type: wikipedia

text:
196 (сто деветдесет и шеста) година по юлианския календар е високосна година, започваща в четвъртък. Това е 196-а година от новата ера, 196-а година от първото хилядолетие, 96-а година от 2 век, 6-а година от 10-о десетилетие на 2 век, 7-а година от 190-те години.
 Събития
 Консули са Гай Домиций Декстер и Луций Валерий Месала Тразеа Приск.
 Eсен – Клодий Албин e провъзгласен за римски император от британските и испанските легиони.
 Север изпраща убийци на Албин, но без резултат. Албин вдига бунт срещу Север, подкрепен от аристокрацията в Испания и Галия.
 Родени
 Починали


text:
Yhdistyneet arabiemiirikunnat () eli Arabiemiirikunnat, myös Emiraatit (vanha nimi Arabiemiirikuntien liitto) on pääosin autiomaan peittämä valtio Arabian niemimaan koillisosassa Persianlahden rannikolla. Sen rajanaapurit ovat Oman ja Saudi-Arabia. Maa koostuu seitsemästä emiirikunnasta, ja sen pinta-ala on noin 83 600 neliökilometriä. Väkiluvuksi on arvioitu noin yhdeksän miljoonaa, joista suurin osa on kansalaisuutta vailla olevia vierastyöläisiä. Arabiemiirikuntien pääkaupunki on Abu Dhabi.
 Arabiemiirikunnat on historiansa aikana kuulunut muun muassa Persian sassanidien, Portugalin ja Osmanien valtakunnan vaikutuspiiriin. 1800-luvun lopulta lähtien se oli Brittiläisen imperiumin alainen protektoraatti, kunnes kuusi alueen šeikkikunnista yhdistyi ja perusti itsenäisen valtion vuonna 1971. Nykyään Arabiemiirikunnilla on muista arabimaista poiketen suhteellisen vahva ja monipuolinen talous, joka on suuntautunut öljyn ja maakaasun lisäksi kauppaan ja matkailuun. Valtaosa maan asukkaista on muslimeja, ja islamilla on ollut merkittävä vaikutus maan kulttuuriin.
 Maantiede
 Arabiemiirikunnat sijaitsee Omanin ja Saudi-Arabian välissä, Omaninlahden ja Persianlahden rannalla. Sillä on myös 19 kilometriä rajaa Qatarin kanssa. Tästä rajasta samoin kun Persianlahden saarten omistuksesta on kiistaa, ja siksi arviot maan pinta-alasta ovat vaihdelleet. Omanilla on pieni eksklaavi Arabiemiraattien alueella.
 Maan itäosassa on vuoria; suurin osa alueesta on hiekka-aavikkoa. Maan sijainti on strateginen Hormuzinsalmen puolustuksen takia. Rannikolla on monia saaria, hiekkasärkkiä ja koralliriuttoja, joten navigointi on vaikeaa. Dubai on paras luonnonsatama. Abu Dhabin alueella on kaksi merkittävää keidasta, joiden pohjavesivarat riittävät maanviljelyyn.
 Arabiemiraattien ilmasto on pääosin kuuma ja kuiva. Kuuminta on heinä- ja elokuussa, jolloin lämpötila rannikkotasangolla nousee 48 asteeseen. Vuorilla on selvästi viileämpää. Loppukesällä kostea kaakkoistuuli tekee rannikkoalueiden säästä erityisen epämiellyttävää. Rannikolla sataa vuodessa alle 120 mm, vuorilla paikoin jopa 350 mm. Rankkasateet saavat toisinaan aikaan paikallisia tulvia. Hiekkamyrskyt haittaavat säännöllisesti näkyvyyttä.
 Rannikon ekosysteemeissä, saarilla, koralliriutoilla, vuorovesirannikolla ja mangrovesoilla elää monenlaisia kasvi- ja eläinlajeja. Arabiemiraattien ensimmäiset meriluonnonsuojelualueet perustettiin 1995 ja vuonna 2012 ne kattoivat yhteensä 6 563 km2 Aavikoilla on käynnissä metsitysohjelmia. Itäosan Hajarvuoristo tarjoaa turvapaikan harvinaisille eläimille, kuten leopardille ja arabiantarille (Hemitragus jayakari).
 Historia
 Nykyisellä Yhdistyneiden arabiemiirikuntien alueella on ollut asutusta jo pronssikaudella. Yli kaksituhatta vuotta eaa. Umm al-Nariksi kutsuttu kulttuuri kehittyi nykyisen Abu Dhabin lähellä. Sen vaikutus levisi pitkälle sisämaahan ja rannikkoa pitkin Omaniin asti. Islam saapui alueelle vuonna 636, ja kristityt nestoriolaiset perustivat Sir Bani Yasin luostarin samannimiselle saarelle lähelle Abu Dhabia 600-luvulla. Keskiajalla Hormuzin eli Ormusin kuningaskunta hallitsi koko aluetta.
 Pian sen jälkeen, kun Vasco da Gama vuonna 1498 oli purjehtinut Afrikan ympäri Intiaan, Persianlahden etelärannikon šeikkikunnat joutuivat Portugalin ylivallan alaisiksi. Portugalin valta alueella kesti 1600-luvulle saakka, minkä jälkeen alue oli pitkään Osmanien valtakunnan vaikutusvallan alaisena. Britannian valta alkoi kasvaa 1800-luvulla ja lopulta vuonna 1892 alueesta tuli Britannian protektoraatti
 Helmenkalastus oli tärkeä elinkeino, ja kun luonnonhelmien kysyntä väheni 1900-luvun alussa, alue vajosi köyhyyteen. Šeikit olivat keskustelleet öljyn etsimisestä, ja ensimmäiset kaivausluvat annettiin 1939. Ensimmäinen raakaöljylasti lähti 1962 Abu Dhabista ja Dubaista 1969. Britannia päätti vetäytyä alueella 1968, ja Arabiemiirikunnat itsenäistyi vuonna 1971 alueen emiirikuntien yhdistyessä.
 Politiikka
 Unionin neuvosto
 Arabiemiirikuntia hallitsee korkein neuvosto, johon kuuluvat kunkin emiirikunnan johtajat. Neuvosto valitsee presidentin ja varapresidentin joka viides vuosi. Vaikka järjestely on epävirallinen, presidenttiys periytyy käytännössä Abu Dhabin Al Nahyanin klaanin sisällä ja pääministeriys on varattu Dubain Al Maktum -klaanille. Neuvosto valitsee myös korkeimman oikeuden jäsenet, kun taas kaikista emiraateista koottu 40-jäseninen unionin neuvosto tarkastaa kaikki ehdotetut lait.
 Šeikki Zayid ibn Sultan Al Nahyan oli liiton presidentti perustamisesta kuolemaansa asti 2. marraskuuta 2004. Hänen poikansa Khalifa seurasi häntä Abu Dhabin johtoon. Perustuslain mukaisesti korkein neuvosto äänesti presidentistä seuraavana päivänä ja valitsi Khalifa Al Nahyanin myös liittovaltion presidentiksi.
 Maassa ei ole poliittisia puolueita. Vuonna 2006 pidettiin ensimmäiset vaalit, joissa valittiin puolet unionin neuvoston jäsenistä. Kunkin emiirikunnan johto sai valita, ketkä saivat äänestää. Syyskuussa 2011 pidettiin toiset vaalit, joissa jälleen valittiin puolet neuvoksista.
 Oikeuslaitos
 Yhdistyneiden arabiemiirikuntien lakijärjestelmä pohjaa Koraaniin. Myös Ranskan oikeusjärjestelmän vaikutus näkyy lakiteksteissä. Islamin lakia, šariaa, noudatetaan etenkin perhelainsäädännössä kuten avioeroa ja perintöasioita koskevissa määräyksissä.
 Arabiemiraattien huumelait ovat ankaria. Turisteja on tuomittu vuosien vankeusrangaistuksiin heidän vaatteistaan löytyneiden huumausainejäänteiden vuoksi.
 Seitsemän emiraattia ja niiden nykyiset johtajat
 Liittovaltio muodostuu seitsemästä emiirikunnasta. Niiden nykyiset emiirit ovat:
 Abu Dhabi – Šeikki Khalifa ibn Zayid Al Nahyan (), vuodesta 2004
 – Šeikki Humaid ibn Rašid al-Nu’aimi (), vuodesta 1981
 – Šeikki Muhammad ibn Rašid Al Maktum (), vuodesta 2006
 – Šeikki Hamad ibn Muhammad al-Šarqi (), vuodesta 1974
 – Šeikki Saud bin Saqr al Qasimi (), vuodesta 2010
 Sharja – šeikki Sultan ibn Muhammad al-Qasimi (), vuodesta 1987
 – Šeikki Rašid ibn Ahmad al-Mu’alla (), vuodesta 1981
 Vapauksien kehitys
 Freedom Housen vuoden 2022 raportin mukaan Yhdistyneet arabiemiirikunnat ei ole vapaa maa. UAE on seitsemän emiraatin liitto, jota käytännössä johtaa Abu Dhabi, pinta-alaltaan suurin ja luonnonvaroiltaan rikkain. Liittovaltion neuvoa-antavalle elimelle järjestetään rajoitetut vaalit, mutta poliittiset puolueet on kielletty, ja kaikki toimeenpano-, lainsäädäntö- ja oikeusvalta kuuluu viime kädessä seitsemälle perinnölliselle hallitsijalle. Sekä kansalaisten että ei-kansalaisten, jotka muodostavat ylivoimaisen enemmistön väestöstä, kansalaisvapauksiin kohdistuu merkittäviä rajoituksia.
