių ir atitinka visas šias sąlygas:
 (a)
 medžioklę vykdė bendruomenė
 tradiciniais būdais;
 (b)
 medžioklė padeda bendruomenei prasimaitinti ir
 vykdoma visų pirma ne dėl komercinių priežasčių;
 (c)
 medžioklė vykdoma taip, kad, atsižvelgiant
 į bendruomenės tradicinį gyvenimo būdą ir pragyvenimo
 poreikius, kuo labiau būtų sumažintas medžiojamų
 gyvūnų skausmas, kančios, baimė ar kitų formų
 kentėjimas.
 Pirmiau nurodytos
 sąlygos taikomos importuojamiems produktams jų importo metu ar importo
 vietoje.
 2. Importuoti produktus iš ruonių taip
 pat leidžiama pavieniais atvejais, kai importuojamos tik keliautojų arba
 jų šeimos narių asmeninėms reikmėms naudojamos prekės.
 Tokių prekių pobūdis ir kiekis turi liudyti, kad jos
 importuojamos ne komerciniais tikslais.
 3. 1 ir 2 dalių taikymas neturi
 trukdyti siekti šio reglamento tikslo.
 4. Komisijai pagal 4a straipsnį
 suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos
 išsamios produktų iš ruonių pateikimo rinkai pagal 1 ir 2 dalis taisyklės.
 5. Jei dėl sumedžiotų ruonių
 kiekio, produktų iš ruonių, pateikiamų rinkai pagal 1 dalį,
 kokybės ar kitų aplinkybių galima daryti išvadą, kad
 medžioklė vykdyta visų pirma komerciniais tikslais, Komisijai
 suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 4
 straipsnį, kad ji apribotų iš tos medžioklės gautų
 produktų, kurie gali būti pateikti rinkai, kiekį.
 6. Komisija parengia technines
 rekomendacines pastabas, kuriose pateikiamas kombinuotosios nomenklatūros
 kodų, kurie gali būti priskirti produktams iš ruonių, kuriems
 taikomas šis straipsnis, preliminarus sąrašas.“
 (2)
 Įterpiamas 4a straipsnis:
 „4a straipsnis
 Įgaliojimų delegavimas
 1. Įgaliojimai priimti
 deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
 sąlygomis.
 2. Įgaliojimai priimti
 deleguotuosius aktus, nurodytus 3 straipsnyje, Komisijai suteikiami
 penkerių metų laikotarpiui nuo [įrašyti datą – šio
 reglamento įsigaliojimo data]. Likus ne mažiau kaip devyniems
 mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija
 parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą.
 Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės
 laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia
 prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims
 mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
 3. Europos Parlamentas arba
 Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 3 straipsnyje nurodytus deleguotuosius
 įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami
 tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus.
 Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos
 Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame
 nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių
 deleguotųjų aktų galiojimui.
 4. Apie priimtą
 deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos
 Parlamentui ir Tarybai.
 5. Pagal 3 straipsnį
 priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du
 mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį
 aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia
 prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos
 Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš.
 Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas
 dviem mėnesiais.“
 (3)
 5 straipsnis išbraukiamas.
 2 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja
 dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
 oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas privalomas visas ir
 tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 [1] OL C [...], [...], p. [...].
 [2] 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1007/2009 dėl prekybos produktais iš
 ruonių (OL L 286, 2009 10 31, p. 36).


type: caselaw

text:
C 61/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 24.2.2001
 Petición de decisión prejudicial presentada mediante reso- Cuestión 5
 lución del Østre Landsret, de fecha 20 de diciembre de
 2000, en el asunto entre Assurandør Societetet, que actúa
 ¿Es relevante para la respuesta a las cuestiones 1 y 2 el hecho
 en representación de Taksatorringen, contra Skatteminis-
 de que en las grandes compañı́as de seguros los servicios de
 teriet
 tasación los presten peritos empleados en tales compañı́as, de
 modo que dichos servicios queden exentos del impuesto?
 (Asunto C-8/01)
 (2001/C 61/16) (1) DO L 145, p. 1; EE 09/01, p. 54.
