type: legislation

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,27.7.2017
 COM(2017) 390 final
 2017/0168(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 sõlmida Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013
 1
 (edaspidi „Schengeni piirieeskirjade muudatus“) muudeti Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
 2
 , määrust (EÜ) nr 562/2006
 3
 (Schengeni piirieeskirjad) ja määrust (EÜ) nr 810/2009
 4
 (viisaeeskiri) ning määratleti muu hulgas uuesti kolmandate riikide kodanike Schengeni alal „lühiajalise viibimise“ mõiste. Alates 18. oktoobrist 2013 on Schengeni alale lühiajaliselt reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanikel lubatud seal maksimaalset viibida 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, olenemata sellest, kas neil on viisat vaja või mitte. Erinevalt kuni 18. oktoobrini 2013 kehtinud määratlusest (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast), on uus määratlus täpsem, sest kestust väljendatakse kuude asemel päevades. Lisaks sellele on termin „alates esmakordse sisenemise kuupäevast“ määratlusest välja jäetud, sest see tekitas palju segadust ja küsimusi.
 Schengeni piirieeskirjade muudatusega tehti ELi viisa- ja piiridealasesse õigustikku (st Schengeni lepingu rakendamise konventsioon, Schengeni piirieeskirjad, viisaeeskiri ja määrus (EÜ) nr 539/2001
 5
 ) kõik vajalikud muudatused. Lühiajalise viibimise määratlus on aga sätestatud ka Euroopa Liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes. Antigua ja Barbuda,
 6
 Bahama Ühenduse,
 7
 Barbadose,
 8
 Brasiilia,
 9
 Mauritiuse,
 10
 Saint Kittsi ja Nevise
 11
 ning Seišellidega
 12
 sõlmitud viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes osutatakse viisavaba viibimise määratlemisel siiani vanale määratlusele („kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates esmakordse sisenemise kuupäevast“
 13
 ).
 Komisjon võttis 16. juulil 2014 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja eespool nimetatud riikide vaheliste lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks
 14
 . Nõukogu võttis kõnealuse otsuse vastu 9. oktoobril 2014
 15
 . Eesmärk oli rakendada nende seitsme riigi suhtes Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uut määratlust. Lisaks sellele on lühiajalist viibimist, mida viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes määratletakse kuude asemel päevades, elektrooniliste/IT-vahenditega lihtsam kontrollida ja arvestada ning selline määratlus on seega tsentraliseeritud piirihaldussüsteemide (nt kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem
 16
 ) jaoks sobilikum.
 Pärast nõukogult volituste saamist alustas komisjon seitsme riigiga (Antigua ja Barbuda, Bahama Ühendus, Barbados, Brasiilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid) läbirääkimisi viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks.
 Läbirääkimised Seišellidega viidi edukalt lõpule muutmislepingu parafeerimisega 15. juulil 2016. Mõlemad lepinguosalised nõustusid võtma „lühiajalise viibimise“ uue määratluse kasutusele kogu ELi ja Seišelli Vabariigi vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu ulatuses. Lisaks sellele muudeti lepingus mõningaid tehnilisi üksikasju (vt allpool), kuid kõik need muudatused on reisija seisukohast väheolulised.
 Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingu preambulis.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Lepingu kohaselt peavad mõlemad lepinguosalised selle kooskõlas oma vastavate menetlustega heaks kiitma. Liidu poolel on selleks vaja nõukogu otsust lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.
 Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused sõlmida leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut.
 Võttes üle Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uue määratluse, millega antakse „lühiajalise viibimise“ sõnaselge tõlgendus, tagatakse lepinguga liikmesriikide vahel õiguslik sidusus ja ühtlustamine.
 Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.
 Liidul ei ole õigust muuta viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid, mis seoksid Schengeni acquis’ ja sealhulgas ühise viisapoliitika rakendamisega assotsieerunud nelja riiki. Ühtlustatud lähenemisviisi ja Schengeni alal lubatud viibimise kestust käsitlevate sätete rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles kinnitatakse ühelt poolt Seišelli Vabariigi ning teiselt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi soovi muuta vastavalt kehtivaid kahepoolseid viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid.
 Lisatud ettepanek on õiguslik vahend lepingu sõlmimiseks. Nõukogu teeb oma otsuse pärast lepingu allakirjutamist kvalifitseeritud häälteenamusega liidu nimel nõukogu eesistuja määratud isiku vahendusel ning pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a.
 •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Kui üks rahvusvahelise lepingu pooltest on Euroopa Liit, siis ei saa sellise lepingu muudatusi liikmesriigid ise õiguslikult rakendada. Viisanõudest loobumist käsitleva lepingu Seišellidega on sõlminud Euroopa Liit. Seega on vaja liidu tasandi meedet.
 Lisaks sellele mõjutaks see, kui viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid sõlmiksid liikmesriigid, liidu viisaõigustikku (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõige 2).
 •Proportsionaalsus
 Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale seatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust ehk Seišellide ja liidu vahel kehtiva viisanõudest loobumist käsitleva lepingu muutmisest.
 3.MÕJU EELARVELE
 Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.
 4. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu läbirääkimisjuhised, millega volitati komisjoni alustama Seišelli Vabariigiga läbirääkimisi kahe osapoole vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu muutmiseks. Liikmesriike teavitati läbirääkimiste kulgemisest viisatöörühma koosolekutel.
 5.MUU TEAVE
 •Läbirääkimiste tulemus
 Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.
 Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta alljärgnevalt.
 a. Viibimise kestus
 Lepinguga nähakse Euroopa Liidu Seišellide kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul (varem kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast). Uut määratlust kohaldatakse kogu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevas lepingus.
 b. Lõppsätted – lepingu täitmise peatamine (artikli 8 lõige 4)
 Lepinguga muudetakse artikli 8 lõike 4 viimast lauset järgmiselt: „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“ Praegusele tekstile sõnade „ja lõpetab lepingu täitmise peatamise“ lisamine tähendab muudetud lepingu kohaselt, et viisanõudest loobumise peatamine lõpetatakse, kui peatamise esile kutsunud põhjused on kõrvaldatud. Selle muudatusega ühtlustatakse Seišelli Vabariigiga sõlmitud viisanõudest loobumist käsitleva lepingu sõnastus kõigi teiste liidu poolt 2015. ja 2016. aastal allkirjastatud viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute sõnastusega. 14. juunil 2016 konsulteeriti kõnealuse muudatuse osas viisatöörühmaga ning ükski liikmesriik vastuväiteid ei esitanud.
 c. Ühenduse asendamine liiduga
 Alates Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 on ainult Euroopa Liidul juriidilise isiku staatus. Siiski on „Euroopa Ühendus“ sätestatud rahvusvahelistes lepingutes, mis jõustusid enne Lissaboni lepingut. Nii on see ka Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu puhul. Muutmislepinguga asendatakse seetõttu ühendus kogu viisanõudest loobumist käsitleva lepingu ulatuses liiduga.
 d. Ühisdeklaratsioonid
 Lepingule lisatakse kaks ühisdeklaratsiooni:
 - ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul ning
 - ühisdeklaratsioon Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kohta.
 e. Jõustumine
 Leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et ratifitseerimine on lõpule viidud. Õiguskindluse tagamiseks ning võimaldamaks reisijatel seadusest aru saada ja seda täita, on vajalik kehtestada piisavalt pikk üleminekuperiood. Pärast lepingu ratifitseerimist võimaldab kuuekuuline periood reisijatel lõpetada lühiajalised viibimised, mida arvestatakse veel täielikult vana määratluse alusel. Seejärel jõustub uus lühiajalise viibimise määratlus ning selle 180-päevane tagasiulatuv viiteperiood.
 Muutmisleping teisi Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sätteid, sealhulgas territoriaalset kohaldamisala ei mõjuta.
 6.KOKKUVÕTE
 Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon nõukogule ettepaneku kiita pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist heaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut.
 2017/0168 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 sõlmida Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 17
 ning arvestades järgmist:
 (1)Nõukogu sõlmis 30. novembri 2009. aasta otsusega Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu. Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Seišellide kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile „kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“.
 (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013
 18
 tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90-päevast viibimist mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.
 (3)Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelisse lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevasse lepingusse tuleb liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks inkorporeerida kõnealune uus määratlus.
 (4)Komisjon on pidanud liidu nimel Seišelli Vabariigiga läbirääkimisi lepingu üle, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“).
 (5)Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2017/[...] on lepingule alla kirjutatud.
 (6)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
 19
 . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (7)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
 20
 . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,
 (8)Leping tuleks seetõttu heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“), kiidetakse liidu nimel heaks.
 Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artiklis 2 sätestatud teate
 21
 .
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 ELT L 182, 29.6.2013, lk 1.
 (2)
 EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.
 (3)
 ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.
 (4)
 ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.
 (5)
 EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.
 (6)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 3.
 (7)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 24.
 (8)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 10.
 (9)
 Brasiiliaga sõlmis EL kaks lepingut. Esimene leping käsitles tavapassi kasutajaid (ELT L 255, 21.9.2012, lk 4) ning teine leping eraldi diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajaid (ELT L 66, 12.3.2011, lk 2).
 (10)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 17.
 (11)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 38.
 (12)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 31.
 (13)
 Vt lepingutes „Eesmärk“ ja „Riigis viibimise kestus“.
 (14)
 COM(2014) 468 final.
 (15)
 Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu/Ühenduse ning Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Brasiilia Liitvabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning Seišelli Vabariigi vahel sõlmitud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks; vastu võetud nõukogus 9. oktoobril 2014.
 (16)
 COM(2016) 194 final.
 (17)
 Nõusolek anti [...].
 (18)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 610/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).
 (19)
 Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).
 (20)
 Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).
 (21)
 Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,27.7.2017
 COM(2017) 390 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 sõlmida Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut
 LISA
 Euroopa Liidu ning Seišelli Vabariigi vaheline
 LEPING,
 millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut
 EUROOPA LIIT
 ühelt poolt ning
 SEIŠELLI VABARIIK, edaspidi „Seišellid”,
 teiselt poolt,
 edaspidi koos „lepinguosalised”,
 VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. jaanuaril 2010,
 KINNITADES VEEL KORD inimestevaheliste kontaktide lihtsustamise olulisust,
 VÕTTES TEADMISEKS, et lepingut rakendatakse lepinguosaliste kodanike huvides,
 VÕTTES ARVESSE, et lepingus sätestatud lühiajalise viibimise määratlus (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast) ei ole piisavalt täpne ning eelkõige mõiste „esmakordse sisenemise kuupäev“ võib tekitada ebakindlust ja küsimusi,
 PIDADES SILMAS, et 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013 tehti ELi „sisemisse“ viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena „90 päeva mis tahes180-päevase ajavahemiku jooksul“,
 VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Liidu loodav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem eeldab lühiajalist viibimist käsitleva ühtse ja sõnaselge määratluse kasutamist, mis on kohaldatav kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes,
 SOOVIDES tagada reisijate sujuva voo lepinguosaliste piiriületuspunktides,
 KINNITADES VEEL KORD, et käesolev leping hõlmab Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide kodanikke, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa,
 VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 Artikkel 1
 Lepingut muudetakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.
 (1)Pealkirjas ja artikli 3 lõikes 5, artikli 6 lõikes 1 ning artikli 8 lõikes 7 asendatakse sõna „ühendus“ sõnaga „liit“.
 (2)Artiklis 1 asendatakse sõnad „kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“ sõnadega „90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“.
 (3)Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Seišellide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.“
 (4)Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „Seišellide kodanikud võivad viibida Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d.
 Seišellide kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.“
 (5)Artikli 4 lõikes 3 asendatakse sõnad „kolme kuu“ sõnadega „90 päeva“ ning sõna „ühenduse“ asendatakse sõnaga „liidu“.
 (6)Artikli 8 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:
 „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“
 Artikkel 2
 Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.
 Käesolev leping on koostatud ... [koht] ... [kuupäev] ... [kuu] kahe tuhande seitsmeteistkümnendal aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
 Euroopa Liidu nimel
 Seišelli Vabariigi nimel
 ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA
 On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Seišellide ametiasutused muudaksid viivitamata lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.
 Ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul
 Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.
 Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibitud päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.
 ________