 Asevoimat
 Yhdistyneet arabiemiirikunnat on 2000-luvun alkupuolella aseistautunut voimakkaasti, vuonna 2008 se oli maailman kolmanneksi suurin aseiden tuoja, Kiinan ja Intian jälkeen. Maa on hankkinut muun muassa 80 F-16E ja 50 Mirage 2000-9 -hävittäjää vuosina 2004–2008. Maan sijainti Hormuzinsalmen äärellä on strateginen öljykuljetuksien kannalta.
 Talous
 Muista arabimaista poiketen Arabiemiirikuntien liitolla on poikkeuksellisen vahva ja monipuolinen talous, joka ei ole täysin riippuvainen öljystä ja maakaasusta. Erityisesti Dubai on matkailun ja vapaan kaupan voimalla kohonnut koko Persianlahden liikekeskuksen asemaan. Yksi monipuolistamisen suurimmista tuloksista on vakaasti kehittyvä matkailuteollisuus, joka on keskittynyt rannikolle, aavikolle, urheilukohteisiin ja infrastruktuuriin. Matkailuteollisuuden lisäksi myös edulliset kuluttajahinnat, lämmin ilmasto, tekniikan ihmeet kuten Burj al-arab -hotelli ja Palmusaaret ja ystävällisyys lännelle ovat johtaneet kutsumaan Dubaita Lähi-idän Hongkongiksi. Emiraattien suurten rakennusprojektien valmistuminen on pitkälti noin 120 euron kuukausipalkalla työskentelevien siirtotyöläisten ansiota. Tällä hetkellä yli 80 prosenttia maan väestöstä on siirtotyöläisiä, joilla ei ole kansalaisoikeuksia. Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa ei ole lakko-oikeutta eikä ammattiyhdistysliikettä. Siirtotyöläisten ihmisoikeudet ovat herättäneet runsaasti kansainvälistä keskustelua.
 Liikenne
 Maassa on 41 lentokenttää ja 4 080 kilometriä maantietä. Moottoritiet ovat hyväkuntoisia ja valaistuja, ja matkailijoille suositellaan auton vuokraamista. Abu Dhabin ja Dubain välillä on säännöllinen linja-autoyhteys.
 Väestö
 Vuoden 2005 väestönlaskennassa ilman kansalaisuutta olevien maahanmuuttajien lukumäärä arvioitiin huomattavasti suuremmaksi kuin aikaisemmin. Siihen perustuva arvio vuoden 2011 väkiluvusta on 5,15 miljoonaa. Aiemmankin arvion mukaan alle 20 prosenttia väestöstä oli Emiraattien kansalaisia. Yli puolet väestöstä on Etelä-Aasiasta.
 Islam on valtionuskonto. Muslimit muodostavat 76 prosenttia ja kristityt 9 prosenttia väestöstä. Muiden uskontojen osuus väestöstä on 15 prosenttia, josta pääosa on hinduja ja buddhalaisia. Arabia on maan virallinen kieli ja sitä käytetään hallituksessa ja byrokratiassa, mutta englannin kielen merkitys talouselämässä on kasvanut: se toimii lingua francana arabiantaidottomille maahanmuuttajille. Vuoden 2003 arvion mukaan noin 78 prosenttia väestöstä osaa lukea ja kirjoittaa.
 Kulttuuri
 Arabiemiirikunnilla on vahvat siteet muuhun arabimaailmaan. Hallitus on omistautunut perinteisten taide- ja kulttuurimuotojen säilyttämiselle muun muassa Abu Dhabin kulttuurihallinnon kautta, jonka ohella myös muissa emiraateissa on omat kulttuurihallintonsa. Vuodesta 2009 rakennettu Louvre Abu Dhabi valmistui vuonna 2017. Kuitenkin sosiaalisessa elämässä tapahtuu suuria muutoksia: asenteet naisia kohtaan ovat muuttumassa, ja uusista urheilulajeista on tulossa suosittuja perinteisten kameliajojen rinnalle. Islamin vuoksi sianlihaa ja alkoholia ei tarjoilla yleisesti, mutta myös vähemmistöuskontoja kunnioitetaan: muun muassa hindutemppeleiden rakentaminen on sallittu.
 Sukulaisten väliset avioliitot ovat yleisiä, yli puolet avioliitoista solmitaan serkusten tai pikkuserkkujen välillä. Synnynnäisiä epämuodostumia esiintyy jopa 4,5–6 prosentilla serkkujen välisistä lapsista.
 Emiraattien perinteinen keittiö muistuttaa libanonilaista ja muita arabikeittiöitä. Siihen kuuluvat meze-alkupalat, täytetty lammas, lammaspata, maustettu riisi ja linssikeitto. Jälkiruoat ovat perinteisesti makeita.Talouskasvun myötä maahan on perustettu huippuravintoloita, joita pyörittävät kuuluisat ravintoloitsijat ja kokit Gordon Ramsaystä alkaen.
 Urheilu
 Olympialaisiin Arabiemiirikunnat on osallistunut vuodesta 1984 alkaen. Ainoan olympiamitalin on voittanut Ahmed Al Maktoum, joka voitti kaksoistrapissa olympiakultaa Ateenan olympialaisissa 2004. Arabiemiirikuntien jalkapallomaajoukkue on esiintynyt kertaalleen MM-kisoissa vuonna 1990, jolloin se putosi ensimmäisellä kierroksella. Maajoukkue on esiintynyt Aasian-mestaruuskilpailuissa kahdeksan kertaa, ja sen paras sijoitus on toinen vuodelta 1996. Lokakuussa 2011 se oli FIFA-rankingissa sijalla 113. Muita suosittuja urheilulajeja ovat kameli- ja hevoslaukat, haukkametsästys, kriketti, golf ja tennis. Moottoriurheilun osalta Formula 1 -sarjan osakilpailu Abu Dhabin Grand Prix on ajettu vuodesta 2009 lähtien Yas Marinan radalla.
 Katso myös
 Ihmisoikeudet Arabiemiirikunnissa
 Arabiemiirikunnat olympialaisissa
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 42 Aasia
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
Garany () község Szlovákiában, a Kassai kerület Tőketerebesi járásában.
 Fekvése
 Tőketerebestől 10 km-re délkeletre, az Ondava mellett fekszik.
 Története
 1360-ban „Garan” néven említik először. A Losonczy család és más nemesek birtoka volt, majd 1686-ban a tőketerebesi pálosoké. 1715-ben 8 ház nélküli jobbágytelke és 8 háztartása létezett. 1753-ban a Forgách családé, a 18. századtól az Almássy családé volt. 1787-ben 55 házában 499 lakos élt.
 A 18. század végén Vályi András így ír róla: „GARANY. Tót falu Zemplén Vármegyében, földes Ura Almásy Uraság, lakosai külömbfélék, fekszik Kis Bodrog vize mellett Terebeshez fél mértföldnyire, Ujlakhoz is közel, és az Uraságnak szép Katséllyával ékesíttetik. Térséges határja, három nyomásbéli, gabonát, és árpát terem, erdője van, szőleje nints, szénával bővelkedik, piatzozása Kassán, és Újhelyben.”
 1828-ban 119 háza és 887 lakosa volt. Lakói mezőgazdasággal, gyümölcs- és szőlőtermesztéssel, halászattal foglalkoztak. 1831-ben lakói részt vettek a parasztfelkelésben.
 Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Garany, magyar falu, Zemplén vmegyében, Zemplénhez éjszakra 2 mfldnyire: 428 romai, 87 görög kath., 328 ref., 8 zsidó lak. Ref. anya, kath. fil. szentegyh. Szép várkastély, mellyet 1530-ban Losonczy épitett. Szántóföldje 489 hold, s első osztálybeli; rétje sok; erdeje, szőleje, malma van. F. u. Almásy, Okolicsányi. Ut. post. Velejte.”