 Al Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas le ha
 sido sometida una petición de decisión prejudicial mediante
 resolución del Østre Landsret, dictada el 20 de diciembre de
 2000, en el asunto entre Assurandør Societetet, que actúa en
 representación de Taksatorringen, contra Skatteministeriet, y
 recibida en la Secretarı́a del Tribunal de Justicia el 10 de enero
 de 2001. El Østre Landsret solicita al Tribunal de Justicia que
 se pronuncie sobre las siguientes cuestiones: Peticiones de decisión prejudicial presentadas mediante
 resoluciones del Hof van Beroep te Gent, de fecha 3 de
 Cuestión 1 enero de 2001, en los asuntos entre S. Monier y Govan
 Sports N.V., E. Van Ankeren y Govan Sports N.V., Govan
 Lo dispuesto en la Directiva 77/388/CEE del Consejo, de 17 de Sports N.V. y P. Jacobs y Govan Sports N.V. y D. D’Hondt.
 mayo de 1977, Sexta Directiva en materia de armonización de
 las legislaciones de los Estados miembros relativas a los (Asuntos C-9, 10, 11 y 12/01)
 impuestos sobre el volumen de negocios — Sistema común
 del Impuesto sobre el Valor Añadido: base imponible uni-
 forme, (1) y, en particular, en su artı́culo 13, parte B, letra a), (2001/C 61/17)
 ¿debe interpretarse en el sentido de que las prestaciones de
 servicios de tasación que una compañı́a efectúa en favor de sus
 miembros pueden considerarse incluidas en la expresión Al Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas le
 «operación de seguro», en la acepción de dicha disposición, o han sido sometidas varias peticiones de decisión prejudicial
 en la de «prestaciones de servicios relativas a las mismas mediante resoluciones del Hof van Beroep te Gent, dictada el
 efectuadas por corredores y agentes de seguros»? 3 de enero de 2001, en los asuntos entre S. Monier y Govan
 Sports N.V. (C-9/01), E. Van Ankeren y Govan Sports N.V.
 (C-10/01), Govan Sports N.V. y P. Jacobs (C-11/01) y Govan
 Cuestión 2 Sports N.V. y D. D’Hondt (C-12/01), y recibida en la Secretarı́a
 del Tribunal de Justicia el 10 de enero de 2001. El Hof van
 ¿Debe interpretarse el artı́culo 13, parte A, letra f), de la Sexta Beroep te Gent solicita al Tribunal de Justicia que se pronuncie
 Directiva del IVA en el sentido de que procede conceder la con carácter prejudicial sobre las siguientes cuestiones:
 exención del IVA a las prestaciones de servicios que una
 compañı́a — que por lo demás cumple los requisitos que dicha
 disposición establece para la exención de tal impuesto — «¿Se oponen las disposiciones del Tratado en materia de libre
 proporciona a sus miembros, en caso de que no pueda circulación de servicios a una prohibición legal de colocación
 demostrarse que la exención del impuesto provoque una de deportistas pagados (sean o no profesionales) y/o constituye
 distorsión de la competencia real o inminente, pero exista una el monopolio de la colocación de dichos deportistas por parte
 mera posibilidad de que tal distorsión se produzca? del Vlaamse Dienst voor Arbeidsbemiddeling un abuso de
 posición dominante? ¿Son contrarias, en consecuencia, las
 disposiciones del Real Decreto de 28 de noviembre de 1975 a
 Cuestión 3 las disposiciones del Derecho comunitario y, entre otros, a los
 artı́culos 86 y 90, apartado 1, del Tratado CE, en la medida en
 ¿Es relevante para la respuesta a la segunda cuestión el hecho que dicho Real Decreto confiere exclusivamente a una oficina
 de que la posibilidad de distorsión de la competencia sea más pública de colocación el derecho a colocar deportistas retribui-
 o menos remota o irreal? dos, sean profesionales o no, y en la medida en que esta norma
 legal impide además la actividad real de colocación de las
 agencias privadas de colocación debido a que mantiene una
 Cuestión 4
 disposición legal que prohı́be dicha actividad so pena de
 nulidad de los referidos contratos y en la medida en que las
 ¿Es incompatible con el artı́culo 13, parte A, letra f), de la mencionadas actividades de colocación pueden afectar a los
 Sexta Directiva del IVA que el Derecho nacional conceda, con nacionales o al territorio de otros Estados miembros?»
 arreglo a la disposición citada, una exención del impuesto con
 carácter temporal cuando existan dudas sobre si tal exención
 puede provocar una distorsión de la competencia en un
 momento posterior?