type: other

text:
Per il rifacimento delle facciate delle villette a schiera pagano tutti i proprietari
 I muri esterni delimitano tutto il complesso residenziale nel quale sono inserite le villette e, pertanto, vanno considerate parti comuni del “condominio orizzontale”.
 I muri esterni delle villette ubicate alle due estremità del complesso residenziale “a schiera”, anche se non portanti, vanno ricompresi tra le parti comuni ex art. 1117 c.c., in quanto segnano il perimetro dell'edificio condominiale e ne delimitano la misura in altezza e in lunghezza. Di conseguenza, tutti devono partecipare alle spese per i lavori di manutenzione delle stesse.
 A sancirlo è la sentenza della Corte d'Appello di Campobasso con la sentenza n. 318/2014, che ha disposto la ripartizione tra tutti i condomini delle spese necessarie per eseguire i lavori di ristrutturazione delle facciate dei muri esterni delle due villette, poste ai due lati opposti del complesso residenziale composto da 17 unità immobiliari, per evitare ulteriori infiltrazioni d'acqua.
 I condomini proprietari delle altre villette non interessate dalle infiltrazioni si erano rifiutati di partecipare alle spese sostenendo che i muri in questione, per le loro caratteristiche strutturali, servivano soltanto all'uso e al godimento dei singoli proprietari delle due villette poste all'estremità della schiera di villette che forma il complesso residenziale, sicché non potevano considerarsi beni comuni.
 La Corte d'Appello, nel confermare la decisione di primo grado, osserva che, ai sensi dell'art. 1117 c.c., in assenza di diverse disposizioni risultanti dal titolo o dal regolamento, i muri esterni che seguono il perimetro dell'edificio condominiale e ne delimitano la misura sia in altezza che in larghezza rientrano tra le parti comuni del codominio.
 Tale principio generale si applica anche al c.d. “condominio orizzontale”, nel caso di specie composto da una serie di villette a schiera, ubicate una accanto all'altra. I muri esterni in questione, infatti, delimitano in sostanza tutto il fabbricato nel quale sono inserite le villette e, pertanto, sono compresi tra gli accessori di proprietà condominiale; secondo la corte territoriale, infatti, hanno caratteristiche loro proprie rispetto ai muri di proprietà singola, anche dal punto di vista dell'estetica della facciata condominiale, costituendone, sia a livello strutturale che superficiale, la connotazione.
 A sostegno di tale impostazione, la sentenza in commento richiama la giurisprudenza della Corte di Cassazione, secondo cui: “la facciata di prospetto di un edificio rientra nella categoria dei muri maestri ed, al pari di questi, costituisce una delle strutture essenziali ai fini dell'esistenza stessa dello stabile unitariamente considerato, sicché, nell'ipotesi di condominialità del fabbricato, ai sensi dell'art. 1117 c.c, n. 1, ricade necessariamente tra le parti oggetto di comunione fra i proprietari delle diverse porzioni dello stesso e resta destinata indifferenziatamente al servizio di tutte tali porzioni, con la conseguenza che le spese della sua manutenzione devono essere sostenute dai relativi titolari in misura proporzionale al valore delle rispettive proprietà” (Cass. civ. n. 945/1998).
 Non si può negare, dunque, che i muri esterni costituiscano parte organica ed integrale dell'intero immobile, a prescindere che siano o no muri portanti in tutto o in parte.
 I giudici d'appello fanno proprio anche il paragone formulato dalla Cassazione (sentenza n. 27773/1992) che considera “uno scheletro vuoto privo di qualsiasi utilità” un immobile che fosse privo di detti muri esterni.
 Correlato: Proprietari di villette a schiera e contestazione delle spese perchè si ritengono esclusi dal condominio
 Scarica Corte d'Appello Campobasso, n. 318 del 31.10.2014
 Cerca: villette schiera facciate


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 30.9.2006
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 237/23
 Klage, eingereicht am 10. August 2006 — G/Kommission
 (Rechtssache F-96/06)
 (2006/C 237/41)
 Verfahrenssprache: Französisch
 Parteien
 Kläger: G (Port-Vendres, Frankreich) (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte B. Cambier und L. Cambier)
 Beklagte: Kommission der Europäischen Gemeinschaften
 Anträge des Klägers
 —
 Feststellung, dass die Beklagte für die Fehler, die sie zum Nachteil des Klägers begangen hat, haftet;
 —
 Verurteilung der Beklagten, an den Kläger und seine Familie die vorläufig veranschlagte Summe von 1 581 801 Euro zu zahlen, die der Hälfte des Schadens entspricht, der aufgrund der gesamten von der Kommission, ihren Bediensteten, Erfüllungsgehilfen und/oder anderen von ihr abhängigen Einrichtungen begangenen Fehler entstanden ist, wobei die andere Hälfte mit Hilfe eines Sachverständigen festzustellen ist;
 —
 Verurteilung der Beklagten zur Zahlung von Zinsen in Höhe von 8 % auf die gesamten genannten Summen ab dem 23. November 1999, dem Zeitpunkt des Abschlusses des ersten Berichts über die vom Europäischen Amt für Betrugsbekämpfung (OLAF) durchgeführte interne Untersuchung, in dem sich die ersten Anzeichen einer Voreingenommenheit gegenüber dem Kläger gezeigt haben, hilfsweise ab dem 29. Juni 2005, dem Zeitpunkt, in dem der Kläger nach Artikel 90 Absatz 1 des Statuts einen Antrag auf Schadensersatz gestellt hat;
 —
 Bestimmung eines Sachverständigen;
 —
 Verurteilung der Beklagten zur Tragung der Kosten des Verfahrens.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Zur Begründung seiner Klage macht der Kläger acht Klagegründe geltend.
 Mit dem ersten wirft er der Kommission vor, ihn in den Mittelpunkt der „Berthelot“-Affäre gestellt und als den Hauptinitiator dieser Affäre angesehen zu haben, obwohl diese Anschuldigungen sämtlich falsch seien und es nicht den geringsten Beweis gebe, der derartige Anschuldigungen gegen ihn rechtfertigen könne. Dadurch habe die Kommission ihre Fürsorgepflicht und ihre Pflicht zur ordnungsgemäßen Verwaltung verletzt sowie sein berechtigtes Vertrauen enttäuscht.
 Mit dem zweiten Klagegrund wirft der Kläger der Kommission vor, durch all die Versäumnisse und Unzulänglichkeiten der Verwaltungsuntersuchungen im Zusammenhang mit der „Berthelot“-Affäre, die nicht unvoreingenommen geführt worden seien, seine Verteidigungsrechte schwer verletzt zu haben.
 Mit dem dritten Klagegrund macht der Kläger eine Verletzung der Verpflichtung zur Vertraulichkeit geltend, weil die Kommission im Laufe des Jahres 2000 Journalisten erlaubt habe, die Räumlichkeiten des OLAF zu betreten und dort Einsicht in den Kläger betreffende vertrauliche Dokumente zu nehmen, um einige hiervon in einer Fernsehsendung zu verbreiten.
 Mit dem vierten Klagegrund beanstandet der Kläger die Entscheidung der Kommission, seine Befreiung von der Gerichtsbarkeit aufzuheben.
 Mit dem fünften Klagegrund rügt der Kläger, die Kommission habe ihn nicht im dienstlichen Interesse oder in Umsetzung der Mobilitätspolitik des Organs auf die Stelle eines Hauptberaters bei der Generaldirektion „Forschung und technische Entwicklung“ versetzt, sondern im Rahmen einer verschleierten Disziplinarmaßnahme.
 Mit dem sechsten Klagegrund, der das Verfahren zur Anerkennung seiner Krankheit als Berufskrankheit (Artikel 73 des Statuts) betrifft, wendet sich der Kläger gegen die Entscheidungen der Kommission, die Möglichkeit eines Arbeitsunfalls von vornherein auszuschließen und seine Akte dem Untersuchungs- und Disziplinaramt der Kommission (IDOC) zu übermitteln, damit dieses Verwaltungsuntersuchungen über die Ursache seiner Krankheit durchführe.
 Mit dem siebten Klagegrund beruft sich der Kläger auf die Unabhängigkeit der Verfahren nach den Artikeln 73 und 78 des Statuts und wendet sich gegen die Entscheidung des Invaliditätsausschusses der Kommission, das nach Artikel 78 Absatz 5 des Statuts eingeleitete Verfahren endgültig auszusetzen, solange im Verfahren nach Artikel 73 des Statuts keine Entscheidung getroffen worden sei.
 Mit dem achten Klagegrund beanstandet der Kläger, dass ein Disziplinarverfahren gegen ihn eingeleitet worden sei — und weitergeführt werde –, obwohl der diesem Verfahren zugrunde liegende Sachverhalt von der belgischen Justiz im Rahmen des gegen ihn geführten Strafverfahrens für nicht stichhaltig erklärt worden sei.
 Der Kläger kommt zu dem Ergebnis, dass die genannten Fehler der Kommission die nervöse Depression verursacht hätten, die ihn gezwungen habe, seine Beamtenlaufbahn vorzeitig zu beenden. Dieser Umstand habe bei ihm und seiner Familie zu einem materiellen und immateriellen Schaden geführt.


type: wikipedia

text:
El era un estadio multiusos utilizado principalmente para partidos de fútbol ubicado en la ciudad de Gzira en Malta.
 Historia
 Fue inaugurado el con capacidad para 30000 espectadores y el primer partido jugador en el estadio fue entre un equipo formado por la Asociación de Fútbol de Malta contra la tripulación del HMS Ajax. Fue la sede del primer partido de ante en 1957.
 Durante la Primera Guerra Mundial fue la sede de los bombarderos de las fuerzas aliadas lideradas por Pietro Paolo Testaferrata Moroni Viani (Baron Gomerino) y su hermanastro Carmelo 'Meme' Scicluna. En 1933 el estadio fue renovado originalmente para se utilizado como hipódromo, pero la Asociación de Fútbol de Malta lo utilizó para partidos de la Primera División de Malta. En los años 1960 los equipos de Malta participaban por primera vez en competiciones europeas y utilizaban el estadio como sede para los partidos.
 La asociación de Fútbol de Malta decidió abandonar el estadio en 1965 por no estar de acuerdo con la distribución del dinero del estadio y decidieron mudarse al Manoel Island Football Ground, aunque esto fue temporal y regresaron al estadio en 1966.
 El estadio fue cerrado en 1981 luego de que la Asociación de Fútbol de Malta contruyera el Ta' Qali Stadium el , siendo el la última vez que se jugó un partido de Fútbol en el , aunque el estadio no fue demolido pero muestra un total abandono, y el terreno actualmente está valorado en más de 30 millones de euros.
 Galería
 Referencias
 Enlaces externos
 Stadium history
 Malta v Austria - Memories of historic match rekindled
 Official Facebook Page
 The Empire Stadium... a trip down memory lane, Times of Malta 25-9-2008
 Student's documentary recalls old Empire Stadium, Times of Malta 9-10-2013
 Watch: A walk through Gżira's stadium of dreams, Times of Malta 5-14-2019
 Estadios de fútbol desaparecidos
 Estadios de fútbol de Malta
 Estadios de fútbol inaugurados en 1922
 Estadios de fútbol desaparecidos en 1981
 Reino Unido en 1922
 Malta en 1981


text:
Hajamielisyys tarkoittaa tilaa, jossa ajatukset ohjautuvat huomaamatta toisaalle kesken muun ajatustoiminnan. Hajamielinen henkilö toimii helposti irrationaalisesti, tai hän saattaa ajautua suorittamaan tilanteeseen nähden väärää rutiinia, tai suorittaa jonkin rutiininomaisen toimen täysin sitä tiedostamatta.
 Hajamieliselle henkilölle on tyypillistä etsiä toistuvasti silmälaseja jotka hän on jo asettanut silmilleen tai ottanut käteensä, ottaa kynä käteen kaupan kassalla maksaessaan poikkeuksellisesti käteisellä, lopettaa puhe kesken ja toistaa samaa sanaa useasti.
 Lähteet
 Katso myös
 Tarkkaavaisuus
 Kognitiivinen psykologia