 1880 és 1890 között lakói közül sokan kivándoroltak. Borovszky Samu monográfiasorozatának Zemplén vármegyét tárgyaló része szerint: „Garany, ondvamenti magyar kisközség, 236 házzal és 1135, túlnyomó számban róm. kath. vallású lakossal. Postája Bodzásújlak, távírója Velejte és vasúti állomása Upor. Első okleveles említését 1390-ben találjuk, a mikor a Losoncziak a Rakamaziaknak zálogosítják el. 1450-ben még a Rakamaziak kezében van, de 1471-ben a Zeöld Bálint zálogos birtoka. 1477-ben Rozgonyi Rajnoldot és a Bezdédyeket uralja. 1530-ban a Losoncziakat találjuk itt, a kik a falu mellett, emelkedett helyen, várkastélyt is építtettek. 1582-ben Forgách Zsigmondé, 1686-ban a terebesi pálosoké, mígnem 1753-ban Forgách Ádámot iktatják a vár és a helység birtokába. Azután az Almásyak lesznek az urai és most a gróf Almásy György hitbizományához tartozik. A pestisjárvány 1663-ban ezt a községet sem kerülte el, sőt az 1831-iki kolera sem. Lakosai szintén részt vettek az e járvány miatt keletkezett lázadásban. 1871-ben nagy tűz pusztította, 1889-ben meg az árvíz okozott lakosainak tetemes kárt. A falubeli két templom közül a római katholikus 1756-ban, az ev. református pedig 1842-ben épült. A ref. egyház, még a terebesi pálosok idejéből származó, értékes aranyozott ezüstkelyhet őriz.”
 1920-ig Zemplén vármegye Sátoraljaújhelyi járásához tartozott. A háborút követően lakói főként mezőgazdaságból éltek. 1938 és 1944 között újra Magyarországhoz tartozott.
 Népessége
 1880-ban 990 lakosából 445 magyar és 511 szlovák anyanyelvű volt.
 1890-ben 934 lakosából 555 magyar és 353 szlovák anyanyelvű volt.
 1900-ban 1137 lakosából 553 magyar és 563 szlovák anyanyelvű volt.
 1910-ben 1247 lakosából 1130 magyar és 116 szlovák anyanyelvű volt.
 1921-ben 1221 lakosából 367 magyar és 821 csehszlovák volt.
 1930-ban 1298 lakosából 331 magyar, 27 zsidó, 854 csehszlovák, 1 egyéb nemzetiségű és 85 állampolgárság nélküli volt. Ebből 559 római katolikus, 392 református, 307 görög katolikus, 27 izraelita, 3 evangélikus és 10 egyéb vallású volt.
 1941-ben 2036 lakosából 1479 magyar és 201 szlovák volt.
 1970-ben 1845 lakosából 24 magyar és 1816 szlovák volt.
 1980-ban 1698 lakosából 15 magyar és 1674 szlovák volt.
 1991-ben 1504 lakosából 16 magyar és 1459 szlovák volt.
 2001-ben 1567 lakosából 1480 szlovák, 38 cigány, 21 magyar volt.
 2011-ben 1606 lakosából 1404 szlovák és 15 magyar volt. Ebből 903 római katolikus, 258 református, 152 görög katolikus, 34 jehovista, 21 pravoszláv, 13 evangélikus, 179 ismeretlen vallású és 36 nem volt vallásos.
 Nevezetességei
 1596 előtt épült Losonczy-kastélya, mely 1682-ben romos, de 1717 előtt ismét helyreállították, majd klasszicista stílusban átépítették; ma is áll.
 A Szent Kereszt felmagasztalása tiszteletére szentelt, római katolikus temploma 1842-ben épült klasszicista stílusban.
 Az 1903-ban épített Almássy-kastélyban gyermekpszichiátriai intézet működik.
 További információk
 Községinfó
 Garany Szlovákia térképén
 Travelatlas.sk
 A haranyi gyermekpszichiátriai intézet honlapja
 E-obce.sk
 Jegyzetek
 Nevizánszky Gábor - Prohászka Péter 2020: Honfoglalás és kora Árpád-kori soros temetők és leletek katasztere - Szlovákia. Budapest, 43 No. 76.
 Harany
 Zemplén vármegye települései


text:
Kaarle X Kustaa () oli Ruotsin kuningas vuosina 1654–1660. Hän kävi Pohjan sotaa Puola-Liettuan ja Venäjän johtamaa liittoumaa vastaan, tavoitteena luoda Pohjois-Eurooppaan mahtivaltio. Kaarle X Kustaa oli ensimmäinen hallitsija niin sanotusta pfalzilaisesta suvusta, joka nostettiin Ruotsin valtaistuimelle Vaasan hallitsijasuvun sammuttua.
 Elämäkerta
 Ennen kuninkuutta
 Kaarlen isä oli pfalzkreivi Juhana Kasimir ja hänen äitinsä Kustaa II Aadolfin siskopuoli Katariina. He olivat paenneet Ruotsiin kolmikymmenvuotista sotaa. Kaarle syntyi Nyköpingshusissa 8. marraskuuta 1622. Nuorukaisena Kaarle otti osaa sotaan ja sai opetusta Lennart Torstenssonilta. Hän kunnostautui Breitenfeldin taistelussa vuonna 1642 ja Jankowin taistelussa vuonna 1645. Vuonna 1645 Kaarle palasi Ruotsiin aikeenaan kosia serkkuaan, kuningatar Kristiinaa. Tästä ei tosin tullut mitään, mutta Kaarle sai komennuksen takaisin Saksaan, jossa hän otti osaa Westfalenin rauhan toimeenpanoon. Vuonna 1649 Kristiina, Vaasa-suvun viimeinen edustaja, nimitti aatelin vastustuksesta huolimatta Kaarlen kruununperillisekseen. Kaarle vetäytyi Öölantiin.
 Kristina luopui kruunustaan 6. kesäkuuta 1654 ja samana päivänä Kaarle Kustaasta tuli Ruotsin kuningas. Hän meni samana vuonna naimisiin Holstein-Gottorpin prinsessan Hedvig Eleonooran kanssa. He saivat yhden lapsen, josta sittemmin tuli Kaarle XI. Avioliiton poliittinen merkitys oli suuri, sillä se tuki liittoa Ruotsin ja Holstein-Gottorpin ruhtinaskunnan välillä. Holstein-Gottorpilla oli pitkään ollut konflikteja Tanskan kanssa.
 Sota Puolaa vastaan
 Vain vuosi kruunauksensa jälkeen Kaarle aloitti sodan Puolaa vastaan. Puolassa oleva Vaasa-suvun haara vaati Ruotsin kruunua. Puola kärsi nyt kasakoiden kapinasta, ja vuonna 1654 myös Venäjä oli hyökännyt Puolaan.
 Ensi alkuun sota kävi hyvin ja Varsova vallattiin elokuussa 1655. Armeija jatkoi Krakovaan, joka vallattiin kaksi kuukautta myöhemmin. Kaarle löi Puolan kruununarmeijan Voinczin taistelussa 23. syyskuuta. Puolan kuningas Juhana II Kasimir pakeni Sleesiaan.
 Kaarlen ajatus oli jakaa Puola sen vihollisten kesken, jolloin Ruotsi olisi ottanut itselleen Itämeren rannikon eli Itä-Preussin. Preussi tosin kuului Brandenburgin vaaliruhtinaalle Fredrik Vilhelmille, joka ei katsonut suopeasti Ruotsin aikeita, mutta Kaarle sai pakotettua Brandenburgin liittolaisekseen.
 Puolan kansa nousi Kaarlea vastaan, ja sotaonni kääntyi. Koko vuoden 1656 kevät kului Ruotsin armeijan liikkuessa ympäri Puolaa lyömässä kapinoita. Muitakin vihollisia Ruotsilla riitti. Kesäkuussa 1656 Venäjä hyökkäsi Ruotsin Liivinmaahan ja valtasi Laatokan länsirannat tunkeutuen seuraavana vuonna sissijoukoilla Saimaalle asti niin sanotussa ruptuurisodassa. Ruotsin entinen vihollinen Saksan keisari Ferdinand III alkoi myös varustaa maanpaossa olevaa Puolan kuningasta. Alankomaat eivät pitäneet Ruotsin aikeista vallata koko Itämeren rannikko, ja selustassa odotti perivihollinen Tanska.
 Vuoden 1657 alussa Ruotsin asema Puolassa oli erittäin tukala. Brandenburg vetäytyi pois Ruotsin kanssa tekemästään liitosta. Keisari solmi liiton Puolan kanssa toukokuussa 1657, ja kaiken lisäksi Tanska julisti sodan Ruotsille kesäkuussa.
 Sota Tanskaa vastaan
 Kaarle X Kustaa teki nyt täyskäännöksen ja suuntasi armeijansa Tanskaa kohti. Puolaan hän jätti vain vähäisiä varuskuntia Preussiin. Vuoden 1657 syksyn aikana Kaarle valloitti Jyllannin, ja tammi-helmikuussa Ruotsin armeija ylitti jään peittämät Vähä-Beltin ja Iso-Beltin. Armeijan ollessa vain parinkymmenen kilometrin päässä Kööpenhaminasta solmittiin rauha, jossa Skåne, Halland, Blekinge, Bornholm, Bohuslän ja Trondheimin lääni siirtyisivät Ruotsille.
 Tämän jälkeen Kaarle olisi halunnut jatkaa sotaa Saksassa, tällä kertaa Itävaltaa ja Brandenburgia vastaan. Saksan sotaretkestä ei kuitenkaan tullut mitään. Armeijalle, joka melkein kokonaan koostui palkkasotureista, oli pakko löytää tekemistä.