text:
 1.10.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 290/19
 Az F-83/09. sz., Kalmár kontra Europol ügyben 2011. május 26-án hozott ítélet ellen az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) által 2011. augusztus 11-én benyújtott fellebbezés
 (T-455/11. P. sz. ügy)
 2011/C 290/27
 Az eljárás nyelve: holland
 Felek
 Fellebbező: Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) (képviselők: D. Neumann, D. El Khoury és J. Arnould meghatalmazottak, segítőik: D. Waelbroeck és E. Antypas ügyvédek)
 A másik fél az eljárásban: Andreas Kalmár (Hága, Hollandia)
 A fellebbező kérelmei
 A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:
 —
 helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és az ügyben hozzon határozatot, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék:
 a)
 megsemmisítette az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) igazgatójának A. Kalmár határozott időre szóló szerződését megszüntető 2009. február 4-i határozatát, az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) igazgatójának az érintettet a felmondási idő alatt a szolgálat teljesítésének kötelezettsége alól mentesítő 2009. február 24-i határozatát és az érintett panaszát elutasító 2009. július 18-i határozatát;
 b)
 kötelezte az Europolt, hogy kártérítés címén 5 000 eurót fizessen meg A. Kalmárnak;
 c)
 az Europolt kötelezte az összes költség viselésére.
 —
 az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze az elsőfokú eljárás költségeinek és a fellebbezőnek a fellebbezéssel kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A fellebbező a fellebbezés alátámasztására hat jogalapra hivatkozik:
 1.
 Első jogalap: a Közszolgálati Törvényszék a ne ultra petita tilalom megsértésével hozott határozatot, és megsértette a védelemhez való jogot. A fellebbező álláspontja szerint a Közszolgálati Törvényszék más jogalapokat vizsgált mint amelyekre A. Kalmár hivatkozott.
 2.
 Második jogalap: a Közszolgálati Törvényszék téves jogi álláspontból indult ki a vitatott határozatok jogszerűségének értékelése során. Közelebbről, a Közszolgálati Törvényszék tévesen alkalmazta a gondoskodási kötelezettséget és az indokolási kötelezettséget.
 3.
 Harmadik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék téves jogi álláspontból indult ki a hatályon kívül helyezés iránti kérelem tárgyát illetően. A Közszolgálati Törvényszéknek a 2009. július 18-i határozatot sérelmet okozó határozatnak kellett volna minősítenie, amelyre a bírósági felülvizsgálat ugyancsak kiterjed.
 4.
 Negyedik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék számos hibát követett el az értékelés során, nevezetesen: az Europol az elbocsátó határozatban bizonyos „lényeges és nem elhanyagolandó érdemi tényállási elemeket”„nem”, vagy „nem gondosan” vett figyelembe.
 5.
 Ötödik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék nem kielégítően indokolta a megtámadott ítéletet.
 6.
 Hatodik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék tévesen ítélt meg kártérítést.


text:
Kankuritar: tammikuuta 2015
 Olen kankaankudonnan ammattilainen, jonka kangaspuissa on aina menossa mieleinen loimi. Elämääni rikastuttavat myös toisten taitajien käsityöt, luonnontarkkailu ja maailmanmenon seuranta. keskiviikko 28. tammikuuta 2015
 Huivisouvi jatkuu ja kiihtyy kevättä kohti.....
 Kangaspuissani on menossa huivisouvi ja se jatkuu pitkälti keväälle asti. Ensin oli ja on vuorossa ns Norjan saamelaistyylisten villahuivien kutominen ja sitten souvi jatkuu ihanien villasilkkihuivien parissa.
 Parisen vuotta sitten kudoin ensimmäiset 'saamelais' tyyliset villahuivit ja nyt kun kysyntää on ollut mukavasti, päätin kutoa huiveja myös eri värisinä kuin punaisina. Valmiiden huivien kuvia löytyy kotisivuiltani sitä mukaa kun eri värejä valmistuu (www.kankuritar.fi). Nyt on kuitenkin ihan pakko laittaa kuvaa punapohjaisten huivien väri-iloittelusta.
 Mahtava palmikko odottelemassa seuraavaa työvaihetta.
 Ja heti kun puoliso on lumitöiltään joutanut, homma jatkuu.......
 Näiden punapohjaisten huivien jälkeen vuorossa on sinipohjaiset ja valkopohjaiset huivit...... elikkä se vanha sananlasku, 'ahkeruus on ilomme' pitää hyvin paikkansa. Ja vielä yhdet sukat! Nämä valmistui 'avovävylle'. Materiaali on sitä kuuluisaa 'seiskaveikkaa', jota löytyi lankakorin pohjalta.