text:
(2730) Barks – planetoida z grupy pasa głównego asteroid okrążająca Słońce w ciągu 4 lat i 177 dni w średniej odległości 2,72 j.a. Została odkryta 30 sierpnia 1981 roku w Lowell Observatory (Anderson Mesa Station) przez Edwarda Bowella. Nazwa planetoidy pochodzi od Carl Barksa (1901-2000), amerykańskiego scenarzysty i grafika. Przed nadaniem nazwy planetoida nosiła oznaczenie tymczasowe (2730) 1981 QH.
 Zobacz też
 lista planetoid 2001–3000
 lista planetoid
 Linki zewnętrzne
 Planetoidy pasa głównego
 Nazwane planetoidy
 Obiekty astronomiczne odkryte w 1981


text:
 20.7.2013
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 207/52
 Recurso de casación interpuesto el 22 de mayo de 2013 por Luigi Marcuccio contra el auto dictado por el Tribunal de la Función Pública el 11 de marzo de 2013 en el asunto F-17/12, Marcuccio/Comisión
 (Asunto T-284/13 P)
 2013/C 207/86
 Lengua de procedimiento: italiano
 Partes
 Recurrente: Luigi Marcuccio (Tricase, Italia) (representante: G. Cipressa, abogado)
 Otra parte en el procedimiento: Comisión Europea
 Pretensiones
 La parte recurrente solicita al Tribunal General que:
 —
 Anule íntegramente y sin excepciones el auto recurrido.
 —
 Devuelva el asunto al Tribunal de la Función Pública.
 Motivos y principales alegaciones
 Los motivos y principales alegaciones son las expuestas en el asunto T-203/13 P, Marcuccio/Comisión.


text:
Praca - Legeo
 Choroba zawodowa /
 Czas pracy /
 Dyskryminacja /
 Inspekcja pracy /
 Odpowiedzialność dyscyplinarna pracowników /
 Odpowiedzialność materialna pracowników /
 Podróże służbowe /
 Sąd pracy /
 Umowa o pracę /
 Urlopy /
 Wynagrodzenie /
 Zakaz konkurencji /
 Zawody prawnicze /
 Zawody różne /
 Zdrowie pracownika /
 Zwolnienia /
 Prasa, zgodnie z Konstytucją Rzeczypospolitej Polskiej, korzysta z wolności wypowiedzi i urzeczywistnia prawo obywateli do ich rzetelnego informowania, jawności życia publicznego oraz kontroli i krytyki ...
 Dz.U. z 1984 nr 5 poz. 24
 W ustawie z dnia 26 czerwca 1974 r. — Kodeks pracy (Dz. U. z 1998 r. Nr 21, poz. 94, z późn. zm. 2) ) ...
 Dz.U. z 2011 nr 232 poz. 1378
 Ustawa o ratyfikacji Konwencji o pracy na morzu, przyjętej przez Konferencję Ogólną Międzynarodowej Organizacji Pracy ...
 Wyraża się zgodę na dokonanie przez Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej ratyfikacji Konwencji o pracy na morzu, przyjętej przez Konferencję Ogólną Międzynarodowej Organizacji Pracy w Genewie dnia ...
 Dz.U. z 2011 nr 222 poz. 1324
 1. Osoby będące byłymi pracownikami lub członkami rodzin zmarłych pracowników lub zmarłych byłych pracowników, uprawnionymi do renty rodzinnej, których roszczenia pracownicze nie zostały zaspokojone przez ...
 Dz.U. z 2010 nr 106 poz. 674
 W sprawie o zwrot równoważnika pieniężnego za umundurowanie, wypłaconego byłemu funkcjonariuszowi Policji dopuszczalna jest droga ...
 Przewodniczący SSN Roman Kuczyński (sprawozdawca), Sędziowie SN: Zbigniew Korzeniowski, Romualda Spyt. Sąd Najwyższy, po rozpoznaniu na rozprawie w dniu 6 lipca 2011 r. sprawy z ...
 II PZP 1/11
 Pracodawcą (art. 3 k.p.) jest osoba fizyczna prowadząca działalność w formie niepublicznego zakładu opieki zdrowotnej, ...
 Pracodawcą ( k.p.) jest osoba fizyczna prowadząca działalność w formie niepublicznego zakładu opieki zdrowotnej, a nie ten zakład. Przewodniczący SSN Teresa Flemming-Kulesza, Sędziowie SN: Bogusław ...
 I PK 81/10
 Spółka z ograniczoną odpowiedzialnością powstała w wyniku przekształcenia samorządowego zakładu budżetowego wstępuje na podstawie art. ...
 Spółka z ograniczoną odpowiedzialnością powstała w wyniku przekształcenia samorządowego zakładu budżetowego wstępuje na podstawie ustawy z dnia 20 grudnia 1996 r. o gospodarce komunalnej (Dz. ...
 II PK 91/10
 Zaniechanie udzielenia odpowiedzi na zgłoszenie przez pracownika gotowości niezwłocznego podjęcia pracy (art. 48 § 1 ...
 Zaniechanie udzielenia odpowiedzi na zgłoszenie przez pracownika gotowości niezwłocznego podjęcia pracy ( k.p.) a następnie złożenie oświadczenia o rozwiązaniu stosunku pracy świadczy o tym, że ...
 II PK 73/10
 Kierowca autobusu świadomie wydający pasażerom bilety o niższej wartości niż wpłacone przez nich kwoty ciężko ...
 Kierowca autobusu świadomie wydający pasażerom bilety o niższej wartości niż wpłacone przez nich kwoty ciężko narusza podstawowe obowiązki pracownicze ( k.p.). Przewodniczący SSN: Teresa Flemming-Kulesza, ...
 I PKN 451/97
 Ustawa określa zasady wprowadzania do obrotu wyrobów budowlanych, zasady kontroli wyrobów budowlanych wprowadzonych do obrotu oraz zasady działania organów administracji publicznej w tej dziedzinie. Ilekroć w ustawie jest mowa o: ...
 w Praca Architekta
 Rozporządzenie w sprawie bezpieczeństwa i higieny pracy podczas wykonywania ...
 Minister Infrastruktury: M. Pol 1) Minister Infrastruktury kieruje działem administracji rządowej – budownictwo, gospodarka przestrzenna i mieszkaniowa, na podstawie § 1 ust. 2 pkt 1 rozporządzenia Prezesa Rady Ministrów z dnia 29 ...
 w Rozporządzenia BHP
 1. Rozporządzenie określa ogólnie obowiązujące przepisy bezpieczeństwa i higieny pracy w zakładach pracy, w szczególności dotyczące: 1) obiektów budowlanych, pomieszczeń pracy i terenu zakładów pracy; 2) procesów pracy;
 od Marek Krause
 Rozporządzenie w sprawie kontroli seryjnej wstępnej produktów leczniczych ...
 1. Rozporządzenie określa: 1) warunki i tryb przeprowadzania kontroli seryjnej wstępnej produktów leczniczych oraz surowców wykorzystywanych do sporządzania leków recepturowych lub aptecznych, określonych w pkt 1, 3 i 4 ustawy z ...
 ROZDZIAŁ 1. Ustawa Przepisy wprowadzające ustawę - Prawo farmaceutyczne, ...
 ROZDZIAŁ 1 Przepisy ogólne Art. 1. 1. Ustawa — Prawo farmaceutyczne, zwana dalej „Prawem farmaceutycznym”, wchodzi w życie z dniem 1 października 2002 r., z wyjątkiem ...
 Rozdział 2. Prawo farmaceutyczne
 Rozdział 2 Dopuszczanie do obrotu produktów leczniczych Art. 3. 1. Do obrotu dopuszczone są, z zastrzeżeniem ust. 4 i art. 4, produkty lecznicze, które uzyskały ...


text:
O Conselho das Conferências Episcopais da Europa () (CCEE) é uma conferência dos presidentes das 33 conferências episcopais católicas romanas da Europa, o Arcebispo de Luxemburgo, o Arcebispo de Mônaco, o Eparca católico maronita do Chipre, o bispo católico romano de Chişinău, a Eparca católica rutena de Mukacheve, e o Administrador Apostólico da Estônia.
 O presidente é o Arcebispo Gintaras Linas Grušas, Arcebispo de Vilnius. Os vice-presidentes são o Cardeal Jean-Claude Höllerich, arcebispo de Luxemburgo, e o Bispo László Német, Bispo de Zrenjanin. O secretário-geral do CCEE é o Pe. Martin Michalíček.
 Os escritórios do estão localizados em São Galo, Suíça.
 Presidentes
 Arcebispo Roger Etchegaray (1971–1979), Arcebispo de Marseille
 Cardeal George Basil Hume (1979–1986), Arcebispo de Westminster
 Cardeal Carlo Maria Martini (1986–1993), Arcebispo de Milão
 Cardeal Miloslav Vlk (1993–2001), Arcebispo de Praga
 Bispo Amédée Grab (2001–2006), Bispo de Chur
 Cardeal Péter Erdő (2006–2016), Arcebispo de Esztergom-Budapeste
 Cardeal Angelo Bagnasco (2016-2021), Arcebispo de Gênova
 Arcebispo Gintaras Linas Grušas (2021- atual ), Arcebispo de Vilnius
 Vices presidentes
 Primeiros vices-presidentes
 Cardeal Bolesław Kominek (1971-1974), Arcebispo de Wrocław
 Arcebispo Jerzy Stroba (1974-1983), Arcebispo de Poznań
 Arcebispo Ramón Torrella Cascante (1983-1993), Arcebispo de Tarragona
 Arcebispo István Seregély (1993-2001), Arcebispo de Eger
 Cardeal Cormac Murphy-O'Connor (2001-2006), Arcebispo de Westminster
 Cardeal Jean-Pierre Ricard (2006-2011), Arcebispo de Bordeaux
 Cardeal Angelo Bagnasco (2011-2016), Arcebispo de Gênova
 Cardeal Vincent Nichols (2016-2021), Arcebispo de Westminster
 Cardeal Jean-Claude Höllerich (2021- atual), Arcebispo de Luxemburgo
 Segundos vices-presidentes
 Bispo Jean-Baptiste Musty (1971-1982), Bispo auxiliar de Namur
 Bispo Paul-Joseph Schmitt (1982-1983), Bispo de Metz
 Arcebispo Alojzij Šuštar (1983-1993), Arcebispo de Ljubljana
 Bispo Karl Lehmann (1993-2001), Bispo de Mainz
 Cardeal Josip Bozanić (2001-2011), Arcebispo de Zagreb
 Arcebispo Józef Michalik (2011-2014), Arcebispo de Przemyśl
 Arcebispo Angelo Massafra (2014-2016), Arcebispo de Shkodër-Pult
 Arcebispo Stanisław Gądecki (2016-2021), Arcebispo de Poznań
 Arcebispo László Német (2021-atual), Arcebispo de Belgrado
 Secretários Gerais
 Presbítero Alojzij Šuštar (1971–1977), Presbítero de Ljubljana e Chur
 Bispo Ivo Fürer (1977–1995), Bispo de Saint Gallen
 Monsenhor Aldo Giordano (1995–2008), Presbítero de Cuneo
 Monsenhor Duarte Nuno Queiroz de Barros da Cunha (2008–2018), Presbítero de Lisboa
 Presbítero Martin Michalíček (2018-atual) Presbítero de Nitra
 Ligações externas
 Igreja Católica na Europa
 !Artigos com coordenadas por transcrever a Wikidata