 Toinen sota Tanskaa vastaan
 Elokuussa 1658 Kaarle lähetti armeijansa jo toiseen kertaan Tanskaa vastaan. Tällä kertaa tavoitteena oli pyyhkiä Tanska kokonaan pois maailmankartalta. Sota ei sujunutkaan niin hyvin kuin ensimmäisellä kerralla. Lokakuussa 1658 Alankomaiden laivasto saapui Tanskan avuksi. Kööpenhamina saatiin piiritettyä, ja Ruotsin armeija teki epäonnistuneen rynnäkön kaupunkia vastaan helmikuussa 1659. Samalla Itävalta, Puola ja Brandenburg tulivat Tanskan avuksi ja valloittivat Jyllannin. Ruotsin joukot lyötiin marraskuussa 1659, ja Kaarle ehdotti rauhaa Tanskalle ja Puolalle, vaikka vielä toivoikin, että sotaonni kääntyisi hänelle edulliseksi.
 Kaarle kutsui koolle valtiopäivät Göteborgiin tammikuussa 1660. Siellä hän sairastui äkillisesti ja kuoli helmikuun 12. ja 13. päivien välisenä yönä.
 Kaarle X Kustaan suku hallitsi Ruotsia vuoteen 1720.
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Kirjallisuutta
 Lappalainen, Jussi T., Kaarle X Kustaan Venäjän-sota v. 1656–1658 Suomen suunnalla : 'räikkä, häikkä ja ruptuuri'''. ISBN 951-20-0098-9
 Englund, Peter, Voittamaton''. ISBN 951-0-25964-0
 Ruotsin kuninkaat
 Vuonna 1622 syntyneet
 Vuonna 1660 kuolleet
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Ważna informacja prawna
 |
 21997D0904(10)
 Dziennik Urzędowy L 242 , 04/09/1997 P. 0079 - 0079
 Decyzja Wspólnego Komitetu EOGnr 30/97z dnia 12 czerwca 1997 r.zmieniająca załącznik II (Postanowienia techniczne, normy, badanie i certyfikacja) do Porozumienia EOGWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczególności jego art. 98,a także mając na uwadze, co następuje:załącznik II do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 21/97 [1];rozporządzenie Komisji (WE) nr 2796/95 z dnia 4 grudnia 1995 r. zmieniające załącznik II do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2377/90 ustanawiającego wspólnotową procedurę określania maksymalnych limitów pozostałości weterynaryjnych produktów leczniczych w środkach spożywczych pochodzenia zwierzęcego [2] zostanie włączone do Porozumienia;rozporządzenie Komisji (WE) nr 2804/95 z dnia 5 grudnia 1995 r. zmieniające załącznik II do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2377/90 ustanawiającego wspólnotową procedurę określania maksymalnych limitów pozostałości weterynaryjnych produktów leczniczych w środkach spożywczych pochodzenia zwierzęcego [3] zostanie włączone do Porozumienia,STANOWI, CO NASTĘPUJE:Artykuł 1W rozdziale XIII pkt 14 załącznika II do Porozumienia (rozporządzenie Rady (EWG) nr 2377/90) dodaje się tiret w brzmieniu:"— 395 R 2796: rozporządzenie Komisji (WE) nr 2796/95 z dnia 4 grudnia 1995 r. (Dz.U. L 290 z 5.12.1995, str. 1).— 395 R 2804: rozporządzenie Komisji (WE) nr 2804/95 z dnia 5 grudnia 1995 r. (Dz.U. L 291 z 6.12.1995, str. 8)."Artykuł 2Teksty rozporządzenia Komisji (WE) nr 2796/95 i 2804/95 w językach islandzkim i norweskim, załączone do odnośnych wersji językowych niniejszej decyzji, są autentyczne.Artykuł 3Niniejsza decyzja wchodzi w życie dnia 13 czerwca 1997 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG.Artykuł 4Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich.Sporządzono w Brukseli, dnia 12 czerwca 1997 r.W imieniu Wspólnego Komitetu EOGC. DayPrzewodniczący[1] Dz.U. L 242 z 4.9.1997, str. 67.[2] Dz.U. L 290 z 5.12.1995, str. 1.[3] Dz.U. L 291 z 6.12.1995, str. 8.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52006PC0273
 Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā /* COM/2006/0273 galīgā redakcija - CNS 2006/0098 */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 6.6.2006COM(2006) 273 galīgā redakcija2006/0098 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠajā priekšlikumā nav paredzētas izmaiņas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības politikā. Komisija ar šo priekšlikumu paredz atjaunināt dažus ar Kopienas politiku saistītos instrumentus dzīvnieku veselības jomā:- grozot spēkā esošās procedūras, kas regulē Kopienas ieguldījumu dzīvnieku slimību izskaušanas, uzraudzības un kontroles valsts programmu finansēšanā, kā to paredz 1990. gada 26. jūnija Padomes Lēmuma 90/424/EEK[1] par izdevumiem veterinārijas jomā 24. pants,- ieviešot iespēju Kopienai apstiprināt un finansēt daudzgadu dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmas,- aktualizējot to esošo finanšu pasākumu darbības jomu, kuru mērķis ir uzlabot informācijas politiku dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā un integrēto datorizēto veterināro sistēmu (TRACES) lietošanu.Pievienotais priekšlikums par Lēmuma 90/424/EEK grozīšanu tādējādi attiecas uz trim konkrētiem tematiem, kas bez kavēšanās jāatjaunina, lai Komisijai un dalībvalstīm ļautu efektīvi veikt pienākumus saistībā ar:- lēmuma 24. panta grozījumiem, lai varētu finansēt dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības daudzgadu programmas un nodrošināt finansēšanas procedūru un programmu apstiprināšanas procedūru vienkāršošanu,- lēmuma 37.a panta precizējumiem, lai ņemtu vērā faktu, ka ANIMO sistēma ir tehniski pielāgota un integrēta jaunajā integrētajā datorizētajā (IT) veterinārajā sistēmā TRACES (sistēma dzīvu dzīvnieku pārvietošanās uzraudzībai un importa uz ES valstīm uzraudzībai),- lēmuma 16. panta grozījumiem, kuru mērķis ir uzlabot informācijas politiku par dzīvnieku aizsardzību, tostarp visus aspektus saistībā ar dzīvnieku veselību un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīgumu.1.1. Priekšlikuma par dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības daudzgadu programmām vispārējs kontekstsPadomes Lēmuma 90/424/EEK 24. pants nosaka, ka dalībvalstis no Kopienas var saņemt finansiālu palīdzību dzīvnieku slimību izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām. Lēmuma 29. pants paredz zoonožu uzraudzības un kontroles programmu finansēšanu pēc tās pašas procedūras, kas noteikta 24. pantā. Lai gan dalībvalstīm ir tiesības iesniegt programmas, kas ilgst vairāk nekā vienu gadu, Komisija ne vienā, ne otrā gadījumā nevar apstiprināt šādu programmu finansēšanu ilgāk par vienu gadu.Minēto programmu apstiprinājums un finansiālais atbalsts no Kopienas ir saskaņā ar komitoloģijas procedūru pēc kuras programmas, ko dalībvalstis ir iesniegušas līdz 31. maijam, tiek apstiprinātas katru gadu.Padomes Lēmuma 90/424/EEK pielikumā ir noteikts 23 endēmisku dzīvnieku slimību un 8 zoonožu vai epizootisko slimību saraksts, kuru izskaušanai var piešķirt Kopienas finansiālu atbalstu.1.2. Priekšlikuma par integrētu datorizēto (IT) veterināro sistēmu TRACES vispārējs kontekstsPašreizējā redakcijā Padomes Lēmuma 90/424/EEK 37. pants nosaka Kopienas finansiālu palīdzību veterināro importa procedūru datorizācijai. TRACES, kas apvieno dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecības un importa subjektus, uzsāka darboties 2004. gada 1. aprīlī, un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2004/292/EEK kopš 2005. gada 1. janvāra TRACES obligāti jālieto visās dalībvalstīs.1.3. Priekšlikuma par informācijas politiku dzīvnieku veselības jomā vispārējs kontekstsVisaptverošās un integrētās pieejas, ko paredz Baltā grāmata par pārtikas nekaitīgumu[2], mērķis ir nodrošināt saskaņotāku un efektīvāku pārtikas nekaitīguma politikas sistēmu, kas nodrošinātu augstāku pārredzamības līmeni.Informācijas vākšana un izplatīšana ir nepieciešams solis tiesību aktu labākai izstrādei un ieviešanai. Visā Kopienā ir steidzami jāidentificē un jāveicina attiecīgo tiesību aktu izmantošana plašajā dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomā. Tas arī atbalstīs Komisijas un dalībvalstu aktivitātes starptautiskajā līmenī, uzlabojot izpratni par mūsu tiesību aktiem un pārredzamību mūsu tirdzniecības partneru un jo īpaši kandidātvalstu vidū.Pašlaik 16. pantā ir paredzēts finansiāls atbalsts informācijas politikas izveidei dzīvnieku aizsardzības jomā. Prasību, kas attiecas uz dzīvnieku veselību, saskaņošana un informācijas politikas pastiprināšana dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā tiks veiksmīgāk sasniegta, izveidojot informācijas rīkus, tai skaitā datu bāzes jebkādas nepieciešamās informācijas