 Ja sitten eiku töihin .... lumitöihin. Luoja on yön aikana antantut lisää askarteltavaa lumen kanssa.
 Tuli sukat... ei tuluskukkaroa!
 Hei, tällaiset sukat sain pakerrettua, siis tuli sukat eikä se kuuluisa tuluskukkaro! Lankana näissä on 7-veljeksen erilaisia keränpohjia! Ja vieläkin lankoja jäi sen verran paljon, että pakko tehdä taas lisää sukkia.
 Tässä sukkien alla on kuvaa kutomistani Saivo villahuiveista.
 Seuraavaan loimeen odottelenkin sitten punaisia lankoja ja tulossa on ns Norjan saamelaistyylisiä huiveja.
 Niistä sitten lisää kun valmistuvat.
 Telkusta tulee monenlaista talviurheilu lähetystä, niitä seuratessa vävypoika saa myös sukat varpaitaan lämmittämään.
 Pakkasta täällä on riittämiin, saisi jo hieman alkaa olemaan kohtuullisemmat -luvut mittarissa.
 Tuleeko sukat vai tuluskukkaro?
 Jo aikaisemmin kerroin, että olen jäänyt hieman koukkuun tuohon sukkien neulomiseen! Nyt kun varsinaisesti odottelen huivi-lanka toimitusta Pirkanmaan Kotityöltä, niin en voi vain pyöritellä peukaloita, niinpä sukkia neulomaan! Pengoin lankakasoja ja löysin aika paljon Novitan 7-veljestä-lankoja, joita olen ostanut jo vuosia sitten, värimaailma on se mikä milloinkin on ollut työn kohteena.
 Novitan sivuilta löysin kivannäköiset polvisukat ja ajattelin ne näistä, kuvassa olevista langoista tehdä.
 Kuvioneule on aina hyvin mielenkiintoinen ja haastava työ aivoille!
 Jatkoa seuraa ..... tuleeko sukat vai se kuuluisa tuluskukkaro?
 Nuo ihanat sakset olen saanut miniältäni ja kuten huomaat, pakko välillä ratkoa ristikoitakin!
 leivon, leivon leipäsiä......
 Nyt kylläkin leivoin sämpylöitä ja voisilmäpullia! Tämän vuoden aloitus alkaa olla kohdallaan, kun ehdin leipomaan. Leipominen on rentouttavaa puuhaa ja siinäkin näkee omien käsien jäljen. Teen taikinat käsin vaivaamalla, saan heti tuntuman taikinan sitkoon. En edes omista talouskonetta, enkä edes sellaista haluakaan. Sämpylät yleensä leivon jauhopussin kyljessä olevan ohjeen mukaan, mutta nyt olen muutaman kerran tehnyt taikinan ohjeella, joka löytyy Kotilieden julkaisemasta Leipäkirjasta (julkaisuvuosi 1994) - voihan, kun tuo aika rientää. Ohje on 'Hapatettu vehnäleipä' ja hieman jauhomääriä muuttamalla soveltuu hyvin sämpylöiden leivontaan.
 Tässä hyvin noussut taikina odottaa jatkokäsittelyä!
 Sämpylät odottamassa uuniin pääsyä!
 Ja sitten valmiina maisteltavaksi, lämpimänä ja voin kanssa!
 Laitan vielä tähän ohjeen, niin voitte itsekin kokeilla.
 Hapatettu vehnäleipä (ohje 2:lle leivälle)
 päivä ennen leipomista:
 - 3 dl lämmintä vettä
 - 3 dl vehnäjauhoja tai grahamjauhoja tai sämpyläjauhoja Lisää juureen:- 7 dl vettä
 - noin 2,3 l jauhoja
 1) Sekoita hiiva , kädenlämpöinen vesi ja jauhot hyvin keskenään. Peitä liinalla tai kelmulla ja anna juuren olla huoneenlämmössä seuraavaan päivään. 2) Sekoita juureen seuraavana päivänä vesi, suola, öljy ja jauhot. Peitä liinalla ja anna kohota noin tunnin ajan huoneenlämmössä, vedottomassa paikassa.
 3) Leivo taikinasta 2 leipää tai ison joukon sämpylöitä ja anna kohota liinan alla vielä noin puolen tunnin ajan.