text:
Bob Szajner (12 September 1938 – 9 November 2019) was an American jazz pianist.
 Early life
 Born on September 12, 1938, Bob Szajner grew up listening to talented relatives playing various instruments. His mother taught him the basics of music and how to play piano at a very early age.
 In 1948, he won first prize in the "Frankie Carle Piano Contest". This entitled him to one weeks performance at the Fox Theater in Detroit. He was one of the opening acts on the bill (a vaudeville theme) for Billie Holiday along with a comedian and an acrobatic duo. He enjoyed listening to Billie Holiday's style of music and accompaniment for her. This was the beginning of his quest for his own personal style.
 Ten years later, for at least ten years, he started writing and performing "Modern Jazz" later known as "Bebop" and then later as "Hard Bop". He performed with many musicians from the "Detroit jazz" scene at various sessions, venues and jazz clubs throughout the Detroit metropolitan area. He often worked with Donald Byrd, Charlie McPherson, Lonnie Hillyer, Roy Brooks, Yusef Lateef, Pepper Adams, Frank Isola, and others as a back-up piano player.
 Later career
 For the next ten years, he wrote some tunes, but really became quite dismayed and disappointed with the business of music, especially, the lack of audience. Then on October 8, 1978 (his 18th wedding anniversary), he recorded material for an album with his old school friend, drummer Roy Brooks and Roy's bass man Ray McKinney. "The Bob Szajner Triad" was a three record set of his original compositions. A twenty-seven tune recording session performing original music never played before or rehearsed and without second takes. This was the "Triad" concept. This led to performances at "The Cafe Detroit", "The Detroit Jazz Center", and the "Montreux Detroit Jazz Festival 1981".
 Later albums featuring Ed Pickens on bass and Frank Isola on drums (The Bob Szajner Triad II), were recorded in 1981 at "The Detroit Jazz Center World Stage".
 References
 1938 births
 2019 deaths
 American jazz pianists
 American male pianists
 21st-century American pianists
 21st-century American male musicians
 American male jazz musicians