vākšanai, glabāšanai un izplatīšanai.2. Atbilstība citu jomu politikaiKomisija ir uzsākusi Kopienas mēroga Dzīvnieku veselības politikas izvērtēšanas procesu, kas paredz jautājumus par pašreizējo finanšu instrumentu izmaksu efektivitāti dzīvnieku slimību uzraudzībai, kontrolei un izskaušanai, un par to, kā rosināt ražotājus veikt visus vajadzīgos pasākumus. Saskaņā ar šā novērtējuma rezultātiem var tikt piedāvāti alternatīvi risinājumi pašreizējai Kopienas finansiālai palīdzībai dalībvalstīm.Bažas, kas rosināja Komisiju veikt dzīvnieku veselības politikas novērtējumu, ir pilnībā ņemtas vērā priekšlikumos par daudzgadu programmām, TRACES un informācijas politiku dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomā.3. Pamatojums un paredzamie sasniegumi3.1. Priekšlikuma par daudzgadu programmām paredzamie sasniegumiŠā priekšlikuma mērķis ir dot iespēju Komisijai apstiprināt un finansēt daudzgadu programmas.Apstiprināšanas un finansēšanas procedūras tiek vienkāršotas, jo īpaši, atceļot vienu no diviem lēmumiem, kas nepieciešami pašreizējā procedūrā.Daudzgadu pieeja nodrošinātu labāku pārvaldību. Ar šādām daudzgadu programmām, ko apstiprina ilgākais uz 6 gadiem, ir paredzēts veicināt to, ka izskaušanas programmas mērķi ir skaidrāki, un tos ir vienkāršāk pārbaudīt, un nodrošināt Kopienas līdzekļu efektīvu izmantošanu, veicinot pārrredzamību.Slimību saraksta saīsināšana nodrošinās labāku prioritizāciju. Lai garantētu labākus rezultātus Kopienas politikā dzīvnieku slimību izskaušanas, kontroles un uzraudzības jomā pārrredzamā, kā arī produktīvā un efektīvā veidā, skaidri jādefinē prioritātes. Jauns saraksts, kas atspoguļo Kopienas prioritātes, ir sagatavots, balstoties uz slimību ietekmi uz sabiedrības veselību, starptautisko tirdzniecību un Kopienas iekšējo tirdzniecību.Lai nodrošinātu saskaņotību un efektivitāti, tiek uzskatīts par vajadzīgu apvienot slimību un zoonožu sarakstus un paredzēt vienādas procedūras Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai.Saīsināta slimību saraksta pieņemšana palīdzēs noteikt svarīgākās aktivitātes, kas saņem finansiālu Kopienas atbalstu, lai garantētu Kopienas līdzekļu izmantošanu efektīvākā un produktīvākā veidā. Līdzfinansējumu varēs piešķirt pieejamā Kopienas budžeta robežās, ja dalībvalsts prioritātes saskan ar Kopienas prioritātēm un, ja vajadzības gadījumā, atsevišķā dalībvalsts programma ir saskaņā ar programmām, ko finansē citās dalībvalstīs.3.2. Priekšlikuma par integrēto datorizēto (IT) veterināro sistēmu (TRACES) paredzamie sasniegumiPadomes Lēmuma 90/424/EEK 37.a pants paredz finansiālu Kopienas atbalstu importa veterināro procedūru datorizācijai, kā noteikts Lēmumā 92/438/EEK ( Shift projekts). Shift un attiecīgā datorizētā sistēma, kas apvieno veterinārās iestādes (ANIMO), ko izveidoja ar Komisijas Lēmumu 91/398/EEK, ir nomainīta ar integrēto sistēmu TRACES.Priekšlikuma mērķis ir aktualizēt 37.a panta formulējumu, lai ņemtu vērā iepriekšminētos pilnveidojumus un skaidri noteiktu finansējuma piešķiršanu integrētās sistēmas mitināšanas un uzturēšanas izmaksām.3.3. Priekšlikuma par informācijas politiku dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā paredzētie sasniegumiVisaptverošās un integrētās pieejas, ko paredz Baltā grāmata par pārtikas nekaitīgumu[3], mērķis ir nodrošināt saskaņotāku un efektīvāku pārtikas nekaitīguma politikas sistēmu, kas nodrošinātu augstāku pārredzamības līmeni.Plašajā dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomā informācijas vākšana ir nepieciešama tiesību aktu labākai izstrādei un ieviešanai. Informācijas vākšanas un izplatīšanas uzlabošana sekmē arī Komisijas un dalībvalstu aktivitātes starptautiskos forumos, veicinot izpratni par mūsu tiesību aktiem un pārredzamību mūsu tirdzniecības partneru un jo īpaši kandidātvalstu vidū.Pašlaik lēmuma 16. pantā ir paredzēts finansiāls atbalsts informācijas politikas izveidei dzīvnieku aizsardzības jomā.Priekšlikuma projekta mērķis ir attiecināt šo nosacījumu darbības jomu uz visiem dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma aspektiem.4. Konsultācijas ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums4.1. Konsultācijas ar ieinteresētajām personāmDaudzgadu programmu izveidošana ar dalībvalstīm tika apspriesta dažādās darba grupās un jo īpaši galveno veterinārijas amatpersonu sanāksmē 2004. gada 22. septembrī. Tika secināts, ka daudzgadu pieeja dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu izstrādē nodrošinās produktīvāku un efektīvāku mērķu sasniegšanu. Daudzgadu pieeja dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu izstrādē nodrošinās arī labāku pārvaldību.Eiropas Parlamenta Rezolūcija A5-0396/2000 saistībā ar TRACES, ko pieņēma kā atbildi uz Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 1/2000[4] par klasiskā cūku mēra uzliesmojumu 1997/98. gadā, paredz, ka ANIMO (datorizēts tīkls, kas apvieno veterinārās iestādes) tiktu pārvaldīts un attīstīts pilnā Komisijas uzraudzībā un grozījumus varētu veikt saskaņā ar Revīzijas palātas novērojumiem. Turklāt Parlamenta ziņojuma A5-0405/2002 par pasākumiem, kas jāveic, lai kontrolētu mutes un nagu sērgu Eiropas Savienībā 2001. gadā, un turpmākajiem pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu un kontrolētu dzīvnieku slimības Eiropas Savienībā 123. punkts paredz, ka Komisijai bez kavēšanās jāveic pasākumi esošās sistēmas dzīvu dzīvnieku pārvietošanās uzraudzībai ES robežās (ANIMO sistēma) uzlabošanai. Pie tam ātri jāievieš sistēma importa uz ES valstīm uzraudzībai ( Shift sistēma).4.2. Pieredzes apkopošana un izmantošanaPēdējo gadu laikā ir veikts pārskats par to, kā uzlabot daudzgadu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu pārvaldību, neskarot iepriekšminēto Kopienas Dzīvnieku veselības politikas izvērtējumu. Veicot šo pārskatu, tika ņemta vērā arī darba grupas slimību izskaušanas uzraudzībai dalībvalstīs pieredze, kas izveidota saskaņā ar Baltās grāmatas par pārtikas nekaitīgumu 29. rīcības plānu.4.3. Ietekmes novērtējumsPriekšlikums neradīs nozīmīgas ekonomiskas, vides un/vai sociālas ietekmes uz vienu vai vairākiem sektoriem, un tam nebūs būtiskas ietekmes uz galvenajām ieinteresētajām personām. Priekšlikumā nav paredzētas politikas reformas, bet gan esošo noteikumu šajā jomā aktualizācija ar mērķi labāk izmantot pieejamos resursus.Nelielās tehniskās izmaiņas priekšlikumā ietekmēs tikai kompetentās iestādes un citas administrācijas, kuru ieguvums būs pašreizējo procedūru vispārēja vienkāršošana.5. Priekšlikuma juridiskie aspekti5.1 . Tiesiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līgums, un jo īpaši tā 37. pants.5.2. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principiDzīvnieku veselības aizsardzības pasākumi, kas izklāstīti šajā priekšlikumā, ir Kopienas kompetencē. Turklāt būtisku ar sabiedrības veselību un dzīvnieku veselību saistīto prasību saskaņošana atbilst subsidiaritātes principam.Priekšlikumā paredzētās izmaiņas ir tikai tādas, kas nepieciešamas esošo prasību nepieciešamās aktualizācijas ieviešanai. Dalībvalstīm uzliktās prasības iesniegt atskaites, ko paredz priekšlikumā iekļautais 24. panta jaunais formulējums, neuzliek dalībvalstīm nekādu papildu darba slodzi. Šīs atskaites jebkurā gadījumā ir nepieciešamas, lai dotu iespēju Komisijai uzraudzīt Kopienas finansēto programmu pareizu ieviešanu un lai konstatētu, vai dalībvalstu pieņemtie noteikumi šo pasākumu ieviešanai dos ieguldījumu šo programmu mērķu sasniegšanā.5.3. Instrumentu izvēleIerosinātais instruments ir lēmums . Priekšlikums paredz grozījumus esošajos noteikumos par izdevumiem veterinārijas jomā, kas ir izklāstīti Padomes lēmumā. Tādējādi tiesiskais instruments, kas izvēlēts šo noteikumu grozīšanai, ir cits Padomes lēmums.6. Ietekme uz budžetu6.1. Priekšlikuma par dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības daudzgadu programmām ietekme uz budžetuParedzētās izmaiņas neradīs papildu izmaksas dalībvalstīm un Kopienas budžetam.6.2. Priekšlikuma par TRACES ietekme uz budžetuKopienas 300 000 EUR lielais finansiālais ieguldījums TRACES sistēmas loģistiskajam atbalstam, lai palīdzētu minētās sistēmas lietotājiem, jau noteikts Komisijas Lēmumā 2004/675/EEK[5] un paredzēts 15 mēnešu ilgam sākumperiodam.Sākot no 2006. gada, Kopienas budžeta aptuvenās papildu izmaksas katru gadu ir paredzētas šādā apmērā.