 4) Paista leivät 200 asteessa noin 45 min.
 Sämpylät 225 asteessa noin 12-14 min., riippuen hieman uunista.
 Käytän itse jauhojen mukana taikinaan kauralesettä, kaurahiutaleita, spelttijauhoja ja myöskin ruisjauhoja. Elikkä mitä kaapista löytyy.
 Mukavaa keskiviikkoa ja makoisia sämpylöitä!
 Ihana aamu!!
 Nyt on ihan pakko laittaa tännekin kuvia 'ihanasta' ja työntäyteisestä aamusta! Tällainen tunnelma hyökkäsi eilen aamulla vastaan, kun avasin ulko-oven! Kiva tunne, kun pitäisi lähteä heti aamusta liikkeelle!
 Kaivat ensin auton esiin lumen alta, sitten saat aloittaa 'luomisen' ja nyt tarkoitan lumen luomista!
 Onneksi on tuo puolipeitto autoa osittain suojaamassa! Tuo kinos tuossa talon nurkalla oli yli puolimetrinen, sai siinä muutaman kolallisen työnnellä, jotta piha-alue näytti taas oikeanlaiselta. Me jaamme miehen kanssa lumitöiden tekemisen. Hänellä todettiin sepelvaltimotauti ja nyt en anna hänen rehkiä! Hän kyllä yrittää protestoida ko asiasta, mutta hän saa tehdä ns viimeistelytyöt pihalla.
 On meillä autotallikin, mutta siitä tehtiin Kankurittarelle työhuone-ateljee-paja, rakkaalla lapsella on monta nimeä. Nyt on juuri kangaspuissa valmistumassa seinätekstiili, tekniikkana on vakoraanu-sidos. Ohessa kuva siitä, millaiselta vakoraanu-sidos näyttää. Tämä seinätekstiili, ei ole minun kutoma.
 Mukavaa torstai-päivää lukijoilleni.
 No niin, nyt on sitten arki alkanut ja arkiset touhut myöskin. Piparit, suklaat ja tortut syöty ja saatu muutama kilo lisää painoa, että sen siitä pyhäisestä ja rikkonaisesta ajasta sai itselle! Nyt ei auta muuta kuin muutama viikko juoda 'nutrilet' keittoja ja laittaa makeat syötävät pannaan.
 Televisiota katsellessa (kuunnellessa) olen saanut muutamat sukat neulottua ja lisää on kokoajan tulossa.
 Tässä kuvassa on sukkia mummum mussukoille ja miniälle, pojalle sukat ovat tulollaan.
 Punaiset ovat miniälle 7-veljeksen Raitalankaa,
 Poikien sukat ovat teeteen Pallasta.
 Konepestäviä kaikki.
 Tytölle valmistuu tällaiset.
 Materiaali on 7-veljeksen Raita-lankaa.
 Nämä molemmat käyttämäni langat olivat helposti neulottavia lankoja. Pojan tulollaan olevat sukat ovat myös 7-veljestä.
 Kantapään kutominen on ollut minulle iso haaste! Nyt opettelin Novitan sukkalehdessä olleen perussukka-ohjeen mukaan kantapään tekemisen, ja alkoihan se sujumaan. Nyt olen oikein innostunut sukkien kutomisesta.
 Kangaspuiden kanssa varsinainen työ alkaa tänään, tulossa on vakoraanu- tekniikalla seinätekstiili ja sitten ajattelin loppuloimeen kutoa keinutuolimaton samettilangasta.
 Lunta on tullut yön aikana melkoisesti, joten ensin suunnistan ulos ns luoviin töihin ja sitten ..... pajalle.


text:
21.11.98 DA De Europñiske Fñllesskabers Tidende C 358/15
 3) Kongeriget Nederlandene og Rådet for Den Euro- DOM AFSAGT AF RETTEN I FéRSTE INSTANS
 pñiske Union bñrer deres egne omkostninger.
 den 30. september 1998
 i sag T-164/97, Silvio Busacca m.fl. mod Revisionsretten
 (1) EFT C 74 af 8.3.1997.