text:
 Avis juridique important
 |
 52000PC0119
 Ehdotus: neuvoston asetukseksi nopean toiminnan välineen perustamisesta /* KOM/2000/0119 lopull. - CNS 2000/0081 */
 Virallinen lehti nro C 311 E , 31/10/2000 s. 0213 - 0216
 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI nopean toiminnan välineen perustamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTNOPEAN TOIMINNAN VÄLINENOPEAN TOIMINNAN VÄLINEEN TARVE1. Amsterdamin sopimuksen voimaantulon myötä Euroopan unioni on ryhtynyt nopeasti edistämään Euroopan yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (YUTP). Kölnissä kesäkuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli sen johtoperiaatteet. Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto eteni asiassa merkittävästi määrittelemällä sotilaallisen yleistavoitteen. Toimet tavoitteen toteuttamiseksi on aloitettu: on luotava tarvittavat rakenteet ja sovittava yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden ja Naton kanssa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.2. Helsingin Eurooppa-neuvosto sopi myös sotilaallista asiakirjaa täydentävästä ei-sotilaallisen kriisinhallinnan toimintasuunnitelmasta. Siinä kehotettiin, että Euroopan unioni muiden toimien ohella "parantaa ja käyttää tehokkaammin hyödykseen kriisinhallinnan siviilivoimavaroja, mistä unionilla ja jäsenvaltioilla on jo tuntuvasti kokemusta. Erityistä huomiota kiinnitetään nopean toiminnan voimavaroihin." Muualla asiakirjassa kehotetaan nimenomaan perustamaan "nopeita rahoitusmekanismeja, mistä esimerkkinä komission perustama nopean toiminnan rahasto". Äskeinen Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti puheenjohtajavaltion alustavaan kertomukseen Helsingin päätelmien täytäntöönpanosta sekä huomioi sen, että komissio esittäisi lähiaikoina ehdotuksen tällaisen nopean rahoitusmekanismin perustamiseksi.3. Viimeaikaiset selkkaukset Afrikassa, Balkanilla ja Kaukasiassa ovat osoittaneet, että unionilla on käytössään laaja valikoima humanitaarisia, taloudellisia, rahoituksellisia ja siviilitoiminnan resursseja. Euroopan yhteisöllä on ensimmäiseen pilariin kuuluva vastuu monilla näistä aloista, kuten osallistuminen rahoituskriisien lieventämiseen, ihmisoikeustyö, vaalivalvonta, instituutioiden kehittäminen, tiedotusvälineiden tukeminen, rajavalvonta, humanitaariset tehtävät, miinanraivaus, poliisien kouluttaminen ja poliisin työssä tarvittavan laitteiston toimittaminen, siviilihätäapu, kunnostus, jälleenrakennus, rauhan palauttaminen, sotilaiden armeijasta vapauttaminen ja siviilielämään palauttaminen sekä sovittelu. Ongelmana on ollut se, että vaikka tarvittavat resurssit ovat olemassa ja ECHOn saavutukset ovat hyviä, Euroopan unioni ei aina ole pystynyt hyödyntämään niitä riittävän nopeasti tai tehokkaasti.4. EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) määrärahoja voidaan käyttää ainoastaan poliittisiin, diplomaattisiin ja turvallisuuteen liittyviin toimiin. PPEWU:n ("poliittisen yksikön") perustaminen YUTP:n korkean edustajan toimivallan alaisuuteen on vahvistanut neuvoston mahdollisuuksia määritellä ja koordinoida asianmukaisia vastatoimia kriisitilanteisiin. Turvallisuutta edistävälle laaja-alaisemmalle siviilitoiminnalle, johon voidaan turvautua myös kriisitilanteissa, tarvitaan kuitenkin eri rahoituslähteitä. Niiden on vastattava kriisien ehkäisyn ja hallinnan erityisvaatimuksia. Ennen kaikkea rahoituksen on oltava nopeasti käytettävissä ja joustavaa.5. Tässä tiedonannossa esitetty komission ehdotus neuvoston asetukseksi nopean toiminnan välineen perustamisesta EU-valtioiden ja niiden hallitusten päämiesten nimenomaisesta pyynnöstä vastaa tähän vaatimukseen teroittaen samalla yhteisön välineiden toimivuutta ja mahdollistaen sen, että yhteisö voi tarvittaessa turvautua niihin välittömästi. Tämä suhteellisen vaatimaton järjestely perustuu voimassa olevien yhteisön asetusten soveltamisalaan sekä vakiintuneisiin budjettijärjestelyihin ja päätöksenteko- ja toimintatapoihin. Näin se lisää yhteisön osallistumista Euroopan yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan ja mahdollistaa nopeat käytännön toimet, jotka on koordinoitu läheisesti poliittisen yksikön sekä neuvoston kriisinhallinta-yksikköjen toimien kanssa.6. Nopean toiminnan välinettä ei rajata maantieteellisesti, ja sitä on tarkoitus käyttää tilanteissa, jotka edellyttävät:*nopeaa väliintuloa kriisien puhkeamistilanteessa, kriisien tai selkkausten tai niiden jälkeisten välittömien tarpeiden tyydyttämistä,*lyhytkestoisia toimia (jos toimia ei voi saattaa loppuun nopean toiminnan välineen rajoitetussa ajallisessa kehyksessä, ne olisi korvattava nykyisten maantieteellisten tai aihekohtaisten ohjelmien tavanomaisilla toimilla tai yhdistettävä niihin),*välineiden yhdistämistä (esim. erityisedustajan lähettäminen yhdessä siviilipoliisin toimialaan kuuluvan asiantuntija-avun ja pelastus-palvelutoimien kanssa).NOPEAN TOIMINNAN VÄLINE TÄYDENTÄVÄNÄ JÄRJESTELYNÄ7. Euroopan yhteisön valmius omaksua täysimääräisesti osansa yhtenä tekijänä Euroopan yhteisessä turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa edellyttää merkittäviä muutoksia työskentelyrakenteissa ja -menettelyissä, jotta Euroopan nopeat ja joustavat toimintaedellytykset paranisivat. Nopean toiminnan väline on yksi esimerkki. Nykyisten ohjelmien hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi, sisäisen koordinoinnin parantamiseksi ja ennakkosuunnitteluvalmiuksien vahvistamiseksi tarvitaan lisätoimia, jotta komission rooli EU:n kriisinehkäisytoiminnassa olisi nykyistä ennakoivampi.8. Nopean toiminnan väline toimii näin ollen humanitaarista toimintaa täydentävänä välineenä samoin kuin muiden sellaisten välineiden täydentävänä tekijänä, joita voidaan hyödyntää kriisitilanteessa tai selkkauksen jälkeen tukemassa hätäapua sekä edeltämässä kunnostus- ja kehitystyötä. Se täyttää aukon kriisitilanteessa nopeasti käyttöön otettavien välineiden nykyisessä valikoimassa ja antaa mahdollisuuden nopeutettuihin väliintuloihin ja edeltää sellaisia toimia, joita toteutetaan tavanomaisilla välineillä ja joiden piiriin toimi voidaan myöhemmin siirtää.9. Tämä lähestymistapa on nähtävissä myös siinä kevyessä rakenteessa, jonka komissio perustaa nopean toiminnan välineen hallinnoimiseksi siviilikriisin-hallintatehtäviin liittyvien koordinaatiomekanismien yhteydessä. Tämä rakenne palvelee nykyisiä maantieteellisiä ja aihekohtaisia palveluja koordinaation, menettelyihin liittyvän tuen ja tietojen osalta. Kriisitilanteessa se valmistelee päätökset ja toimet niiden kanssa hyötyen niiden erityisestä maantieteellisestä tai aihekohtaisesta asiantuntemuksesta kunnioittaen täysimääräisesti EU:n etuja ja ensisijaisia tavoitteita.10. Varmistaakseen sen, että unionin lähestymistapa on kokonaisuudessaan johdonmukainen ja että sen toimet täydentävät mahdollisimman hyvin jäsenvaltioiden toimia, nykyistä läheistä koordinaatiota ja yhteistoimintaa neuvoston pääsihteeristön poliittisen yksikön kriisientarkkailukeskuksen kanssa vahvistetaan. Tällä varmistetaan johdonmukaisuus ja täydentävyys suunnittelu-, päätöksenteko- ja toteutusvaiheessa.11. Nykyisten yhteisön ohjelmien yhteydessä toteutettavia toimia hallinnoidaan niitä varten jo luotujen rakenteiden avulla, mutta nopean toiminnan väline ja komission kriisinhallintayksikkö helpottavat varhaista väliintuloa ja edistävät yleistä johdonmukaisuutta. Tätä varten yksikkö pitää myös kaikissa kriisinhallinnan vaiheissa yllä läheisiä suhteita ECHOon ottaen täysimääräisesti huomioon sen toiminnallisen riippumattomuuden tarpeen.12. Lisähenkilöstöä tarvitaan näin ollen tämän komission sisällä toimivan koordinointimekanismin hallinnoimiseksi ja saumattoman yhteistoiminnan varmistamiseksi neuvoston kriisinhallintarakenteiden kanssa. Valtaosa tarvittavasta henkilöstöstä jää kuitenkin olemassa oleviin yksikköihinsä ja otetaan käyttöön ainoastaan kriisitilanteissa heidän erityisasian-tuntemuksensa mukaan. Uusi kriisinhallintayksikkö valmistelee ja koordinoi nopeaa toimintaa kriisin aikana. Nopean toiminnan välineen ja kriisinhallintayksikön perustamiseen ja hallinnointiin tarvittavan vakituisen lisähenkilöstön määrä saadaan näin pidetyksi mahdollisimman alhaisena.13. Ehdotettu nopean toiminnan väline täydentää YUTP:tä koskevaa budjettikohtaa, josta tuetaan ainoastaan diplomaattisia tai turvallisuuteen liittyviä toimia kriisinehkäisyn ja -hallinnan alalla sekä esimerkiksi ydinaseiden leviämisen estämisen ja aseriisunnan aloilla. Tähän asti yhteisön välineitä on ollut vaikea hyödyntää riittävän nopeasti. Toisinaan tämä on aiheuttanut tarpeetonta ja haitallista ristiriitaisuutta EU:n ulkosuhde-toiminnassa. Nopean toiminnan väline mahdollistaa yhteisön muiden kuin humanitaarisen avun välineiden nopean hyödyntämisen yhteisiin tavoitteisiin pyrittäessä.14. ECHOn ja nopean toiminnan välinettä koskevan asetusehdotuksen välinen ero perustuu niiden erillisiin tehtäviin. ECHO toimittaa humanitaarista apua ihmisten aiheuttamien ja luonnonkatastrofien uhreille pääosin tavaroiden muodossa (elintarvikkeet, majoitus jne.). Se keskittyy yksilöön, se on poliittisesti puolueeton, ja sen tavoitteena on yksinomaan inhimillisten kärsimysten lievittäminen. Nopean toiminnan välineen tarkoituksena on myöntää resursseja kiireellisiin toimiin kriisien hallitsemiseksi ja selkkausten estämiseksi osana unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Se on osa unionin kriisinhallinnan voimavaroja. Tavallisesti sitä käytetään palvelujen toimittamiseen (poliisivoimat, valvonta, miinanraivaus ja aseriisunta), johon voi ajoittain sisältyä laitteiston toimitus.15. Komissio haluaa välttää kaikenlaisen päällekkäisyyden nyt ehdotetun nopean toiminnan välinettä koskevan asetuksen nojalla rahoitettujen toimien ja ECHOn rahoittamien hankkeiden välillä. Tarvittaessa ja humanitaarista työtä tekevien turvallisuuden varmistamiseksi komissio varmistaa riittävän tiedonvälityksen avulla, että avunsaajat sisäistävät sen, että humanitaarisen avun periaatteet eroavat ehdotetun nopean toiminnan välinettä koskevan asetuksen nojalla rahoitettavien toimien taustalla olevista periaatteista.KOMISSION EHDOTTAMAN NEUVOSTON ASETUKSEN SÄÄNNÖKSET16. Ehdotettu asetus perustuu EY:n perustamissopimuksen 305 (entinen 253) artiklaan. Sen soveltamisala kattaa kaikki turvallisuuskriiseihin liittyvät yhteisön toimet, joilla puolustetaan tai tuetaan EU:n toimintaa Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla. Jos toimet on mahdollista rahoittaa muista EU:n välineistä, tätä asetusta sovelletaan ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseinen toimi on kiireellinen ja kestoltaan rajallinen eikä siihen voitaisi ryhtyä riittävän nopeasti ja yhdenmukaisesti nykyisten välineiden avulla.17. Komission ehdottaman, nopean toiminnan välineen perustamista koskevan neuvoston asetuksen mukainen apu on joko 100-prosenttisesti tukea tai yhteisrahoitusta julkisen rahoituksen sektorin muiden tulolähteiden kanssa.18. Asetusehdotuksen mukaista rahoitustukea saavia täytäntöönpano-kumppaneita voivat olla kansalliset hallinnot ja niiden virastot, alueelliset ja kansainväliset järjestöt ja niiden toimielimet, valtiosta riippumattomat järjestöt sekä julkiset ja yksityiset toimijat, joilla on tarkoituksenmukaista erikoisasiantuntemusta ja kokemusta. Puitesopimukset tehdään ennalta määriteltyjen toimijoiden kanssa, ja niitä täydennetään nopeilla ja tapauskohtaisilla sopimuksilla heti, kun ilmenee erikoispalvelun tarvetta.19. Komissio on vastuussa nopean toiminnan välinettä koskevan asetus-ehdotuksen soveltamisalaan kuuluvista toimista. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea (kriisikomitea), joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. On tärkeää, että komiteamenettely ei tarpeettomasti hidasta tai muutoin rajoita päätöksien tekemistä nopean toiminnan välineen avulla tehtävästä väliintulosta erityisissä kriisitilanteissa. Näin ollen sen työjärjestyksessä*luodaan yksinkertaiset ja nopeat päätöksentekomenettelyt,*mahdollistetaan joustavuus täytäntöönpanossa, ja*vahvistetaan tulosten raportointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt.Komissio laatii kertomukset toteutetuista toimista ja antaa niistä säännöllisesti tietoja Euroopan parlamentille ja neuvostolle.20. Yksittäiselle toimelle voidaan nopean toiminnan välineestä myöntää enintään 12 miljoonaa euroa [1]. Toimien toimeenpanokausi voi olla enintään yhdeksän kuukautta. Yli 5 miljoonan euron rahoitusosuuksista komission on kuultava neuvoa-antavaa komiteaa. Jos rahoitusosuus on alle 5 miljoonaa euroa, komissiolla olisi oltava valtuudet tehdä päätös komiteaa etukäteen kuulematta. Tällaisissa olosuhteissa se kuitenkin ilmoittaa komitealle tehdystä päätöksestä.[1] Kutakin yksittäistä toimea varten tarvittava enimmäismäärä (12 miljoonaa euroa) on laskettu avustus- ja/tai pelastustoimiin osallistuneiden yksikköjen kokemusten perusteella.2000/0081 (CNS)Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI nopean toiminnan välineen perustamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [2],[2] EYVL Cottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [3],[3] EYVL Csekä katsoo seuraava:(1) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen johdanto-osassa ilmaistaan tavoite turvata rauha ja vapaus.(2) Yhteisö on huolissaan siitä, että poliittisen ja yhteiskunnallisen vakauden ja turvallisuuden vaarantavien kriisien leviäminen on uhka niin kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle kuin vapauden periaatteille, demokratialle, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiselle sekä oikeusvaltiolle.(3) On tarpeen estää kriisien leviäminen tai laajeneminen aseellisiksi selkkauksiksi kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen varmistamiseksi.(4) Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että perustetaan ei-sotilaallinen kriisin-hallintajärjestelmä, jolla koordinoidaan ja tehostetaan unionin ja jäsenvaltioiden käytössä olevia erilaisia siviilikeinoja ja -voimavaroja rinnan sotilaallisten keinojen ja voimavarojen kanssa.(5) Mainittuihin päätelmiin liitetyssä, Euroopan unionin ei-sotilaallista kriisinhallintaa koskevassa puheenjohtajavaltion selvityksessä esitetään edelleen, että olisi kehitettävä nopeita rahoitusmekanismeja, mistä esimerkkinä komission perustama nopean toiminnan rahasto (Rapid Reaction Fund), EU:n toimia tukevan rahoituksen nopeuttamiseksi, muiden kansainvälisten järjestöjen johtamiin operaatioihin osallistumiseksi ja tarvittaessa valtioista riippumattomien järjestöjen toiminnan rahoittamiseksi.(6) Yhteistyötä kolmansien maiden kanssa koskevien yhteisön ohjelmien tukemiseksi on tarpeen toteuttaa nopeita ja tehokkaita toimia turvallisuuden ja vakauden ulottamiseksi Euroopan unionin rajojen ulkopuolelle aina, kun ihmisten henki ja ruumiillinen koskemattomuus sekä yhteisvastuullisuuden kunnioittaminen ovat riippuvaisia sen väliintulosta.(7) Yhteisön varhaista tietoisuutta kriiseistä samoin kuin sen nopean toiminnan mekanismeja on kehitettävä edelleen, jotta rahoitusta ja muita voimavaroja voidaan irrottaa nopeasti ja siten estää kriisien leviäminen tai laajeneminen aseellisiksi selkkauksiksi.(8) On tarpeen saada käyttöön lyhyellä varoitusajalla turvallisuuteen liittyvissä kriisitilanteissa erityisiä ja välittömiä sekä kestoltaan rajoitettuja toimia koskevat nopeutetut päätöksentekomenettelyt ja tarvittaessa toimia tavan-omaisten yhteisön välineiden edeltäjänä, joiden alaisuuteen toimi voidaan sen jälkeen siirtää.(9) Yhteisön toimien on oltava yhdenmukaisia Euroopan unionin ulkosuhteiden toimien kanssa kokonaisuudessaan, ulko-, turvallisuus-, talous-, sosiaali- ja kehitystyöpolitiikan yhteydessä.(10) Tämän asetuksen nojalla ei rahoiteta humanitaarisesta avusta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 [4] soveltamisalaan kuuluvia toimia.[4] EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1.(11) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [5] 2 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.[5] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.(12) On tarpeen noudattaa mahdollisimman suurta avoimuutta yhteisön rahoitustuen täytäntöönpanossa sekä valvoa määrärahojen käyttöä asianmukaisesti.(13) Yhteisön taloudellisten etujen suojelun sekä petosten ja väärinkäytösten torjunnan olisi oltava erottamaton osa tätä asetusta.(13) Perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseksi tarvittavista valtuuksista kuin 308 artikla,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla1. Tämän asetuksen tarkoituksena on yhteistyötä kolmansien maiden kanssa koskevien yhteisön ohjelmien tukemiseksi vahvistaa menettelyt sellaisen nopean, tehokkaan ja joustavan mekanismin, jäljempänä 'nopean toiminnan väline' perustamiseksi, jolla voidaan vastata olemassa tai syntymässä oleviin kriisitilanteisiin ja antaa suoraa rahoitusta kiireelliseen kriisinhallintaan ja selkkausten ehkäisemiseen liittyville siviilitoimille kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden, vapauden ja demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen ja oikeusvaltion edistämiseksi talouden ja yhteiskunnan kehityksen perustana kolmansissa maissa.2. Nopean toiminnan välineeseen turvaudutaan kriisitilanteissa tai kriisien syntyvaiheissa kuten lisääntyvän väkivallan uhatessa yleistä järjestystä, rauhan rikkoontuessa, taistelujen puhjetessa, aseellisissa selkkauksissa, väestön laajojen muuttoliikkeiden yhteydessä tai turvallisuutta mahdollisesti uhkaavissa poikkeusoloissa sekä suurten ympäristökatastrofien uhatessa turvallisuutta ja vakautta.3. Nopean toiminnan väline perustuu voimassa olevien yhteisön asetusten soveltamisalaan lukuun ottamatta asetusta (EY) N:o 1257/96. Sen erityinen lisäarvo perustuu toimien nopeuteen erittäin jännittyneissä tilanteissa sekä mahdollisuuteen yhdistää eri toimintamuotoja kattavien ja yhdenmukaisten toimien toteuttamiseksi turvallisuutta uhkaavissa hätätilanteissa. Jos tässä asetuksessa tarkoitetut toimet kuuluvat muiden asetusten soveltamisalaan, tätä asetusta sovelletaan ainoastaan siinä tapauksessa, ettäa) toimi on tarkoitus toteuttaa välittömästi, se on tapauskohtainen, ja sillä vastataan kaikkein kiireellisimpiin yhteiskunnan ja kansalaisten turvallisuuteen liittyviin vaatimuksiin yhteisön ulkopuolisissa maissa, jab) toimi on kestoltaan rajallinen 7 artiklassa esitetyn mukaisesti.2 artikla1. Nopean toiminnan välineestä rahoitettavien toimien päätavoitteita ovat kriisitilanteissa tai sellaisten syntyvaiheissa säilyttää tai palauttaa yleinen järjestys, vakaus ja turvallisuus, helpottaa yhteiskunnan eri ryhmien välistä vuoropuhelua, sovittelua ja välitystä sekä vastustaa ihmisoikeuksien rikkomuksia, etniseen alkuperään, uskontoon tai sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja väkivaltaa.2. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavia toimia ovat kaikki siviilitoimet, joilla pyritään torjumaan tai ratkaisemaan kriisitilanteiden, vakavien uhkien tai selkkausten syntyminen, kaikki tällaisten väliintulojen suunnittelussa, toteutuksessa, seurannassa ja tarkastuksessa tarvittavat logistiset toimenpiteet, mukaan lukien tiedon- ja viestinnän hallinta, tekninen apu ja koulutus, välttämättömien tuotteiden ja laitteiden hankinta ja/tai toimitus, turvallinen kuljetus ja kaikki näihin toimenpiteisiin liittyvät hallintomenot sekä tarvittavat toimenpiteet yhteisön koordinaation lujittamiseksi jäsenvaltioiden ja muiden avunantajamaiden, kansainvälisten järjestöjen, valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä niiden edustajien kanssa.3. Jos Euroopan yhteisön humanitäärisen toimiston (ECHO) toimet voivat saada rahoitusta, ne rahoitetaan asetuksen (EY) N:o 1257/96 mukaisesti. Erityisesti turvallisuuteen tai kriisihallintaan liittyvissä olosuhteissa komissio voi päättää, että väliintulo nopean rahoituksen välineen avulla on sopivampi, jos se yhdistetään tarvittaessa ECHO:n toimiin. Samalla kun näissä tapauksissa säilytetään selkeä työnjako ECHO:n ja nopean rahoituksen välineen kesken sekä päätoimipaikassa että toimien toteutuspaikalla, toimet koordinoidaan läheisesti siten, että päästään mahdollisimman suureen yhdenmukaisuuteen sekä varmistetaan humanitaarista työtä tekevien turvallisuus.3 artikla1. Yhteisön rahoitus tämän asetuksen nojalla annetaan avustuksina.2. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista toimista ei kanneta veroja, tulleja eikä muita maksuja.4 artikla1. Tämän asetuksen mukaisia täytäntöönpanokumppaneita voivat olla kansalliset hallitukset ja niiden virastot, alueelliset ja kansainväliset järjestöt ja niiden toimielimet, valtiosta riippumattomat järjestöt sekä julkiset ja yksityiset toimijat, joilla on tarkoituksenmukaista asiantuntemusta ja kokemusta.2. Komissio voi tehdä puitesopimuksia asianomaisten valtion virastojen, kansainvälisten järjestöjen, valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä yksityisten ja julkisten toimijoiden kanssa sen perusteella, miten ne pystyvät nopeasti toteuttamaan kriisinhallintatoimia. Henkilökohtaista asiantuntemusta edellyttävissä tai sellaisissa tilanteissa, joissa toimen uskottavuus ja sopimuspuolten luottamus on sidoksissa määrättyyn henkilöön, esimerkiksi sovittelu-, välitys- tai neuvonantotilanteessa, komissio voi allekirjoittaa sopimuksia yksittäisten järjestöjen ja/tai toimijoiden kanssa, vaikka puitesopimusta ei olisi aikaisemmin tehty.3. Toimen toteuttamiseen valitun valtiosta riippumattoman järjestön, yksityisen tai julkisen toimijan kanssa tehdään rahoitussopimus asianomaisten puite-sopimusten määräysten mukaisesti sen jälkeen, kun komissio on tehnyt rahoituspäätöksen 5 artiklan mukaisesti ja niin pian kuin se käytännössä on mahdollista.4. Valtiosta riippumattoman järjestön, jonka kanssa voidaan tehdä rahoitussopimus tämän asetuksen mukaisten toimien täytäntöönpanosta, on täytettävä seuraavat ehdot:a) sen on oltava voittoa tavoittelematon riippumaton järjestö, jab) sillä on oltava päätoimipaikka jäsenvaltiossa tai kolmannessa kyseistä yhteisön apua saavassa maassa.Poikkeustapauksessa sen päätoimipaikka voi olla muussa kolmannessa maassa.5. Määriteltäessä yksityisen toimijan tai valtiosta riippumattoman järjestön soveltuvuutta saada yhteisön rahoitusta otetaan huomioon seuraavat tekijät:a) sen hallinnolliset ja varainhoidolliset edellytykset,b) sen tekniset ja logistiset edellytykset suhteessa suunniteltujen toimien kiireellisyyteen,c) sen kokemus asianomaiselta alalta,d) sen valmius osallistua tarvittaessa mihin tahansa toimen toteuttamiseksi perustettavaan erityiseen koordinaatiojärjestelmään, jae) sen saavutukset ja takuu puolueettomuudesta annettujen tehtävien täytäntöönpanossa.6. Komissio ilmoittaa 8 artiklalla perustetulle komitealle toimeenpanevan yksikön valinnasta ja valintaperusteista.5 artiklaKomissio päättää tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista toimista tässä asetuksessa säädettyjä menettelyjä noudattaen.Komissio täytäntöönpanee toimet noudattaen talousarviota koskevia ja muita voimassa olevia, myös Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 116 ja 118 artiklassa säädettyjä menettelyjä.6 artikla1. Kaikissa tämän asetuksen nojalla tehtävissä rahoitussopimuksissa ja muissa sopimuksissa määrätään, että komissio, Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa tarkastuksia paikalla voimassa olevien sääntöjen mukaisesti.2. Komissio voi neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 [6] mukaisesti suorittaa paikan päällä tarkastuksia ja todentamisia. Komission toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävä suoja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 [7] mukaisesti.[6] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.[7] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.7 artikla1. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavan yksittäisen toimen yhteisön rahoitusosuus on enintään 12 miljoonaa euroa.2. Tämän asetuksen nojalla toteutettavan toimen toimeenpanokausi on rajoitettu enintään yhdeksään kuukauteen.3. Jos poikkeustapauksessa ilmenee, että kyseinen toimeenpanokausi on asianomaisen kriisin erityisluonteen tai sen voimakkaan vaikutuksen vuoksi liian lyhyt 1 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, komissio antaa 8 artiklalla perustetulle komitealle kertomuksen viimeistään kuukautta ennen alkuperäisen toimen keston päättymistä. Tämän jälkeen komissio voi antaa komitealle ehdotuksen kyseistä kriisiä koskevan toimen keston jatkamisesta ja siihen liittyvistä taloudellisista vaatimuksista. Jatkettavan toimen on täytettävä 1 artiklan vaatimukset.4. Jos tässä asetuksessa säädetyt toimet edellyttävät yhteisöltä yli 5 miljoonan euron rahoitusosuutta, tai 3 kohdassa kuvatussa poikkeustilanteessa, komissio tekee päätöksen kuultuaan 8 artiklalla perustettua komiteaa.8 artikla1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä 'kriisikomitea', joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja.2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohta.9 artikla1. Vahvistaessaan työjärjestyksensä päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti kriisikomitea ottaa huomioon nopean toiminnan välineen tavoitteet, erityisestia) nopeiden päätösten ja nopean täytäntöönpanon tarpeen sellaisten kriisiolosuhteiden poikkeuksellisen ja kiireellisen luonteen huomioon ottamiseksi, joihin nopean toiminnan välineellä pyritään vastaamaan, jab) tarvittavan joustavuuden kriisin muuttuvan luonteen huomioon ottamiseksi.2. Kriisikomitea voi myös keskustella mistä tahansa tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyvästä kysymyksestä, erityisesti yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat toimen seurantaa ja tarvittaessa siirtämistä muihin välineisiin sen jälkeen, kun tämän asetuksen nojalla toteutettavat toimet on saatu päätökseen.10 artikla1. Komissio varmistaa vastavuoroisen ja säännöllisen, myös paikan päällä tapahtuvan tietojenvaihdon perusteella kriisinhallintatoimiensa tehokkaan koordinoinnin jäsenvaltioiden toimien kanssa vahvistaakseen kaikkien toimien yhdenmukaisuuden ja toisiaan täydentävyyden.2. Yhteisön strategian, joka koskee nopeaa toimintaa kriisitilanteissa siviilivälineitä käyttäen, yleisen yhdenmukaisuuden edistämiseksi kriisikomitea voi toimia myös jäsenvaltioiden ja komission välisenä tietojenvaihtofoorumina.3. Komissio edistää koordinaatiota ja yhteistyötä kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa.4. Yhteisön panoksen näkyvyyden lisäämiseksi toteutetaan tarvittavat toimenpiteet.11 artikla1. Komissio arvioi säännöllisesti tämän asetuksen nojalla toteutettavia kriisin-hallintatoimia sen määrittelemiseksi, onko toimien tavoitteet saavutettu, ja toimien tehostamista jatkossa koskevien suuntaviivojen antamiseksi.2. Komissio antaa kunkin vuoden 30 päivään huhtikuuta mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvetokertomuksen yhteisön edellisvuonna toteuttamasta nopeasta toiminnasta ja arvioi tämän asetuksen mukaisten toimien täytäntöönpanoa niiden loppuunsaattamisen yhteydessä.12 artiklaKomissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta yleisarvion yhteisön tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista sekä tarvittaessa ehdotuksia sen muuttamiseksi.13 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaRAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): ULKOSUHTEETToiminnan ala(t): MONIALAISET ASIATToimenpiteen nimi: Nopean toiminnan väline1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDATB7-67 Yleisluontoiset kolmansia maita koskevat toimetB7-671A Nopean toiminnan välineen hallinnollisen tuen menotB7-671 Nopean toiminnan väline2. NUMEROTIEDOT2.1 Toimen kokonaismäärärahat: 40 miljoonaa euroa vuodessa (30 miljoonaa euroa ensimmäisen soveltamisvuoden aikana)2.2 Soveltamiskausi: määrittelemätön2.3 Monivuotinen kokonaisarvio: 30 miljoonaa euroa ensimmäiseksi vuodeksi ja 40 miljoonaa euroa seuraaviksi vuosiksiMaksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikatauluMaksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTAEuroopan unionista tehdyn sopimuksen 308 artikla5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve ja asetetut tavoitteetVarojen nopealla irrottamisella pyritään yhteisön toimien täytäntöönpanon nopeuttamiseen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alaan kuuluvan EU:n toiminnan tukemiseksi. Muita tavoitteita ovat kansainvälisten järjestöjen toimiin osallistuminen ja valtiosta riippumattomien järjestöjen toiminnan rahoittaminen tarvittaessa. Väline rakentuu pääasiassa voimassa olevien yhteisön asetusten soveltamisalaan kuuluville toimille. Erityistä lisäarvoa sille antavat toimien nopeus kriisiä välittömästi edeltävissä, senaikaisissa ja -jälkeisissä erittäin jännittyneissä tilanteissa, toimien lyhyt kesto, niiden maailmanlaajuisuus, toimintamuotojen yhdistämismahdollisuus olosuhteiden erityisvaatimusten mukaisesti (esim. sovittelijan lähettäminen yhdessä siviilipoliisin toimialaan kuuluvan asiantuntija-avun ja pelastuspalveluun liittyvien toimenpiteiden kanssa); näin varmistetaan kokonaisvaltainen ja yhdenmukainen lähestymistapa turvallisuuteen liittyvissä toimenpiteissä sekä EU:n toimien näkyvyys ja tehostuminen.5.2 Suunnitellut toimet ja varojen käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännötTälle välineelle suunniteltu vuotuinen enimmäismäärä on 30 miljoonaa euroa ensimmäiseksi vuodeksi ja 40 miljoonaa euroa seuraavalle vuodelle.Tämän asetuksen mukaisesti suunniteltuja toimia toteutetaan ympäri maailman; kohderyhmän muodostavat sekä Euroopan unionin kansalaiset ja heidän etunsa ulkomailla sekä kolmansien maiden kansalaiset.5.3 Täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt5.4 Komissio (ulkosuhteiden pääosasto) vastaa suoraan toimien hallinnoinnista. Komissio tekee uusia puitesopimuksia sellaisten kumppaneiden kanssa, jotka voivat saada tämän asetuksen mukaista rahoitustukea. Niitä ovat alueelliset ja kansanväliset järjestöt ja niiden toimielimet, valtiosta riippumattomat järjestöt, kansalliset hallinnot ja niiden virastot sekä julkiset ja yksityiset toimijat, joilla on soveltuvaa asiantuntemusta ja kokemusta. Henkilökohtaista asiantuntemusta edellyttävissä tai sellaisissa tilanteissa, joissa toimen uskottavuus ja osapuolten luottamus on sidoksissa määrättyyn henkilöön, esimerkiksi sovittelu-, välitys- tai neuvonantotilanteessa, komissio voi allekirjoittaa sopimuksia yksittäisten järjestöjen ja/tai toimijoiden kanssa, vaikka puitesopimusta ei olisikaan aiemmin tehty.Menolaji on joko 100-prosenttisesti tukea tai tukea yhteisrahoitusta varten muiden tulolähteiden kanssa. Sopimukset pitäisi tehdä ajanjaksoksi, joka ei ylitä yhdeksää kuukautta päätöksen tekemisen jälkeen.Budjettikohdasta B7-671A on tarkoitus rahoittaa kustannukset, joita aiheutuu tarpeellisista asiaan liittyvistä palveluista kuten valmistelevista tutkimuksista, tiedotuksesta, viestinnästä ja hallinnon tuesta, erityisesti tarjousten arvioinnista ja hankeasiakirjojen valmistelusta, seurannasta ja tilintarkastuksesta.6. KOKONAISRAHOITUSVAIKUTUKSET6.1 Erityistavoitteet - osa B - (ohjelmasuunnittelun koko keston ajan)Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>6.2. Kustannuslaskelma osan B toimenpiteittäin (ohjelmasuunnittelun koko keston ajan)Kutakin yksittäistä toimea varten tarvittava enimmäismäärä (12 miljoonaa euroa) on laskettu avustus- ja/tai pelastustoimiin osallistuneiden yksikköjen kokemusten perusteella. Käyttämättömät varat vapautetaan ilman eri toimenpiteitä kuukauden kuluessa toimen päättymisestä.Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>Tarvittaessa selitettävä laskutapa.7. SEURANTA JA ARVIOINTI7.1. Seurantajärjestelmä1. Kaikissa tämän asetuksen nojalla tehtävissä rahoitussopimuksissa ja muissa sopimuksissa määrätään, että komissio, OLAF ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikan päällä tarkastuksia noudattaen komission voimassa olevien sääntöjen mukaisesti säätämiä tavanomaisia, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa vahvistettuja menettelyjä.2. Lisäksi komissio voi asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti suorittaa paikan päällä tarkastuksia ja todentamisia. Komission toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävä suoja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 mukaisesti.7.2. Suunniteltua arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja määräaikaisuusKomissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta yleisarvion yhteisön tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista samoin kuin asetuksen jatkoa koskevia ehdotuksia sekä tarvittaessa ehdotuksia sen muuttamiseksi.Lisäksi komissio antaa kunkin vuoden 30 päivään huhtikuuta mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvetokertomuksen yhteisön edellisvuonna toteuttamasta nopeasta toiminnasta ja arvioi tämän asetuksen mukaisten toimien täytäntöönpanoa niiden loppuunsaattamisen yhteydessä.7.3 Ennakkoarviointia koskevat säännöksetKomission sisällä perustetaan valmiusjärjestelmä, jolla vastataan syntymäisillään olevaan epävakauteen; sen tarkoituksena on mahdollistaa välittömien tarpeiden kartoitus. Olemassa olevat tietoresurssit yhdistetään, ja analysointikapasiteettia käytetään toteutettujen toimien arvioimiseen ja niistä saatujen kokemusten hyödyntämiseen. Äkillisten päätösten välttämiseksi sovelletaan kiireellistä suunnittelua. Pyydetty uusi henkilöstö on avainasemassa yhdistettäessä ihmisiä ja asiantuntemusta komission yksiköissä koordinointimekanismin perusteiden luomiseksi. Tämä ei kuitenkaan täytä ennakkoarvioinnin vaatimuksia; sillä voidaan ainoastaan madaltaa asianomaisten toimien epävarmuusastetta.7.4 Jälkiarviointia koskevat säännöksetKomissio tiedottaa neuvoa-antavalle komitealle, Euroopan parlamentille ja Euroopan unionin neuvostolle kaikista toteutetuista toimista ja pyytää niiltä arviota. Sen lisäksi, että kyseisen komitean sääntömääräisissä kokouksissa arvioidaan toimien tuloksia niiden kustannuksiin nähden, niissä laaditaan kokemukseen perustuvat seurantaindikaattorit, joita sovelletaan jatkossa toteutettaviin toimiin.8. PETOSTEN TORJUNTATOIMET1. Kaikissa tämän asetuksen nojalla tehdyissä rahoitussopimuksissa ja muissa sopimuksissa määrätään, että komissio, Euroopan petostentorjuntavirasto ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikan päällä tarkastuksia noudattaen komission voimassa olevien sääntöjen mukaisesti säätämiä tavanomaisia, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa vahvistettuja menettelyjä.2. Lisäksi komissio voi asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti suorittaa paikan päällä tarkastuksia ja todentamisia. Komission toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävä suoja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 mukaisesti.9. VAIKUTUS TOIMIEN MÄÄRÄÄN JA HALLINTOMENOIHIN (OSA A)9.1. Vaikutus toimien määrään>TAULUKON PAIKKA>9.2. Henkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus>TAULUKON PAIKKA>Määrät ilmaisevat kokonaismenot 12 kuukauden ajalta.9.3. Toimesta aiheutuvat muut toimintamenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät ilmaisevat toimen kokonaismenot 12 kuukauden ajalta.Henkilöstö ja tarvittavat hallintomäärärahat osoitetaan ulkosuhteiden pääosaston olemassa olevista määrärahoista.(1) Ilmoitettava, mistä komiteasta kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.I. Yhteensä vuodessa (9.2 + 9.3) ...... ....... euroaII. Toimen kesto: määrittelemätönIII. Toimen kokonaiskustannukset (I x II): ...... ....... euroa10. ASIANOMAISEN PO:N/YKSIKÖN VARAINHOITO-OSASTON HYVÄKSYMISMERKINTÄ