- Mitināšana: 500 000 EUR- Izstrāde: 100 000 EUR6.3. Priekšlikuma par informācijas politiku dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomāIzmaksas Kopienas budžetā jāiekļauj pozīcijā „citi veterinārie pasākumi”, un tās Kopienas budžetam ik gadu radīs 200 000 EUR lielas papildu izmaksas.7. Papildu informācija7.1. Spēkā esošo normatīvo aktu atcelšanaPriekšlikuma pieņemšana nozīmēs, ka jāatceļ Padomes Lēmums 90/638/EEK, ar ko nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un kontrolei.[6] Šā lēmuma tehniskajos pielikumos uzskaitīti kritēriji, kādiem jāatbilst dalībvalstu programmām, ko tās iesniedz Komisijai apstiprināšanai, Lēmuma 90/424/EEK 24. pantā noteikto pasākumu īstenošanai.Šie kritēriji ir tikai tehniskas prasības, kas nodrošina, ka pasākumi programmās ir efektīvi. Tādējādi ir lietderīgi šos tehniskos kritērijus, kā arī detalizētus ieviešanas pasākumus par programmu un ziņojumu formātu izklāstīt vienotā Komisijas Lēmumā, ievērojot komitoloģijas procedūras prasības.Komisijas nolūks ir turpmāko komitoloģijas procedūru pieņemt tajā pašā datumā, kad stājas spēkā šajā Komisijas lēmuma priekšlikumā paredzētais Padomes lēmums, kur izklāstīti kritēriji un standartprasības attiecībā uz programmu saturu, kā arī standartprasības attiecībā uz ziņojumiem.Tas nodrošinās spēkā esošo tiesību aktu vienkāršošanu un normatīvā sloga mazināšanu gan dalībvalstīm, gan Komisijai.7.2. Eiropas Ekonomikas zonaLēmuma projekts neattiecas uz EEZ, jo finanšu instrumenti, kas paredzēti Lēmumā 90/424/EEK, neskar EEZ.2006/0098 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [7],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[8],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [9],tā kā:(1) Kopiena līdzfinansē dalībvalstu aktivitātes dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības jomā, balstoties uz ikgadējām programmām, ko apstiprina saskaņā ar prasībām un procedūru, kas noteikta 1990. gada 26. jūnija Padomes Lēmuma 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā[10] 24. pantā.(2) Kopienas līdzfinansējuma piešķiršanas dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām procedūru pārskats, jo īpaši ņemot vērā to darba grupas slimību izskaušanas uzraudzībai dalībvalstīs gūto pieredzi, kas izveidota saskaņā ar Baltās grāmatas par pārtikas nekaitīgumu[11] 29. rīcības plānu, parādīja, ka labāku rezultātu iegūšanai nepieciešama daudzgadu programmu pieeja un jauns slimību un zoonožu saraksts. Daudzgadu pieeja dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām nodrošinās produktīvāku un efektīvāku šo programmu mērķu sasniegšanu, labāku un pārredzamāku pārvaldību un palielinās pārbaudes iespējas, tādējādi padarot efektīvāku Kopienas līdzekļu izmantošanu. Tādējādi ir uzskatāms par vajadzīgu grozīt noteikumus, kas regulē šīs programmas, paredzot iespēju finansēt daudzgadu programmas.(3) Minētais pārskats tāpat parādīja, ka to dzīvnieku slimību un zoonožu saraksta, kuru izskaušanai iespējams saņemt līdzfinansējumu, saīsināšana palielinās izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu efektivitāti un produktivitāti. To slimību un zoonožu saraksts, kas atspoguļo Kopienas prioritātes un kuru izskaušana tiks uzlabota ar Kopienas finansiālo atbalstu, jāveido, ņemot vērā šo slimību un zoonožu potenciālo ietekmi uz sabiedrības veselību un starptautisko un Kopienas iekšējo tirdzniecību ar dzīvniekiem vai dzīvnieku izcelsmes produktiem. Tādējādi ir jāsvītro īpašie noteikumi attiecībā uz zoonožu kontroli.(4) Lai vienkāršotu dalībvalstu Komisijai iesniegto izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu apstiprināšanas procedūru, jāapstiprina noteikums par viena lēmuma pieņemšanu programmas apstiprināšanai Kopienas finansiālajam atbalstam, aizvietojot divus pašreiz nepieciešamos lēmumus — vienu, kurā uzskaita programmas, kas var pretendēt uz finansiālo atbalstu, otru — par programmu apstiprināšanu.(5) Lai Komisijai dotu iespēju uzraudzīt programmu ieviešanu, dalībvalstīm regulāri jāatskaitās Komisijai par veiktajiem pasākumiem, sasniegtajiem rezultātiem un veiktajiem izdevumiem.(6) Padomes 1990. gada 27. novembra Lēmums 90/638/EEK, ar ko nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un kontrolei[12], nosaka tehniskās un informācijas prasības izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām, kam tiek lūgts Kopienas finansējums. Šīs tehniskās prasības un informācija regulāri un laicīgi jāatjaunina un jāprecizē, lai tā atbilstu tehniskajam un zinātniskajam progresam un atsauksmēm, kuru pamatā ir pieredze, kas gūta, ieviešot programmas. Tādējādi ir jādod iespēja Komisijai pieņemt un, ja nepieciešams, atjaunināt šīs tehniskās prasības. Tādējādi Padomes Lēmums 90/638/EEK jāatceļ.(7) Komisijas 2004. gada 30. marta Lēmums 2004/292/EK par TRACES sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK[13], paredz sākotnējo datorizēto sistēmu (ANIMO un Shift ) apvienošanu vienā sistēmā. Tādējādi ir jāņem vērā tehniskā attīstība, kas sasniegta veterināro procedūru datorizācijā, un jānodrošina nepieciešamie resursi integrēto datorizēto veterināro sistēmu mitināšanai, pārvaldībai un uzturēšanai.(8) Informācijas apkopošanas aktivitātes ir nepieciešamas labākai tiesību aktu izstrādāšanai un ieviešanai dzīvnieku veselības un pārtikas nekaitīguma jomā. Vēl jo vairāk, ir ārkārtīgi svarīgi maksimāli izplatīt informāciju par dzīvnieku veselību un pārtikas nekaitīgumu visā Kopienā. Tādējādi ir vēlams paplašināt Lēmuma 90/424/EEK darbības jomu, lai finansējumā iekļautu informācijas politiku dzīvnieku aizsardzības jomā, dzīvnieku veselības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā.(9) Tādējādi Lēmums 90/424/EEK attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmumu 90/424/EEK groza šādi.1) Pirmā panta trešais ievilkums tiek aizstāts ar šādu tekstu:„− dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām”2) 16. pants tiek aizstāts ar šādu tekstu:„16. pantsKopiena sniedz finansiālu ieguldījumu informācijas politikas izveidē dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā, ietverota) informācijas rīku ieviešanu un attīstību, tostarp attiecīgu datu bāzi, laii) apkopotu un glabātu visu informāciju, kas saistīta ar Kopienas tiesību aktiem par dzīvnieku veselību, dzīvnieku labturību un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīgumu,ii) izplatītu i) punktā minēto informāciju kompetentajām iestādēm, ražotājiem un patērētājiem;b) pētījumu veikšanu, kas nepieciešami tiesību aktu sagatavošanai un izstrādei dzīvnieku labturības jomā.”3) II sadaļas nosaukumu aizvieto ar šādu tekstu:„Dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmas”4) 24. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„24. pants1. Kopienas finansiālo pasākumu ievieš, lai kompensētu dalībvalstīm radušos izdevumus, finansējot valsts dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmas, kas uzskaitītas pielikumā („programmas”).Pielikumā ietverto sarakstu var grozīt saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru, īpaši attiecībā uz jaunām dzīvnieku slimībām, kas rada apdraudējumu dzīvnieku veselībai un netieši arī sabiedrības veselībai.2. Katru gadu vēlākais līdz 31. martam dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai ikgadējās vai daudzgadējās programmas, ko uzsāk nākamajā gadā, kurā tās vēlas saņemt finansiālu atbalstu no Kopienas.Programmas, kas iesniegtas pēc 31. marta, nākamajā gadā netiks finansētas.Dalībvalstu iesniegtajām programmām ir jāatbilst kritērijiem, kas pieņemti saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru. Daudzgadu programmām informācija, kas nepieciešama saskaņā ar šajā apakšpunktā minētajiem kritērijiem, jāiesniedz par katru programmas īstenošanas gadu.3. Komisija var uzaicināt dalībvalstis iesniegt daudzgadu programmas vai vajadzības gadījumā pagarināt apstiprinātas ikgadējās programmas termiņu, ja daudzgadu programma tiek uzskatīta par nepieciešamu efektīvākai un produktīvākai konkrētās