 for De Europñiske Fñllesskaber (1)
 (Tjenestemñnd Ð udtrñden af tjenesten i forbindelse med
 nye medlemsstaters tiltrñdelse Ð bebyrdende afgùrelse Ð
 ulovlighedsindsigelse Ð lovligheden af forordning (EF,
 Euratom, EKSF) nr. 2688/95 Ð ligebehandling Ð vñsent-
 lige formelle mangler Ð forudgående hùring af institutio-
 ner og af vedtñgtsudvalget)
 DOM AFSAGT AF RETTEN I FéRSTE INSTANS
 (98/C 358/30)
 den 1. oktober 1998
 i sag T-155/97, Natural van Dam AG og Danser Contai-
 ner Line BV mod Kommissionen for De Europñiske (Processprog: fransk)
 Fñllesskaber (1)
 (Indlandsskibsfart Ð strukturel sanering Ð betingelser for
 ibrugtagning af nye fartùjer Ð udelukkelse) I sag T-164/97, Silvio Busacca m.fl., tjenestemñnd ved
 Revisionsretten for De Europñiske Fñllesskaber, ved advo-
 (98/C 358/29) katerne Georges Vandersanden og Laure Levi, Bruxelles,
 og med valgt adresse i Luxembourg hos Fiduciaire Myson
 SARL, 30, rue de Cessange, mod Revisionsretten for De
 Europñiske Fñllesskaber (befuldmñgtigede: Jean-Marie
 (Processprog: nederlandsk) Stenier, Jan Inghelram, Paolo Giusta og Christina Frie-
 drich), angående en påstand om annullation af Revisions-
 rettens afgùrelser af 16. september 1996 om at afslå sag-
 sùgernes ansùgninger om at opfùre deres navne på listen
 I sag T-155/97, Natural van Dam, Basel (Schweiz), og over de personer, der har tilkendegivet deres interesse for
 Danser Container Line BV, Sliedrecht (Nederlandene), ved at komme i betragtning ved en afgùrelse om udtrñden af
 advokat J. van Dam, Rotterdam, og med valgt adresse i tjenesten som fùlge af éstrigs, Finlands og Sveriges tiltrñ-
 Luxembourg hos advokat Fernand Entringer, 34 A, rue delse, har Retten (Femte Afdeling), sammensat af afde-
 Philippe II, mod Kommissionen for De Europñiske Fñlles- lingsformanden, J. Azizi, og dommerne R. García-Valdeca-
 skaber (befuldmñgtigede: oprindelig Berend-Jan Drijber, sas og M. Jaeger; justitssekretñr: ekspeditionssekretñr B.
 dernñst Laura Pignataro og Maurits Lugard), angående en Pastor, den 30. september 1998 afsagt dom, hvis konklu-
 påstand om annullation af Kommissionens beslutning sion lyder således:
 SG(97) D/1862 af 7. marts 1997, hvorved det blev beslut-
 tet ikke at meddele sagsùgerne den ansùgte fritagelse for
 tre fartùjer, som de påtñnkte at bygge, i henhold til
 artikel 8, stk. 3, litra c), i Rådets forordning (EéF) 1) De afgùrelser, Revisionsretten har truffet den 16. sep-
 nr. 1101/89 af 27. april 1989 om strukturel sanering inden tember 1996 over for Silvio Busacca, Carlo Degli
 for indlandsskibsfarten (EFT L 116 af 28.4.1989, s. 25), Abbati, Pamela Rattigan, Gisela Tremont og CeÂcile
 har Retten (Fjerde Afdeling), sammensat af afdelingsfor- Vandam om at afslå deres ansùgninger om at opfùre
 manden, P. Lindh, og dommerne K. Lenaerts og J. D. deres navne på listen over de personer, der har tilken-
 Cooke; justitssekretñr: fuldmñgtig A. Mair, den 1. oktober degivet deres interesse for at komme i betragtning ved
 1998 afsagt dom, hvis konklusion lyder således: en afgùrelse om udtrñden af tjenesten, som fastsat ved
 Rådets forordning (EF, Euratom, EKSF) nr. 2688/95 af
 17. november 1995 om sñrlige foranstaltninger for tje-
 nestemñnds udtrñden af tjenesten i De Europñiske
 Fñllesskaber som fùlge af éstrigs, Finlands og Sveriges
 1) Kommissionen for De Europñiske Fñllesskaber fri-
 tiltrñdelse, annulleres.
 findes.
 2) Revisionsretten bñrer sine egne omkostninger og
 2) Sagsùgerne betaler sagens omkostninger. betaler sagsùgernes omkostninger.
 (1) EFT C 212 af 12.7.1997. (1) EFT C 212 af 12.7.1997.