text:
 8.5.2018
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 117/13
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2018/693
 zo 7. mája 2018,
 ktorým sa stanovuje výnimka z nariadenia Rady (ES) č. 1967/2006, pokiaľ ide o zákaz lovu nad chránenými biotopmi a o minimálnu vzdialenosť od pobrežia a minimálnu hĺbku mora v prípade lovu plavidlami s vlečnými sieťami typu gangui v určitých pobrežných vodách Francúzska (Provence-Alpes-Côte d'Azur)
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1967/2006 z 21. decembra 2006 o riadiacich opatreniach pre trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom mori, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2847/93 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1626/94 (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 5 a článok 13 ods. 5 a 10,
 keďže:
 (1)
 V článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1967/2006 sa zakazuje lov vlečnými sieťami, dredžami, vakovými sieťami, záťahovými sieťami ovládanými z lode, pobrežnými záťahovými sieťami alebo podobnými sieťami nad dnom zarasteným morskou trávou, najmä druhom Posidonia oceanica alebo iným morským fanerogamom.
 (2)
 Komisia môže na žiadosť členského štátu povoliť výnimku z článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1967/2006, za predpokladu splnenia niekoľkých podmienok uvedených v článku 4 ods. 5
 (3)
 V článku 13 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1967/2006 sa zakazuje používanie vlečeného výstroja do troch námorných míľ od pobrežia alebo po hĺbnicu 50 m, ak sa táto hĺbka dosiahne v kratšej vzdialenosti od pobrežia.
 (4)
 Komisia môže na žiadosť členského štátu povoliť výnimku z článku 13 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1967/2006, za predpokladu splnenia niekoľkých podmienok uvedených v článku 13 ods. 5 a 9.
 (5)
 Komisia dostala 18. mája 2011 žiadosť Francúzska o výnimku z článku 4 ods. 1 prvého pododseku, z článku 13 ods. 1 prvého pododseku a z článku 13 ods. 2 uvedeného nariadenia, pokiaľ ide o používanie plavidiel s vlečnými sieťami typu gangui v určitých oblastiach mora, ktoré sa nachádzajú v pobrežných vodách Francúzska nad dnom obrasteným morskou trávou druhu Posidonia oceanica a do troch námorných míľ od pobrežia v ľubovoľnej hĺbke.
 (6)
 Výnimka, o ktorú Francúzsko žiadalo, spĺňala podmienky uvedené v článku 4 ods. 5 a článku 13 ods. 5 a 9 nariadenia (ES) č. 1967/2006 a bola udelená na obdobie do 6. júna 2017 na základe vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 586/2014 (2).
 (7)
 Komisii bola 16. júna 2017 doručená žiadosť Francúzska o predĺženie platnosti výnimiek na obdobie po 6. júni 2017. Francúzsko poskytlo aktuálne informácie a údaje opodstatňujúce výnimky vrátane správy o vykonávaní riadiaceho plánu, ktorý prijalo 13. mája 2014 (3).
 (8)
 Predmetná žiadosť sa týka rybolovných činností, ktoré v súlade s článkom 4 ods. 5 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 1967/2006 vykonávajú plavidlá s celkovou dĺžkou maximálne 12 metrov a výkonom motora maximálne 85 kW vybavené vlečenými sieťami na lov pri dne spravidla obrastenom morskou trávou Posidonia.
 (9)
 Výnimky, o ktoré Francúzsko požiadalo, i súvisiaci návrh riadiaceho plánu posúdil Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF) na svojom 55. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo v júli 2017. Dodatočné údaje a objasnenie, ktoré Francúzsko poskytlo, STECF posúdil na svojom 56. plenárnom zasadnutí v novembri 2017. Dospel k záveru, že údaje, ktoré francúzske orgány poskytli, nie sú dostatočné a treba ich spresniť. Francúzsko v nadväznosti na tento záver poskytlo Komisii postačujúce objasnenie. Na základe aktuálnych charakteristických znakov plavidiel s vlečnými sieťami typu gangui nie je možné poskytnúť úplné údaje o ich činnostiach, pretože určité ustanovenia kontrolného systému Spoločenstva sa na tieto malé plavidlá sa nevzťahujú, ide napríklad o ustanovenia o rybárskom denníku a systéme monitorovania plavidiel. Francúzsko opodstatnilo žiadané výnimky vedeckými a technickými údajmi, ktoré poskytlo v súvislosti s požiadavkami nariadenia (ES) č. 1967/2006. Okrem toho prijalo aj osobitné opatrenia vrátane celého súboru nových kontrolných a monitorovacích opatrení rybolovu vlečnými sieťami typu gangui, na základe ktorých možno potvrdiť posúdenie využívania plavidiel s vlečnými sieťami typu gangui. Dané opatrenia sú stanovené v národnom dekréte (4) prijatom 16. marca 2018.
 (10)
 Francúzsko by na základe vedeckých a technických údajov malo poskytnúť aktualizované mapovanie dna obrasteného morskou trávou Posidonia a ročnú správu o vykonávaní dodatočných kontrolných a monitorovacích opatrení zameraných na súlad s požiadavkami platnými v prípade povolenia predmetných výnimiek vrátane informácií o všetkých prijatých potrebných opatreniach. Na tomto základe Komisia dospela k záveru, že výnimky, o ktoré Francúzsko požiadalo, podľa všetkého spĺňajú podmienky uvedené v článku 4 ods. 5 a v článku 13 ods. 5 a 9 nariadenia (ES) č. 1967/2006.
 (11)
 Predmetné rybolovné činnosti ovplyvňujú takmer 15 % oblasti s morským dnom obrasteným druhom Posidonia oceanica v zóne, na ktorú sa vzťahuje francúzsky riadiaci plán, ako aj 5,8 % trávnatého morského dna v pobrežných vodách Francúzska v súlade s hornou hranicou stanovenou v požiadavkách v článku 4 ods. 5 prvom pododseku bodoch ii) a iii) nariadenia (ES) č. 1967/2006.
 (12)
 Z dôvodu obmedzených rozmerov kontinentálneho šelfu platia určité geografické obmedzenia.
 (13)
 Rybolov nijakým významným spôsobom neovplyvňuje morské prostredie.
 (14)
 Rybolov plavidlami s vlečnými sieťami typu gangui je zameraný na škálu druhov, ktoré predstavujú ekologickú niku; zloženie úlovku pri tomto druhu rybolovu, zvlášť pokiaľ ide o množstvo ulovených druhov, nie je možné získať iným rybárskym výstrojom. Preto nemožno takýto rybolov vykonávať použitím iného výstroja.
 (15)
 Výnimky, o ktoré Francúzsko požiadalo, sa týkajú iba obmedzeného počtu 24 plavidiel. Predstavuje to veľmi výrazné zníženie rybolovného úsilia z hľadiska počtu plavidiel, pretože v roku 2014 daný rybolov vykonávalo 36 plavidiel.
 (16)
 Riadiacim plánom sa zaručuje, že v budúcnosti nedôjde k žiadnemu zvýšeniu rybolovného úsilia, pretože oprávnenia na rybolov budú vydané iba príslušným 24 plavidlám s celkovým výkonom 1 136 kW, ktoré sú už vo Francúzsku povolené. Komisia takisto zohľadňuje informáciu, ktorú Francúzsko poskytlo, že rybolovné úsilie sa bude z hľadiska počtu plavidiel konštantne znižovať.
 (17)
 Žiadosť sa vzťahuje na plavidlá, ktoré sa podľa záznamov venujú danému druhu rybolovu viac ako päť rokov a svoju činnosť vykonávajú na základe riadiaceho plánu Francúzska v súlade s článkom 19 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1967/2006.
 (18)
 Tieto plavidlá sú uvedené v zozname, ktorý bol v súlade s článkom 13 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1967/2006 oznámený Komisii.
 (19)
 Predmetné rybolovné činnosti spĺňajú požiadavky článku 4, článku 8 ods. 1 písm. h) a článku 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1967/2006.
 (20)
 Riadiaci plán obsahuje opatrenia na monitorovanie rybolovných činností, a teda spĺňa podmienky stanovené v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009 (5).
 (21)
 Predmetné rybolovné činnosti nezasahujú do činností plavidiel, ktoré používajú iný výstroj než vlečné siete, záťahové siete alebo podobné vlečené siete.
 (22)
 Rybolovná činnosť plavidiel s vlečnými sieťami typu gangui je vo francúzskom riadiacom pláne regulovaná s cieľom zabezpečiť, aby boli úlovky druhov uvedených v prílohe III k nariadeniu (ES) č. 1967/2006 minimálne.
 (23)
 Plavidlá s vlečnými sieťami typu gangui nelovia hlavonožce.
 (24)
 Francúzsky riadiaci plán obsahuje opatrenia týkajúce sa monitorovania rybolovných činností, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 5 piatom pododseku a v článku 13 ods. 9 treťom pododseku nariadenia (ES) č. 1967/2006.
 (25)
 Požadované výnimky by sa preto mali udeliť.
 (26)
 Francúzsko by malo v určenej lehote a v súlade s plánom monitorovania stanovenom vo francúzskom pláne riadenia predložiť Komisii správu.
 (27)
 Trvanie výnimky by sa malo časovo obmedziť, aby bolo možné prijať včasné nápravné riadiace opatrenia v prípade, že zo správy pre Komisiu vyplynie zlý stav ochrany lovených populácií, a zároveň vytvoriť možnosť na zlepšenie vedeckého základu, vďaka ktorému sa môže skvalitniť riadiaci plán.
 (28)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rybolov a akvakultúru,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Výnimka
 Článok 4 ods. 1 a článok 13 ods. 1 a ods. 2 nariadenia (ES) č. 1967/2006 sa neuplatňujú v pobrežných vodách Francúzska v blízkosti pobrežia regiónu Provence-Alpes-Côte d'Azur na plavidlá s vlečnými sieťami typu gangui, ktoré:
 a)
 majú registračné číslo uvedené vo francúzskom riadiacom pláne, ktorý Francúzsko prijalo v súlade s článkom 19 nariadenia (ES) č. 1967/2006;
 b)
 daný druh rybolovu vykonávajú viac ako päť rokov a nespôsobia budúce zvýšenie rybolovného úsilia a
 c)
 majú oprávnenie na rybolov a vykonávajú svoju činnosť podľa francúzskeho riadiaceho plánu.
 Článok 2
 Podávanie správ
 Francúzsko do dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia predloží Komisii správu vypracovanú v súlade s plánom monitorovania stanoveným vo francúzskom pláne riadenia uvedenom v článku 1.
 Francúzsko do júna každého roka po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a prvýkrát do júna 2019 Komisii predloží správu, vychádzajúcu z vedeckých a technických údajov, o vykonávaní dodatočných kontrolných a monitorovacích opatrení a súlade s požiadavkami týkajúcimi sa povolenia výnimiek stanovených týmto nariadením.
 Článok 3
 Nadobudnutie účinnosti
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Uplatňuje sa od 11. mája 2018 do 11. mája 2020.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 7. mája 2018
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 36, 8.2.2007, s. 6.
 (2) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 586/2014 z 2. júna 2014, ktorým sa udeľuje výnimka z nariadenia Rady (ES) č. 1967/2006, pokiaľ ide o zákaz lovu nad chránenými biotopmi a o minimálnu vzdialenosť od pobrežia a hĺbku v prípade lovu plavidlami s vlečnými sieťami typu gangui v určitých pobrežných vodách Francúzska (Provence-Alpes-Côte d'Azur) (Ú. v. EÚ L 164, 3.6.2014, s. 10).
 (3) Arrêté du 13 mai 2014 portant adoption de plans de gestion pour les activités de pêche professionnelle à la senne tournante coulissante, à la drague, à la senne de plage et au gangui en mer Méditerranée par les navires battant pavillon français. Reference JORF no0122, 27.5.2014, p.8669.
 (4) Arrêté du 16 mars 2018 définissant un plan de contrôle et de suivi des débarquements pour les navires titulaires d'une autorisation européenne de pêche au gangui, Reference JORF č.o0069 z 23. marca 2018, text č.o43.
 (5) Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1).