slimības izskaušanai, kontrolei un uzraudzībai, jo īpaši, ja radies potenciāls apdraudējums dzīvnieku veselībai un netieši sabiedrības veselībai.4. Komisija dalībvalstu iesniegtās programmas novērtē gan no veterinārā, gan no finansiālā viedokļa.Dalībvalstis sniedz Komisijai jebkādu papildu informāciju, kas nepieciešama programmas novērtēšanai.Visa informācija par programmām jāapkopo katru gadu līdz 15. septembrim.5. Katru gadu līdz 30. novembrim saskaņā ar 42. pantā noteikto procedūru ir jāapstiprina:a) programmas, kas vajadzības gadījumā grozītas saskaņā ar 4. punktā paredzēto novērtējumu,b) Kopienas finansiālā ieguldījuma apjoms,c) Kopienas finansiālā ieguldījuma maksimālais apjoms,d) jebkādi nosacījumi, kas skar Kopienas finansiālo atbalstu.Programmas jāapstiprina uz laika periodu, kas nepārsniedz 6 gadus.6. Grozījumus programmās var apstiprināt saskaņā ar 42. pantā noteikto kārtību.7. Par katru apstiprināto programmu dalībvalstij ir jāiesniedz Komisijai turpmāk uzskaitītie ziņojumi:a) starpposma finanšu un tehniskie ziņojumi,b) katru gadu vēlākais līdz 31. martam jāiesniedz ikgadējais sīki izstrādāts tehniskais ziņojums, iekļaujot sasniegto rezultātu novērtējumu un detalizētu iepriekšējā gada izdevumu pārskatu.8. Maksājumu pieteikumi attiecībā uz dalībvalstu izdevumiem saistībā ar apstiprināto iepriekšējā gada programmu jāiesniedz Komisijai vēlākais līdz 31. martam.Ja maksājumu pieteikumi tiek iesniegti vēlāk, Kopienas finansiālais ieguldījums konkrētajā gadā tiek samazināts par 25 % 1. maijā, par 50 % 1. jūnijā, par 75 % 1. jūlijā un par 100 % 1. septembrī.Katru gadu vēlākais līdz 30. oktobrim Komisijai jāpieņem lēmums par Kopienas maksājumiem, ņemot vērā saskaņā ar 7. punktu dalībvalstu iesniegtos finanšu un tehniskos ziņojumus.9. Komisijas eksperti var veikt pārbaudes uz vietas kopā ar kompetento iestādi tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu vienotu šā lēmuma piemērošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 882/2004 (EK) 45. pantu.[14]Veicot šādas pārbaudes, Komisijas ekspertiem var palīdzēt ekspertu grupa, kas izveidota saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru.10. Šā panta piemērošanas sīki izstrādātie noteikumi jāpieņem saskaņā ar 41. pantā noteikto procedūru”.5) 26. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„26. pantsKopienas budžeta saistības programmu līdzfinansēšanā jāpārskata katru gadu. Izdevumu saistības daudzgadu programmu ieviešanai jāpieņem saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1605/2002[15] 76. panta 3. punktu. Daudzgadu programmu gadījumā pirmās budžeta saistības tiek veiktas pēc to apstiprināšanas. Komisija pārējās budžeta saistības veic, balstoties uz lēmumu, lai sniegtu ieguldījumu saskaņā ar 24. panta 5. punktu.”6) Tiek svītrots 29., 29.a, 32. un 33. pants.7) 37.a pantā 1. punkts tie aizstāts ar šādu tekstu:„Kopienas finansiālo ieguldījumu var piešķirt veterināro procedūru datorizācijai saistībā ar:a) dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tirdzniecību Kopienas iekšienē;b) integrētu datorizētu veterināro sistēmu mitināšanu, pārvaldību un uzturēšanu.”8) Pielikumu aizvieto ar šā lēmuma pielikuma tekstu.2. pantsPadomes Lēmums 90/638/EEK tiek atcelts dienā, kad spēkā stājas lēmums, kurā noteikti kritēriji, kas minēti Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 2. punkta trešā apakšpunktā, un sīki izstrādāties noteikumi, kas uzskaitīti šā lēmuma 24. panta 10. punktā.3. pantsAttiecībā uz programmām, kas apstiprinātas pirms šā lēmuma, spēkā stāšanās, ir spēkā attiecīgie Lēmuma 90/424/EEK noteikumi.4. pantsŠī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSDzīvnieku slimības un zoonozes- Govju tuberkuloze- Govju bruceloze- Aitu un kazu bruceloze ( B. melitensis )- Infekciozais katarālais drudzis endēmiskās vai paaugstināta riska zonās- Āfrikas cūku mēris- Cūku vezikulārā slimība- Klasiskais cūku mēris- Hematopoētiskā nekrozes infekcija- Lašu infekciozā anēmija- Liesas sērga- Govju infekciozā pleiropneimonija- Putnu gripa- Trakumsērga- Ehinokokoze- Transmisīvā sūkļveida encefalopātija (TSE)- Kampilobakterioze- Listerioze- Salmoneloze (zoonotiskā salmonella)- Trihineloze- Verotoksigēnā E. coli”FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Priekšlikums Padomes Lēmumam, kas groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Politikas joma: VESELĪBAS UN PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBADarbība: PĀRTIKAS NEKAITĪGUMS, DZĪVNIEKU VESELĪBA, DZĪVNIEKU LABTURĪBA UN AUGU VESELĪBA3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1 Budžeta pozīcijas( 17.0401: Dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmas un dzīvnieku fiziskā stāvokļa, kas saistībā ar ārējiem faktoriem var radīt apdraudējumu sabiedrības veselībai, uzraudzība.( 17.0402: Citi pasākumi veterinārijas, dzīvnieku labturības un sabiedrības veselības jomā3.2 Rīcības un finansiālās ietekmes ilgums:DARBĪBA IR BEZTERMIŅA3.3 Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas)Budžeta pozīcija | Izdevuma veids | Jaunas | EBTA ieguldījums | Pieteikumu iesniedzēju valstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcijas numurs |17.0401 | Obligāti | Nedif. | Jā | Nē | Nē | Nr. [1A] |17.0402 | Obligāti | Nedif. | Jā | Nē | Nē | Nr. [1A] |17.0403 | Obligāti | Nedif. | Nē | Nē | Nē | Nr. [1A] |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1 Finanšu līdzekļi4.1.1 Saistību asignējumu (SA) un maksājumu asignējumu (MA) kopsavilkumsMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļas Nr. | 2006. gads | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turp-mākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi |Saistību asignējumi (SA) | 8.1 | a | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Maksājumu asignējumi (MA) | b | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4 | c | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |KOPĒJĀ PAMATSUMMA |Saistību asignējumi | a+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Maksājumu asignējumi | b+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |Cilvēkresursu un ar tiem saistītās izmaksas (NDA) | 8.2.5 | d | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,648 |Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un ar tiem saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6 | e | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksasSA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |MA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |Ziņas par līdzfinansējumu – –Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu līdzfinansējums vai līdzfinansējums no kādām citām struktūrām (lūdzam norādīt, kurām), nākamajā tabulā jānorāda līdzfinansējuma apmērs (ja paredzams līdzfinansējums no vairākām struktūrām, var pievienot papildu rindas).Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Līdzfinansētāja struktūra | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turp-mākie gadi | Kopā |........................ | f |SA KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2 Atbilstība finanšu plānojumamX Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam.( Šis priekšlikums ir saistīts ar attiecīgās finanšu plāna pozīcijas pārplānošanu.( Saistībā ar šo priekšlikumu var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi (piemēram, par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3 Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem( Priekšlikumam ir finansiālā ietekme – ieņēmumi tiek ietekmēti šādi:NB: Visa informācija un piezīmes par metodi, saskaņā ar ko veikti finansiālās ietekmes aprēķini, jāsniedz atsevišķā pielikumā.Miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Stāvoklis pēc pasākuma |Cilvēkresursu kopskaits | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. Raksturojums un mērķi5.1 Jāsasniedz īstermiņā vai ilgtermiņā pēc priekšlikumā paredzētajām izmaiņām pašreizējā likumdošanā.5.1.1 Slimību izskaušanas daudzgadu programmasPāreja no ikgadējām uz daudzgadu programmām nodrošinātu efektīvāku un produktīvāku šo programmu mērķu sasniegšanu.5.1.2 Grozījumi to slimību un zoonožu sarakstā, kuru izskaušanu sekmēs ieguldījumiDzīvnieku slimību un zoonožu, kuru izskaušanai tiek piešķirts līdzfinansējums, saraksta saīsināšana palielinās slimību izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu efektivitāti un produktivitāti.5.1.3 Integrēta datorizēta veterinārā sistēmaFinansiālais ieguldījums integrētas datorizētas veterinārās sistēmas, kas paredzēta dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu pārdošanai un importam, ieviešanā, izstrādē, pārvaldībā, mitināšanā un uzturēšanā garantēs pienācīgu tās turpmāku pārvaldību.5.1.4 Informācijas vākšana un izplatīšanaPrasību saskaņošana dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un pārtikas nekaitīguma jomās veiksmīgāk tiks sasniegta, ja tiks izveidota datubāze.5.2 Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, kā arī iespējamā sinerģija5.2.1 Slimību izskaušanas daudzgadu programmasPāreja no ikgadējām uz daudzgadu programmām nodrošina labāku pārvaldību, padarot slimību izskaušanas programmas mērķus skaidrākus un vieglāk auditējamus un nodrošinot efektīvāku kredītu izmantošanu.5.2.2 Grozījumi to slimību un zoonožu sarakstā, kuru izskaušanu sekmēs ieguldījumiSlimību saraksta saīsināšana veicinās prioritizāciju un pieejamo kredītu efektīvāku izmantošanu.5.2.3 Integrēta datorizēta veterinārā sistēmaIntegrētas datorizētas veterinārās sistēmas izveidošanai jāturpinās ar pienācīgu pārvaldību un pastāvīgu atbalstu, ja vēlas, lai tā gadiem ilgi būtu noderīga.5.2.4 Informācijas vākšana un izplatīšanaInformācijas par dzīvnieku veselību, dzīvnieku labturību un pārtikas nekaitīgumu vākšana un izplatīšana veicinās prasību saskaņošanu dzīvnieku veselības jomā un informācijas politikas stiprināšanu dzīvnieku veselības jomā.5.3 Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības satvara kontekstā1. mērķis: iespējas finansēt daudzgadu programmas ieviešana2. mērķis: to slimību saraksta grozīšana, kuru izskaušanai vai uzraudzībai iespējams saņemt finansiālu palīdzību3. mērķis: datorizētu uz tirdzniecību attiecošos veterināro procedūru mitināšana, uzturēšana un atbalsts4. mērķis: informācijas politikas noteikumu papildināšana.TIKAI 3. UN 4. MĒRĶA ĪSTENOŠANA ES BUDŽETĀ RADA PAPILDU TIEŠOS IZDEVUMUS.5.4 Īstenošanas metode (orientējoši)Še turpmāk norāda darbības īstenošanai izraudzītās metodes.X Centralizēta pārvaldībax Komisijas īstenota tieša vadībaٱ Netieša vadība, to deleģējot:ٱ Izpildaģentūrāmٱ Kopienu izveidotām struktūrām saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantuٱ Dalībvalstu valsts iestādēm/struktūrām, kas veic valsts dienesta uzdevumuٱ Atbildības sadalīšana vai decentralizēta pārvaldībaٱ Ar dalībvalstīmٱ Ar trešām valstīmٱ Pārvaldība kopīgi ar starptautiskām organizācijām (lūdzu, precizēt)Piezīmes6. UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA6.1 Uzraudzības sistēmaJau šajā stadijā Komisijai ir uzraudzības pamatinstrumenti, tādi kā Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, galvenās veterinārijas amatpersonas un Kopienas references laboratoriju tīkls.6.2 Novērtēšana.6.2.1 Iepriekšējs novērtējums un pasākumi, kas veikti pēc starpposma/retrospektīvā novērtējuma (iepriekš gūta līdzīga pieredze)Priekšlikumā piedāvātā daudzgadu pieeja slimību un zoonožu izskaušanā ar dalībvalstīm apspriesta dažādās darba grupās, jo īpaši galveno veterinārijas amatpersonu 2004. gada 22. septembra sanāksmē .Eiropas Parlaments, atbildot uz Revīzijas palātas ziņojumu, ir rekomendējis veikt dzīvu dzīvnieku pārvietošanas ES iekšienē un to importa uz ES valstīm uzraudzību.6.2.2 Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežumsKā minēts iepriekš, Komisijas rīcībā ir instrumenti, ar kuriem jebkurā laikā novērtēt Padomes Lēmumā 90/424/EEK paredzētās dažādās darbības, tādi kā Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, galvenās veterinārijas amatpersonas un Kopienas references laboratoriju tīkls.7. PASĀKUMI PRET KRĀPŠANUPadomes Regulas EK/1258/1999 7. un 8. pants par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu attiecas uz visiem izdevumiem, kas paredzēti Padomes Lēmumā 90/424/EEK. Tādējādi visi darījumi, kas attiecas uz šo lēmumu, tiek pakļauti retrospektīvam auditam.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1 Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību asignējumi miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[16] (17 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |B*, C*/AST |[17]Personāls, ko finansē2 saskaņā ar 17 01 02. pantu |[18]Cita veida personāls3, ko finansē saskaņā ar 17 01 04/05. pantu |KOPĀ | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |8.2.2 No rīcības izrietošo uzdevumu aprakstsTehnisko ziņojumu un finanšu atskaišu pārbaude, maksājumu uzdevumu sagatavošana un nodošana maksājumiem.8.2.3 Cilvēkresursu avoti (štatā)( Ja min vairākus avotus, lūdzam norādīt amatu skaitu no katra avota)x Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu (APS) vai provizorisko budžeta projektu (APB) finanšu gadam n( Amata vietas, kas pieprasāmas, saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu (APS) vai provizorisko budžeta projektu (APB) nākamajam periodam( Amata vietas jāpieprasa nākamajā APS/APB procedūras ciklā Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar APS/APB attiecīgajam finanšu gadam8.2.4 Citi administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā (XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi) – –Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |intra muros: |extra muros: |Tehniska un administratīva palīdzība kopā |8.2.5 Finansiālās cilvēkresursu un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Cilvēkresursu veidi | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (17 01 01) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Darbinieki, kurus finansē saskaņā ar 17 01 02. pantu (palīgdarbinieki, valstu eksperti, līgumdarbinieki u. c.) (norāda budžeta pozīciju) |Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki – – Vajadzības gadījumā jānorāda atsauce uz 8.2.1 punktu – – |Aprēķins — personāls, ko finansē saskaņā ar 17 01 02. pantu – – Vajadzības gadījumā jānorāda atsauce uz 8.2.1 punktu – – |8.2.6 Citas administratīvās izmaksas, kas nav iekļautas pamatsummā – –Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) – –Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turp-mākie gadi | KOPĀ |17 01 02 11 01 — komandējumi |17 01 02 11 02 — sanāksmes un konferences |17 01 02 11 03 — komitejas[20] |17 01 02 11 04 — pētījumi un konsultācijas |17 01 02 11 05 — informācijas sistēmas |2. Pārējie vadības izdevumi kopā (17 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (konkretizēt, norādot arī budžeta pozīciju) |Pamatsummā NEIETVERTĀS administratīvās izmaksas (NDA), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Aprēķins — citas administratīvās izmaksas, kas nav iekļautas pamatsummā [1] OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp.; Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).[2] KOM(1999) 719 galīgā redakcija.[3] KOM(1999) 719 galīgā redakcija.[4] OV C 85, 23.3.2000., 1. lpp.[5] OV L 309, 6.10.2004., 26. lpp.[6] OV L 347, 12.12.1990., 27. lpp. Lēmums grozīts ar Direktīvu 92/65/EEK (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).[7] OV C [...], [...]., [...]. lpp.[8] OV C [...], [...]., [...]. lpp.[9] OV C [...], [...]., [...]. lpp.[10] OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37.lpp.).[11] KOM(1999) 719 galīgā redakcija.[12] OV L 347, 12.12.1990., 27. lpp. Lēmums grozīts ar Direktīvu 92/65/EEK (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).[13] OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2005/123/EK (OV L 39, 11.2.2005., 53. lpp.).[14] OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.; labota ar OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.[15] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[16] Izmaksas, kas NAV iekļautas pamatsummā.[17] Izmaksas, kas NAV iekļautas pamatsummā.[18] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[19] Par katru/visām izpildaģentūru(-ām) jānorāda tai/tām atbilstīgais tiesību akta finanšu pārskats.[20] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.