text:
 N? C 137/ 18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3 . 6 . 95
 ACÓRDÃO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTANCIA processo de aplicação do artigo 85" do Tratado CEE
 de 6 de Abril de 1995 (IV/31.553 — Rede electrossoldada para betão), na
 medida em que acusa a recorrente de participar num
 no processo T-143/89:Ferriere Nord SpA contra Comissão acordo tendo por objectivo uma limitação das exporta
 das Comunidades Europeias ( ] ) ções alemãs para o Benelux.
 (Concorrência — Infracção ao artigo 85".
 do Tratado CEE) 2 . O montante da coima imposta à recorrente pelo
 ( 95/C 137/42 ) artigo 3°. desta decisão é fixado em 252 000 ecus.
 3 . E negado provimento ao recurso quanto ao restante.
 (Língua do processo: italiano)
 4 . A recorrente suportará as suas próprias e três quintos
 No processo T-143/89 , Ferriere Nord SpA, estabelecida em das despesas da Comissão.
 Osoppo ( Itália ), representada por Wilma Viscardini Dona,
 advogada no foro de Pádua , e Giuseppe Campeis, advogado 5 . A Comissão suportará dois quintos das suas próprias
 no foro de Udine, com domicílio escolhido no Luxemburgo despesas.
 no escritório do advogado Ernest Arendt, 8-10, rue Mathias
 Hardt, contra Comissão das Comunidades Europeias ( agen (M JO n : C 306 de 5 . 12 . 1989 .
 tes : E. Traversa , J. Currall e A. Dal Ferro ), que tem por (2 ) JO n? L 260 de 6 . 9. 1989, p. 1 .
 objecto a anulação da Decisão 89/5 15/CEE da Comissão, de
 2 de Agosto de 1989, relativa a um processo de aplicação do
 artigo 85? do Tratado CEE ( IV/31.553 — Rede electrossol
 dada para betão ) (2 ) o Tribunal de Primeira Instância
 ( Primeira Secção ), composto por : H. Kirschner, presidente, ACÓRDÃO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTÂNCIA
 C. W. Bellamy, B. Vesterdorf, R. García-Valdecasas e K. de 6 de Abril de 1995
 Lenaerts, juízes; secretário : H. Jung, proferiu, em 6 de Abril
 de 1995 , um acórdão cuja parte decisória é a seguinte : no processo T-145/89: Baustahlgewebe GmbH contra
 Comissão das Comunidades Europeias (')
 1 . É negado provimento ao recurso. (Concorrência — Infracção ao artigo 85°.
 2 . A recorrente é condenada nas despesas. do Tratado CEE)
 ( 95/C 137/44 )
 (') JO n? C 306 de 5 . 12 . 1989 .
 ( 2 ) JO n? L 260 de 6 . 9 . 1989 , p . 1 . (Língua do processo: alemão)
 No processo T-145/89 , Baustahlgewebe GmbH, com sede
 em Düsseldorf ( Alemanha ), representada por Arved Derin
 ACÓRDÃO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTANCIA ger, Claus Tessin , Hans Jürgen Herrmann, Joachim Sede
 de 6 de Abril de 1995 mund e Frank Montag, advogados no foro de Colónia , com
 domicílio escolhido no Luxemburgo no escritório do
 no processo T-144/89: Cockerill Sambre contra Comissão advogado Aloyse May, 31 , Grand-rue , contra Comissão das
 das Comunidades Europeias (') Comunidades Europeias ( agentes : N. Koch, B. Langeheine e
 (Concorrência — Infracção ao artigo 85°. J. Currall e A. Böhlke ), que tem por objecto a anulação da
 do Tratado CEE) Decisão 89/5 15/CEE da Comissão, de 2 de Agosto de 1989 ,
 ( 95/C 137/43 ) relativa a um processo de aplicação do artigo 85? do
 Tratado CEE ( IV/31.553 — Rede electrossoldada para
 (Língua do processo: francês) betão ) ( 2 ), o Tribunal de Primeira Instância ( Primeira
 Secção ), composto por H. Kirschner, presidente, C. W.
 No processo T-144/89 , Cockerill Sambre, antiga Steelinter Bellamy, B. Vesterdorf, R. García-Valdecasas e K. Lenaerts,
 SA, sociedade de direito belga , com sede em Bruxelas, juízes; secretário : H. Jung, proferiu, em 6 de Abril de 1995 ,
 representada por Michel Waelbroeck e Alexandre Vanden um acórdão cuja parte decisória é a seguinte :
 casteele, advogados no foro de Bruxelas, com domicílio
 escolhido no Luxemburgo no escritório do advogado Ernest 1 . O artigo 1°. da Decisão 89/51 5/CEE da Comissão, de 2
 Arendt, 8-10, rue Mathias Hardt, contra Comissão das de Agosto de 1 989, relativa a um processo de aplicação
 Comunidades Europeias ( agentes : N. Koch , E. Traversa, J. do artigo 85'.' do Tratado CEE (IV/31.553 — Rede
 Currall, A. Coutrelis e N. Coutrelis ), que tem por objecto a electrossoldada para betão), é anulado na medida em
 anulação da Decisão 89/5 15/CEE da Comissão, de 2 de que declara a participação da recorrente num acordo
 Agosto de 1989, relativa a um processo de aplicação do com a Sotralentz SA tendo por objectivo o contingen
 artigo 85? do Tratado CEE ( IV/31.553 — Rede electrossol tamento das exportações desta para o mercado alemão e
 dada para betão ) ( 2 ), o Tribunal de Primeira Instância na medida em que declara a existência de um acordo
 ( Primeira Secção ), composto por H. Kirschner, presidente, entre a recorrente e a Tréfilunion SA tendo por objectivo
 C. W. Bellamy, B. Vesterdorf, R. García-Valdecasas e K. subordinar as respectivas exportações futuras à fixação
 Lenaerts, juízes; secretário : H. Jung, proferiu, em 6 de Abril de quotas.
 de 1995 , um acórdão cuja parte decisória é a seguinte :
 2 . O montante da coima imposta à recorrente pelo
 1 . É anulado o artigo 1 °. da Decisão 89/515/CEE da artigo 3? desta decisão é fixado em 3 milhões de
 Comissão, de 2 de Agosto de 1989, relativa a um ecus .